sou · H0B321 · 2012-03-30 00:00:00 — Small and () är en icke-vinst- drivande organisation finansierad av staten i syfte att genomföra regeringens politik och program för småföretagsstöd. SBC erbjuder både rent finansiellt stöd till exempel i form av riskkapital vid nyföretagsstart, samt icke-finansiellt stöd i form av konsultverksamhet och kursverksamhet, i syfte att utveckla småföretagarnas kompetens. SBC har även aktiviteter på egna kontor runt om i för att marknadsföra sydkoreanska mindre företag, och deltar i utställningar och mässor runt om i världen. Genom sitt har SBC över 60 000 praktikanter från små och medelstora företag som deltar i deras kurser. Kurserna omfattar teknik, kvalitetskontroll, administration och it-användning, och erbjuds till anställda på alla nivåer. SBC har skapat den sydkoreanska elektroniska marknadsplatsen () för att ge små och medelstora företag en bättre möjlighet att visa upp produkter och tjänster inför köpare globalt. Gobizkorea innehåller över 20 000 länkade webbplatser och digitala kataloger på över 120 000 produkter. Tack vare alltmer framträdande ställning inom internationell handel, och som medlem i WTO, har det sydkoreanska fått en ständigt ökande administration kring även mindre företags internationella kontakter. För att stödja små företag i internationell handel har utvecklat FTA-PASS. har på eget initiativ utvecklat en internetbaserad tjänst, FTA-PASS, för så kallad origin management specifikt för små och medelstora exportföretag som inte har råd med programutveckling på egen hand. har sedan låtit distribuera detta program fritt till intresserade företag. Programvaran gör det lättare för företagen att hålla reda på frihandelsavtal online och utan kostnad. I fanns det 2009 cirka 4,2 miljoner företag, av dem var små och medelstora och dessa stod för av sysselsättningen. I lagen SME Basic Act framhålles att små och medelstora företag10 är en viktig grundbult för den japanska ekonomin. har både offentliga och privata aktörer tagit många initiativ för att främja användningen av it och därmed möjliggöra ökad produktivitet. Som ett resultat av årtionden av politiska åtgärder och program, har många stödcentra med varierande storlek och funktion, inriktade mot små företag, skapats runt om i landet. Genom SME Support Act omorganiserades och konsoliderades systemet med många lokala operationella SME Support Centers till SMRJ:s tio regionala avdelningskontor, så kallade SME/Venture Business Support Centers, 60 prefekturella stödcentrum, och längst ut kontor tillhörande . Stöd från dessa kontor inbegriper ekonomi, management, affärsutveckling och it-anpassning för olika affärsdrivande och administrativa ändamål. 10 Exempel på hur The Japanese Small and Basic Act definierar små och medelstora företag: Företag vars kapital eller totala investeringsbelopp inte överstiger eller vars ordinarie arbetsstyrka inte överstiger 300 personer och som främst ägnar sig åt tillverkning, bygg eller transport. Inom partihandel är motsvarande gränser och 100 personer, inom detaljhandel och 50 personer. Man gör inga större återkommande undersökningar av it-använd- ningen inom mindre företag i , vilket gör det svårt att peka på trender. genomförde dock Chambers of Commerce and Industry en större enkätundersökning med nära 1 900 företag. Resultaten bland företagen under 50 anställda visar bland annat på att av företagen med under 20 anställda, och i gruppen 20–49 anställda har persondatorer. av företagen med under 20 anställda, och i gruppen 20–49 anställda marknadsför sina produkter via en webbplats. E-handel bedrivs av företagen. Vidare verkar den allmänna uppfattningen bland de mindre leverantörsföretagarna (mindre än ca 50 anställda) inom exempelvis bilbranschen vara att papper och fax är det normala vid kommunikation med både kunder och sina egna leverantörer. Beställningar tas emot via fax, hanteras manuellt och en leveransblankett och faktura fylls i och skickas med varan. Det poängteras även att kommunikation ansikte mot ansikte kanske är den viktigaste kanalen, då det är denna som både skapar nya kundkontakter och håller de befintliga vid liv. Normalt är att om ett leverantörsföretag utökar sin verksamhet och börjar leverera direkt till ett bilföretag, så skaffar man ett särskilt it-system för att bättre kunna kommunicera i gruppen av underleverantörer. Men det framkommer även att det inte är ovanligt att leverantörsföretaget behåller sitt eget papperssystem och ber kunden att ta fram och bekosta terminaler och printrar för att inlemma leverantörsföretaget i sin kedja. Offentliga aktörer som stödjer utvecklingen av it bland småföretag uppvisar ett omfattande och till stor del skattefinansierat system för småföretagsstöd med permanenta kontor, utbildningsanläggningar och stödpersonal från nationell nivå ner till lokal nivå i mindre städer och byar. Det torde inte vara några större problem för en småföretagare oavsett var i verksamheten är belägen att snabbt kunna få personlig service med information om lagar och förordningar, hjälp med att sätta upp sitt företag eller specialanpassade utbildningar inom it. Det japanska systemet har bra förutsättningar att verkligen nå de företag som arbetar analogt och helt saknar it-verktyg och kunnande. Men prislappen är hög, och flera ifrågasätter om dessa kontor och stora resurser till personal är rätt användning av skattepengar. METI, , Trade and Industry Departementet , Trade and Industry (METI) ansvarar i den centrala regeringen för främjande av it-användning i små och medelstora företag. Den underliggande myndigheten and (), METI:s åtta , Trade and Industry samt METI:s oberoende administrativa byrå Organization for Small and Innovation (SMRJ) sköter policyförslag och planer gällande it i småföretag. Det nationella projektet syftar till att främja små och medelstora företags ökade användning av molntjänster både som användare och som it-leve- rantörer. Det uttryckta slutmålet är således dels att öka de små och medelstora företagens konkurrenskraft och produktivitet genom fullt utnyttjande av molntjänster, dels att leda en ändrad affärsinriktning bland mindre it-leverantörsföretag så att de ska vara bättre anpassade till de ökande kraven på och behoven av dessa tjänster. Varje regional , Trade and Industry under METI har inrättat en regional förening för att främja molntjänster. METI driver vidare ett centralt projekt för att utveckla utbildningsmaterial för molntjänster och rådgivningstjänster till de mindre företagen som kan användas ute i regionerna. METI utför och finansierar också forskning om förvaltning med fullt utnyttjande av molntjänster. Även Enforcement Program syftar till att stödja kunskap i mindre företag och har starka samverkanselement med olika stödaktörer. Programmet syftar till att skapa 3 000 stödjande nätverk i hela landet med en budget på motsvarande . Programmet organiserar åtta grupperingar av stödnätverk för småföretag och anlitar externa experter från en rad olika områden som kan resa runt i regionkontoren och ge avancerad och specialiserad rådgivning direkt till de små och medelstora företagen. SMRJ, Organization for SMEs and Regional Innovation, SMRJ är en oberoende administrativ enhet under Small and (). SMRJ erbjuder riktat och anpassat stöd till små och medelstora företag och regionala organisationer, inom olika områden såsom infrastruktur, och finansiering samt personal- och informationstjänster. SMRJ jobbar till stor del i samarbete med nationella och lokala myndigheter, lokala finansiella institutioner och forskningsinstitutioner. Till exempel tillhandahåller SMRJ industrilokaler med leasingerbjudanden och erbjuder företagskuvöser för nystartade företag, ger ekonomiskt stöd genom ett ömsesidigt stödsystem och en fond för uppgradering av anläggningar och maskiner samt stödjer kompetensutveckling genom utbildning och seminarier på nio egna så kallade SME-universitet. Dessutom finns möjlighet till personliga möten med rådgivare över disk på något av SMRJ:s tio kontor utspridda över . SMRJ:s nio SME Universities har seminarier och utbildningar inom olika områden för personal och ledare i småföretagen. Dessa organisationer är inte universitet i ordets rätta bemärkelse, utan snarare kursanläggningar med mycket flexibla tider för undervisning, i syfte att tillgodose behoven hos de upptagna småföretagarna. Programmet utbildar företagare och chefer till att bli, rekrytera, eller skapa personer i ledningsgruppen som är ansvariga för företagets it-strategi (CIO är en förkortning av Chief Information Officer, informationschef). Konkret innebär CIO Development Program att inhyrda experter, som ofta har lång erfarenhet som CIO i andra organisationer, skickas ut i företagen (normalt från till , men vid behov ännu längre). Det första målet är att företagets anställda själva, med råd från experten eller experterna utvecklar en anpassad it-strategi. Två unika egenskaper i detta program är värda att belysa. För det första, i de flesta andra rådgivningsinitiativ finns en klar tendens till envägskommunikation där experten delger mer eller mindre färdiga lösningar som företagaren kan ta ställning till. Detta program syftar snarare till att företagaren själv ska ta fram ett nytt sätt att jobba, som sedan experten kommenterar utifrån sina erfarenheter. För det andra matchar man noggrant experter och företag som en del av antagningsproceduren. SMRJ kontrollerar om småföretaget verkligen verkar mottagligt för hjälpen i programmet, och tar sig tid att välja en eller flera experter som verkar passa just detta företag. Utgångspunkten för it-strategin, genomförandeplanen, itsystemutvecklingen och utvärderingen, är genomgående företagets generella affärsstrategi. Prefectural and Regional SME Support Centers Prefectural and Regional SME Support Centers sprider information om nationella stödprogram ut i prefekturer, städer och byar. De syftar till att ge en ännu mer lokal service till små och medelstora företag. En permanent rådgivningsdisk, vissa mindre utbildningar, och användning av externa experter är även här viktig. Det typiska upplägget för alla dessa tjänster är att kostnaderna täcks till en tredjedel av småföretaget och resten av offentliga medel. Små företag11 är betydelsefulla för den amerikanska arbetsmarknaden och ekonomin. Av de 27 miljoner små företag som finns registrerade är de flesta enmansföretag, utan anställda. Ungefär sex miljoner av de små företagen har anställda. Däremot visar statistiken att hälften av alla anställda inom den privata sektorn har anställning i något av dessa sex miljoner företag. Prognoser visar att det är bland små företag som de flesta jobben skapats och att det är där jobben kommer att skapas . Frågan om avancerad it-användning i små företag diskuteras inte nämnvärt inom politiken. Det innebär inte att frågan är ointressant, utan snarare att den inte har särskilts från andra frågor som rör näringslivsutveckling. Vad som är avancerad it saknas det diskussion om, det verkar vara ett relativt begrepp beroende på 11 Den vanligaste definitionen av små företag i offentliga sammanhang och statistik, fastställd av SBA Office of Advocacy, är företag med mindre än 500 anställda. Inom sektorer som är starkt globalt konkurrensutsatta använder även små företag avancerad it i hög grad. Detsamma gäller branscher där leverantörskedjor är starkt sammankopplade. Det är stora skillnader i vilken utsträckning små företag använder sig av avancerad it i sin verksamhet. Många små företag har en eftersatt it- och teknikstruktur, varför () och aktörer identifierat att området har behov av ökat stöd. Som bakgrund kan nämnas en undersökning om it-användning inom små och medelstora företag . Av de svarande företagen hade hälften 1–5 anställda. Där framkom att: Tekniken som används inom små företag är generellt sett inte avancerad och små företag är försiktiga med teknikinvesteringar. För av de intervjuade företagen är det kostnadseffektivt att köpa it-tjänster externt. av företagen hade personal som endast arbetade med it. Majoriteten av företagen ansåg sig ha fungerande it-system och planerar inga uppgraderingar . av småföretagen hade investerat i molnteknik men kände inte alls till tekniken och hur den fungerar. En hög användning av olika it-lösningar förknippas ofta hos små företag med omfattande kostnader. Det är då inte bara kostnader i termer av investeringar i hård- och mjukvara, utan också den tid och kompetens som krävs för att vara uppdaterad inom området. När små företag tillfrågas om vilka allmänna hinder och utmaningar som är svårast för dem, nämns oftast skatter, regleringar och bristen på kapital. It, annan teknik och andra produktivitetshöjande aspekter tas sällan upp. har funnit att bristen på kompetens är en lika stor faktor som bristen på kapital bland småföretagare som gör att de skjuter frågan om system och it-lösningar . Offentliga aktörer som stödjer användningen av it i småföretag En viktig aktör är () som utvecklar många program och erbjudanden för att öka små företags it-användning. SBA arbetar mycket tillsammans med privata aktörer i alla led i såväl utveckling som genomförande av program och erbjudanden. Detta för att involvera den privata sektorn, få lokal förankring och närhet till marknadskrafterna. Denna form av samarbete mellan det offentliga och företagen (public private partnerships) är en viktig komponent. ()är en oberoende federal myndighet med uppgift att stötta små företag. SBA erbjuder finansiering, rådgivning och utbildning. Syftet med insatserna är att öka små företags konkurrenskraft och möjlighet att växa. It ses som en viktig komponent för näringslivsutvecklingen och ingår därför i SBA:s program på olika sätt. SBA har sett ett ökat behov av att arbeta med teknik och it-frågor gentemot små företag då man i studier funnit att de ofta har en låg teknisk nivå generellt sett. Man ser också betydelsen av att ta med it och annan teknik tidigt när företag startas för att det ska bli en naturlig komponent redan från början i hur man driver företaget. SBA utvecklar och arbetar med olika insatser som utbildningspaket, konsultationer och rådgivning. Dessa kan bedrivas i grupp eller vara individuella. En allt högre andel av utbildningarna och rådgivningen är webbaserade, inte bara för att spara pengar utan även för att man kan nå ut till fler där de fysiska avstånden är stora. Ytterligare en fördel är att småföretagarna kan välja när de vill gå igenom t.ex. en utbildningsmodul. När det gäller konsultation har online-konsultation ökat starkt. De program och aktiviteter som SBA utvecklar och erbjuder har i utvärderingar konstaterats ha både styrkor och svagheter. Det är en debatt huruvida SBA är ett effektivt sätt att stötta tillväxten av små företag eller inte. SBA:s egna uppföljningar visar att deras programverksamhet ger en positiv effekt för små företag. Nedan ges exempel på insatser och arbetssätt som SBA använder sig av där avancerad it-användning har stort utrymme. SBDC, Small Business Development Centers SBA:s lokala program- och rådgivande verksamhet bedrivs till största delen av 900 privata icke-vinstdrivande centrum, och 1 100 utvecklingscentrum (SBDC). Även om de lokala kontoren till stor del är finansierade av SBA har dessa privata icke-vinstdrivande organisationer även andra uppdragsgivare. Många SBDC har starka kopplingar till universitet, handelskammare, delstatliga näringslivskontor och andra organisationer. Privata företag som Microsoft finns också med som partners. För att detta ska fungera har SBA gentemot SBDC och andra aktörer ett omfattande regelverk om vad som är tillåtet och inte. I detta sammanhang kan man tala om utvecklade public private partnerships (PPP), med stark lokal förankring. Stöd och konsultation i it-användning finns i olika former och nivåer inom SBDC, integrerat i rådgivning om investeringar och affärsplaner. Den största delen handlar om enklare it-användning, för att förvissa sig om att många åtminstone har basala kunskapser. Rådgivningen om mer avancerad it-användning ingår ofta i rådgivningen om teknik generellt. Då finns hjälp att få för att förstå vilken lösning man behöver samt fri konsultation kring alternativa lösningar. SBA erbjuder också möjlighet till lånegarantier för investeringar i bl.a. it. Dessutom förmedlar man kontakter och råd inom vissa branscher för att stötta t.ex. investeringsbeslut. TAP, Technology Advisory (or Adoption) Program Technology Advisory (or Adoption) Program (TAP) är ett program inom SBDC där företagare kan få råd om avancerad it och annan teknik för ökad effektivitet och konkurrenskraft. It-lös- ningar är den dominerande delen. De kurser som har starkast efterfrågan just nu är inom områden som datamolnlösningar, CRM- system för bättre marknadsföring samt hur man kan använda sin webbplats mer i verksamheten. TAP erbjuder inte bara program utan också individuell konsultation och assistans. Man samarbetar nära det privata näringslivet och hjälper därmed också konsulter och tjänstesektorn med att sälja till småföretagare. Web-SBA är en tjänst där små företag erbjuds en mängd olika avancerade it-lösningar. Syftet är att få fler små företag att ta steget till mer avancerade lösningar som omfattar fler delar av deras verksamhet och att dessa är sammankopplade. Web-SBA erbjuder internetbaserade verktyg inom redovisning och administration, produktion, inköp, lagerhållning, marknadsföring, och produktutveckling. Erbjudandet är sponsrat av olika privata aktörer och det är därför billigare för småföretagaren än att köpa lösningarna på marknaden. Denna insats har inte utvärderats , men förhoppningen är att den kan bli en bra språngbräda för småföretag att våga prova och använda sig mer av it i sin verksamhet, framför allt att se it som en tjänst de behöver för att utveckla sitt företag. Simplified är en guidebok för it riktad till små företag. Denna har tagits fram i samarbete med Microsoft och finns tillgänglig på många SBA-centrum, samt är nedladdningsbar via webbplatser. Det finns också webbkurser kopplade till handboken. Fokus ligger dock inte på avancerade it-lösningar. Det är snarare enklare men viktiga lösningar som webbplats, e-post, servrar, säkerhet, tillgänglighet och olika uppkopplingar i nätverk m.m. för att öka små företags effektivitet som behandlas. MEP, Manufacturing Extension Partnership () har drivit MEP, som liksom SBDC bygger på public private partnership och är ett nationellt nätverk. MEP har drygt 60 centrum och cirka 400 lokalkontor. Syftet är att genom konsultation och rådgivning stötta små och medelstora tillverkningsföretag i att utveckla och stärka sin konkurrenskraft. Insatserna har starkt fokus på teknik och är relaterade till såväl teknikutveckling som processer. Här nedan ges några exempel på program där utvärdering av avancerade it-lösningar ingår: Centrumen i nätverken har ofta utvecklade samarbeten med universiteten i sin region, delstatliga myndigheter och lokala företag. Federala myndigheter i upphandlar för . Alla federala myndigheter ska ha en plan för sin upphandling av vilken ska framgå hur mycket man ska köpa från mindre företag. av upphandlingen i dollar ska komma från små företag. I databasen (CCR) kan små företag marknadsföra sig gentemot myndigheterna för att också den vägen komma i fråga vid upphandling. Myndigheterna kan också i CCR lägga ut kommande upphandlingar och rikta sig specifikt till de små företagen. SBA har tillsammans med andra myndigheter utvecklat stöd för små företag när det gäller att registrera sig för offentlig upphandling. Genom SBDC finns PTA-centrum (Procurement Technical Assistant ) upprättade. Här får små företag hjälp att se över om företaget har nödvändig it och mjukvara, samt konsultation om hur man går tillväga vid offentlig upphandling. Vita husets informationschef har ansvar för utvecklingen av itlösningar och digitaliseringen av federala myndigheter. En av målsättningarna är bl.a. att förenkla företagens kontakter med federala myndigheter via internetbaserade lösningar. Ett exempel på detta är programmet Business Gateway vars mål är att ge landets företag bättre tillgång till information och verktyg för att kunna följa regelverk. Programmet var ett önskemål från SBA för att hjälpa småföretagen. Internet har genom användandet av Business Gateway blivit den primära plattformen för informationsspridning och tjänster på SBA. Digitaliseringen av offentliga myndigheter har en lång väg att gå i jämförelse med hur det ser ut i . Digitala tjänster är fortfarande få, faxarna många och det är sällan det går att skicka e-post till myndigheter. 10.2.4Tillväxtanalys slutsatser av studierna rörande , och Nedan redogörs kortfattat för de slutsatser som Tillväxtanalys lyfter fram som resultat av studierna. Centraliserade och decentraliserade främjarorganisationer När aktörer i återkommande nämner bättre konkurrensförmåga hos företagen och aktörer i och nämner ökad produktivitet för landet som anledning till att satsa på ökad it-användning i små företag är det generaliseringar, men ändå talande för synen inom landet på främjandeinsatser. och är väldigt accepterande för statlig styrning i näringslivet medan har en mer skeptisk syn på statens inblandning. och kan beskrivas som centralstyrda när det gäller företagsstöd. Synsättet är att myndigheter vet vad som är bäst för företagen. Oavsett om det gäller offentliga eller privata initiativ så är det i regel centrala organisationer som beslutar om aktiviteter och dessa rullas sedan ut i hela landet, top-down. Detta betyder inte att det saknas lokal närvaro, särskilt satsar mycket resurser på att fysiskt finnas där de små företagen finns. har en nationell centraliserad styrning av hela it-politiken som tas fram i nära samarbete mellan centralt placerade politiker, representanter från topp-universiteten och från de större japanska företagen. I anses de åtgärder som regeringen står för ge goda resultat även om it-politiken anses vara för mycket fokuserad på själva tekniken än på dess användningen. Det finns även kritiska röster i mot den centraliserade politiken som hävdar att de, enligt olika studier, mer än 100 aktiva politiska åtgärder specifika för små och medelstora företag är överdrivna och ineffektiva, och att antalet politiska åtgärder och program bör trimmas ner. Fördelen med det sydkoreanska och japanska centraliserade systemet är att organisationer snabbt kan nå ut med nya idéer till företagare. Valet av kommunikationskanaler är inte trivialt. Om ambitionen är att verkligen nå ut till de småföretagare som har mycket dåliga it-kunskaper och lyfta dessa, kommer ett val av internetportaler som betydande informationskanal inte att vara effektiv. I slutändan måste naturligtvis en ambition att nå ut lokalt balanseras mot kostnadsbilden av att hålla en stor organisation med Generellt går trenden även i och mot att bli mer marknadsfokuserade. är som bekant ett tydligt exempel på ett land med decentraliserad organisation för företagsstöd. Trots att landet genom den federala myndigheten har en stor organisation på pappret som arbetar med att stödja utvecklingen av små företag så sker mycket av själva arbetet utifrån lokala initiativ, bottom-up. I ges marknadskrafterna en större roll och trots att det finns en organisatorisk infrastruktur med kontor och styrande regleringar är innehållet i stödåtgärderna lokalt förankrade, anpassade eller utveclade. De är också starkt beroende av vilka resurser som finns på plats. Fördelen med de amerikanska decentraliserade främjarorganisationerna är att de är företagsnära och medger en högre flexibilitet och anpassningsgrad till vad företagen behöver. Lokala och företagsnära initiativ anses i regel vara de som fungerar bäst. Många amerikaner bedömer också att skillnaden ibland är stor mellan vad företag behöver och vad staten anser att de behöver. Centralt är att nå ut med affärsnyttan och på så sätt skapa efterfrågan för avancerade it-lösningar.