sou · H0B321 · 2012-03-30 00:00:00 — När det gäller småföretag och medelstora företag så finns det stora skillnader avseende både tillgång till och användning av it. Positivt är den höga andel av samtliga småföretag och medelstora företag som använder datorer. Företag med 1–9 anställda har emellertid en betydligt lägre andel datoranvändare jämfört med större företag. Företag med 10–49 anställda har också en lägre andel jämfört med företag med 50–249 anställda. Företag med fler anställda har generellt större användning av Internet för olika syften och en snabbare uppkoppling till internet än mindre företag. Företag med 10–49 anställda använder oftare it som ett verktyg i det dagliga arbetet än företag med 1–9 anställda. Företag med fler anställda har totalt sett en högre andel som använder internet för att ha kontakt med myndigheter via olika e- tjänster. har också en betydligt högre andel som använder automatiserat informationsutbyte med andra aktörer, i jämförelse med företag med färre anställda. Skillnader mellan olika branscher Även när det gäller olika branscher så finns det stora skillnader avseende tillgången till och användningen av it. Det finns några branscher som t.ex. transport och magasinering, byggindustri och hotell och restaurang som har en låg andel vad gäller tillgång till internet och tillgång till snabba anslutningar för internet. Inom dessa branscher är det också en lägre andel företag som använder datorer, lägre andel sysselsatta som använder datorer i arbetet samt en lägre andel företag som använder ett automatiserat informationsutbyte med andra. Vissa branscher som finansiell verksamhet, energi och återvinning och it-företag har mycket höga andelar inom motsvarande frågeställningar. Skillnader mellan olika regionfamiljer Det finns även några skillnader bland företag inom olika regionfamiljer. Det verkar t.ex. som om företags användning av datorer i storstadsregioner totalt sett är något högre än i mindre regioncentra och småregioner. Företag i större regionfamiljer har även en högre andel sysselsatta som använder datorer i arbetet. Företag i storstadsregioner har oftare snabbare uppkopplingar till internet än i större regioncentra och mindre regioncentra och småregioner. 7.2It-användning i de gröna näringarna Statistiken som SCB och tar fram exkluderar branschkoden Jordbruk, skogsbruk och fiske i vilken näringsverksamhet tillhörande de gröna näringarna5 ingår. Totalt finns ca 240 000 företag registrerade inom näringarna jordbruk, skogsbruk och fiske. För att på något sätt belysa dessa företags it-användning har LRF ombetts inkomma med uppgifter vilka redogörs för nedan6. Det finns ingen egentlig statistik att tillgå över i vilken omfattning företagen inom de gröna näringarna använder it. Avsnittet belyser därför med hjälp av exempel hur it används inom olika områden. Av de uppgifter utredningen har fått konstaterar vi att it-infra- strukturen tycks utgöra en viktig faktor för företagens möjligheter att använda it. Förklaringen är sannolikt att företagen finns lokaliserade i lands- och glesbygdsområden där kostnaderna för att bygga ut it-infrastrukturen är som högst. Brister i överföringshastighet och nätens tillförlitlighet kan därför troligen vara återkommande problem för många av dessa företag. Landsbygdsprogrammet har i årets budgetproposition förstärkts med . Syftet är att därigenom ytterligare öka tillgängligheten till bredband på landsbygden. Bristande it-mognad och kunskapsnivå tycks också i vissa fall utgöra visst hinder för en ökad it-användning. 5Enligt LRF avses med de gröna näringarna verksamheter med bas i jord, skog, trädgård och landsbygdens miljö. Enligt definitionen driver lantbrukarna en lång rad verksamheter på sina gårdar. Många är kombinationsföretagare med intäkter från jordbruk, skogsgruk och andra verksamheter. 6Hela avsnittet bygger på uppgifter som utredningen erhållit från LRF samt i vissa delar från Svensk Mjölk. Som framgår av exemplet mjölkföretag finns inom detta verksamhetsområde relativt väl utvecklade it-system som underlättar styrning av produktion etc. Bilden tycks delvis vara en annan inom övriga verksamhetsgrenar. Noterbart är att kan ansökningar om jordbruksstöd enbart göras elektroniskt över internet via det s.k. SAM- internet. Mjölkproduktion är en av de viktigare sektorerna inom de gröna näringarna. Mjölkföretagen stod 2010 för flest årsverken, 9 000, av samtliga näringar. Näst efter skogsbruket står mjölkföretagen för den största omsättningen, drygt 8,5 miljarder. De cirka 5 000 svenska mjölkföretagen blir allt mer beroende av och utnyttjar i allt högre grad it för styrning och övervakning samt för kommunikation med omvärlden. Mjölkföretagen utnyttjar en stor mängd information runt driften och djuren vilket påverkar styrningen av beslut och därmed effektiviteten och lönsamheten. Därför utnyttjar mjölkföretagen it för att effektivisera sin drift. Många av företagen har inbyggda styrnings- och expertsystem som är helt beroende it i det operativa arbetet för t.ex. utfodring och mjölkning av djuren. De moderna mjölkningssystem som mjölkföretagen investerar i är nära nog uteslutande s.k. mjölkningsrobotsystem. Mjölkningsrobotar styrs av processorer och PC-baserade styr- och expertsystem. Systemen kommunicerar med omvärlden via mobilnätet och internetuppkoppling. På så sätt kan företagaren ständigt nå övervakningssystemet för att styra och kontrollera dess funktionalitet och djurskötseln, exempelvis övervakning av kalvning via webbkameror. Leverantörer av mjölkningssystemen övervakar mjölkningssystemets funktionalitet, och justerar och uppdaterar vid behov dess programvaror som en del i den löpande servicen. Mjölkningssystemen kommunicerar också med andra informationssystem till exempel den s.k. Kokontrollen, CDB, och veterinära system. Mjölkföretagen i är till medlemmar i mejerier, t.ex. . Dessa mejerierföreningar kommunicerar i ekonomiska och medlemsfrågor via medlemssidor på webben. I princip kommer all form av prisinformation om mjölken denna väg. Samma sak gäller för mjölkföretagens leverantörer och leverantörsföreningar såsom Lantmännen. När det gäller information om fodermedel så används olika typer av webbsystem och webbservice där informationen trycks ut till rätt användare. I samband med djurskötseln på en mjölkgård tas en rad olika analyser. Som exempel kan nämnas mjölkanalyser, DNA-analyser och bakterieanalyser. Både beställningsförfarande och svarsförmedling sker helt digital. Totalt rör det sig om mer än 5 miljoner analyssvar som hanteras via it-system i svensk mjölkproduktion. Bristande it-infrastruktur påverkar utvecklingen och användningspenetrationen negativt. Mjölkföretagen finns ofta på platser där fast bredband saknas. har tillgängliga mobila nät kvalitetsbrister eller saknas helt. Det gör att utvecklingen av moderna tekniska lösningar, till exempel appar, försvåras. Det finns också exempel där säkerhetslösningar som kräver fast ip-adress inte kunnat erbjudas svenska mjölkföretag då ingen svensk mobiloperatör erbjuder mobilt bredband med fast ip-adress. Även låg utbildnings- och bristande it-mognad utgör hinder för en ökad it-användning i sektorn. För mjölkkor och köttdjur registreras händelser såsom flytt mellan betesmarker etc. till CDB (djurdatabas). 180 000 händelser rapporteras till CDB. Av dessa registreringar görs digitalt över internet. För gris och lamm är motsvarigheten en förflyttningsdatabas. Därutöver finns olika typer av databaser för avel och manage- ment för alla djurslag. Bland dessa kan den s.k. Ko-kontrollen och Pigwin nämnas, vars syfte är att öka produktionen. Det finns en efterfrågan på appar av olika slag men marknaden vågar inte satsa då bandbredden på användarsidan är bristfällig. De flesta gårdar använder it för marknadsbevakning såsom kontroll av spannmålspriser. Vidare förekommer olika verksamhets- Exempel på detta är kameraövervakning (framförallt för kalvar, kultingar), larm, värme- och fläktreglering. Inga specifika webbtjänster finns tillgängliga inom området som förädlar eventuell information som matas in i leverantörsledet. Affärskontakter sker direkt med slakteriet/industrin. För nöt och lamm bedrivs emellertid försäljning av köttlådor och dessa marknadsförs via internet. Entreprenad (grävarbete, snöplogning, sandning, schaktning och transport) Företagen har affärssystem via internet för uppdragsinhämtning, körningar, kommunikation och utbetalningar. Väldigt många har behov av daglig internetuppkoppling. It används i olika delar av verksamheten. Bland annat för tillgång till växtdatabaser och för att följa prisutvecklingen på spannmålsbörsen. Även GPS-baserade system används för precisionskörning, dvs. körning i exakt samma hjulspår på åkern för att kunna optimera utsäde och växtskydd och minska markskador. Inom området förekommer it-system för vertikal informationsöverföring i förädlingskedjan. Det handlar om överföring av information i realtid mellan skogsmaskinerna och industrin för att minimera lager och för att matcha produktion mot marknadens efterfrågan. Prisinformation för produkterna erhålls också över internet. Webbaserade skogsbruksplaner blir allt mer vanligt. Många av växthusodlarna har avancerad teknik för klimatreglering. De kan följa temperatur och fläktar via sina mobiltelefoner. Larm är också kopplat till deras mobiler. Kontakter med kunder och producentorganisationer sker vanligen via mejl eller webbplatser. Producenter säljer även exempelvis grönsakslådor till kund över internet. Området präglas av många små företag. Webbplatser fungerar som marknadsföring utåt och är nödvändiga för kommunikation och försäljning till befintliga och potentiella kunder. Kunderna, särskilt affärsturister, efterfrågar uppkopplingsmöjligheter under sin vistelse på en anläggning. 8Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning har tre satsningar genomförts på nationell nivå för ökad it-användning i små och medelstora företag. De tre programmen har samtliga initierats av regeringen. An- svaret för själva genomförandet har legat på dåvarande Verket för näringslivsutveckling () och . Myndigheterna har utifrån regeringens övergripande inriktningsangivelse också fått uppdraget att utforma programmen i närmare detalj. Programutformningen har skett i samverkan med aktörer som bedömts vara av betydelse. Nedan beskrivs de tre initiativens huvudsakliga inriktning och bakgrund. Erfarenheter och resultat från utvärderingar av programmen redovisas också. En något längre redogörelse görs för det senaste initiativet, Handlingskraft med IT, då vi bedömer att det är av störst intresse för utredningen. Regeringen gav i uppdrag att utforma ett program (N2000/7369/NL). Bakgrunden var att regeringen genomfört dialog med företrädare från näringslivet kring bristen av it-kompetens hos mikroföretagen (0–9 anställda). Dialogen visade att företagen hade svårt att ta till sig ny informationsteknik och använda den strategiskt. genomförde uppdraget i samverkan med Företagarna. Programmet genomfördes –2004. Syftet med programmet IT.SME.se var att skapa förutsättningar för utveckling och stärkt konkurrenskraft bland småföretagen gen- Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning om att medvetandegöra dessa om den strategiska nyttan med it. 83 projekt beviljades delfinansiering och drygt 12 400 företag involverades i projekten. Programmet inkluderade en mångfald av olika insatser för att sprida it-kompetens till småföretag. Merparten av projekten genomfördes av lokala Företagarföreningar och hade tyngdpunkten på kompetensutveckling av mikroföretag. En viktig erfarenhet från programmet är att lokalt förankrade och genomförda projekt är en framgångsfaktor. De regionala projekt som genomfördes inom ramen för programmet fick inte samma genomslag. Vidare konstaterades att korta företagsanpassade utbildningar är angelägna. Insatserna ska i så hög utsträckning som möjligt genomföras ute på företagen. Detta för att öka den upplevda nyttan, men också för att minimera den tid som företagaren behöver lägga på insatsen. Överlag var det svårt att knyta småföretag till insatserna. Merparten av de företag som omfattades av programmet kom igång med någon form av grundläggande it-verksamhet efter genomgången utbildning. En effektutvärdering av programmet genomfördes på uppdrag av 20051. Bland resultaten kan noteras att efter programmet angav av projektets målgrupp, företag med 0–10 anställda med låg it-mognad, att de värderar it:s betydelse för konkurrenskraften som ganska hög eller mycket hög. Andelen var emellertid fortfarande lägre jämfört med större företag och företag med högre it-mognad som inte ingått i programmet. Generellt sett hade it-användningen bland deltagande företag ökat när effektutvärderingen genomfördes jämfört med utgångsläget när programmet påbörjades. Andelen som uppgav att programmet haft ganska eller mycket stor effekt på företagens it-användning uppgick till . Vidare uppgav att programmet inneburit att deras användning av befintlig it blivit effektivare. 1 Effektutvärdering av IT.SME.se – redovisning av Nuteks regeringsuppdrag, Dnr 30-2004- 2911, . Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning uppgav också att de genom programmet utvecklat nya områden för it-användning. Två tredjedelar av företagen angav att de fått en ökad it-kom- petens och ansåg att de fått ökad kunskap om hur de kan gå vidare i sin utveckling på grund av programmet. angav vidare att deras vilja att investera i it hade ökat. En rad positiva effekter av en ökad it-användning kunde noteras vid effektutvärderingen. Bättre omvärldskunskap var den effekt som störst andel, , angav. Även effektivare samarbeten med andra leverantörer och förenklade kontakter med myndigheter framstod som vanligt förekommande upplevda nyttor (av företagen uppgav detta). Mellan av företagen uppgav också ökad kundnöjdhet, fler kunder, större geografisk marknad, snabbare leveranser och ökad omsättning eller vinst som positiva effekter av ökad it-användning genom programmet. Uppskattningar av effekternas storlek efterfrågades inte i utvärderingen. I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop 1999/2000:86) föreslog regeringen en regionalt avgränsad satsning för att öka it-kompetensen i näringslivet. Regeringen gav i uppdrag att utforma och genomföra programmet. Programmet som kom att benämnas REG-IT var ett regionalt kompetensutvecklingsprogram som riktade sig till företag inom stödområde A. Syftet var att ge företagen ökade kunskaper om modern informationsteknik och dess användning. REG-IT skulle också skapa incitament till samarbeten mellan företag i it-relaterade frågor. Målet med REG-IT var att insatserna skulle leda till ökad användning av modern informationsteknik hos företag i berörda regioner och därigenom stärka företagens konkurrenskraft på en regional, nationell eller global marknad samt bidra till tillväxt och dynamisk utveckling. Den övergripande målsättningen var att skapa bredare it-kun- skap och it-användning i hela näringslivet. Totalt betalades ut inom ramen för programmet. 66 projekt genomfördes och närmare 3 700 företag omfattades. Av de deltagande företagen var tre fjärdedelar småföretag Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning med 0–9 anställda. Nästan en femtedel var företag med 10–49 anställda. En stor del av företagen var handels- eller tjänsteföretag. En femtedel av företagen tillhörde tillverkningsindustrin. Programmet var uppdelat i två block, kompetensutveckling och pilotprojekt. Kompetensutvecklingsblocket bestod av en rad olika insatser där projektägaren kombinerade de delar som ansågs passa målgruppen. Företagen erbjöds en kedja av insatser i kombination med praktik. Upplägget baserades på erfarenheter från programmet IT.SME.se. Block två, pilotprojekt, riktade sig till företag i samverkan. Syftet var att skapa nya samt utveckla befintliga nätverk och därmed stödja nya it-relaterade affärsmöjligheter. Företagen kunde exempelvis arbeta med it-stöd för gemensam marknadsföring, produktutveckling eller försäljning. Pilotprojekt inom turism, elektroniska affärer och tillämpning av ny teknik var prioriterade i genomförandet. Den uppföljning som gjordes av programmet2 visade att av deltagande företag och projektägare ansåg att det var bra eller mycket bra. Från företagens sida var det främst inriktningen och innehållet i projektaktiviteter som upplevdes som positiva. Vidare uppskattades kompetensen och engagemanget från projektledarnas sida. Även de bedömda effekterna var positiva. Av de deltagande företagen angav att deltagande i programmet påverkade dem i positiv riktning. Vidare uppgav av företagen att programmet lett till samarbeten med andra företag. En viktig aspekt som betonades avseende innehåll i framtida satsningar var betydelsen av att insatserna anpassas till företagens verksamhet. Marknadsföringsaspekter ansågs också vara viktiga i eventuella framtida satsningar. Från projektägarnas sida framhölls betydelsen av att kunna erbjuda företagen en kedja av anpassade lösningar. Programmet ansågs på grund av detta skilja sig från tidigare program på ett positivt sätt. 2 Programmet REG-IT – Slutrapport, , Dnr 012-2002-319, Verket för näringslivsutveckling Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning Övergripande erfarenheter från programmet som har lyfts fram var vikten av att projekten och projektägarna var väl förankrade i det lokala och regionala näringslivet. Detta var en viktig förutsättning för att kunna anpassa insatserna efter företagens konkreta behov. En viktig erfarenhet var också att projektens framgångsmöjligheter ökade om insatser riktade sig till väl motiverade företag. Mer generella och övergripande seminarier som genomfördes inom ramen för programmet nådde till exempel långt ifrån det antal företag som ursprungligen var målsättningen. 8.1.3Handlingskraft med IT (HIT) I propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT- samhället (prop. 2004/05:175) föreslog regeringen ett program för it-kompetensutveckling i små och medelstora företag. Programmet skulle baseras på ett förslag som , på regeringens uppdrag, redovisat i rapporten – Handlingskraft med IT (dnr N2004/8374/ITFoU). Erfarenheter från de tidigare it-kompetens- relaterade programmen IT.SME.se och REG-IT användes i utformningen av förslaget. Programmet genomfördes –2010. För genomförande avsatte regeringen . , som under programmets gång ombildades till , ansvarade för genomförandet. Målgruppen var företag med upp till 250 anställda som redan uppnått viss it-kompetens. Företagen skulle även förstå betydelsen av, och aktivt efterfrågat möjligheter, med e-affärshantering. Ett visst krav på motivation förelåg med andra ord. Syftet med programmet var att öka affärsmöjligheterna och stärka konkurrenskraften hos små och medelstora företag genom att förbättra förutsättningarna för effektiv elektronisk kommunikation och användning av elektroniska affärslösningar. Den övergripande målsättningen var att bidra till ökad användning av modern informationsteknik hos företag för att stärka konkurrenskraften på en nationell och global marknad samt att bidra till tillväxt och dynamisk utveckling. ändrade regeringen genom beslut (N2007/3985/ITP) programmets inriktning. Beslutet innebar att i genomförandet av programmet skulle använda avsatta medel för att verka för förbättrade förutsättningar för elektronisk kommunikation, sär- Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning skilt inom området säker elektronisk handel i små och medelstora företag. Skälen var att oavsett om företaget kommunicerar med andra företag, kunder eller myndigheter finns stor potential till effektivisering genom den elektroniska kommunikationen. Genom den nya inriktningen skulle effektiviseringspotentialen för företag och myndigheter, framför allt genom ökad användning av e-faktura, bättre tillvaratas. /samverkade med framför allt SKL (kommuner och landsting) och ESV () för att få synergieffekter med de satsningar som gjordes kring införandet av elektroniska fakturor (e-faktura/SVE-faktura) i kommuner och landsting samt ESV:s regeringsuppdrag att införa e- faktura och e-beställning i statliga myndigheter. Programmet delades in i tre insatsområden: e-faktura, e-handel samt informationsinsatser. Tyngdpunkten i genomförandet kom att hamna på området e-faktura följt av e-handel. Ursprungligen var tanken att det omvända förhållandet skulle vara fallet. Programmets förändrade inriktning som beslutades om 2007 innebar emellertid att e-fakturainsatserna prioriterades i högre utsträckning. Minst tyngdpunkt låg på informationsinsatser. E-fakturainsatserna drevs i huvudsak av kommuner och landsting, som i egenskap av stora inköpare ville ansluta sina leverantörer till system för elektronisk fakturahantering. 18 stycken e- fakturaprojekt genomfördes som omfattade ca 4 300 företag. E-handelsinsatserna syftade till att stödja företag i samverkan vid införandet av säkra e-handelslösningar. Projektmedlen användes till inköp av extern kompetens. För att beviljas projektmedel krävdes att minst fyra företag ingick i ett och samma projekt. Insatserna genomfördes vanligen av företagens egna intresseorganisationer. Informationsinsatserna riktade sig till icke-vinstdrivande organisationer med uppgift att via webben nå ut med övergripande information, processtöd och handledning till företag. De projekt som genomfördes på området (totalt fyra stycken) var generellt sett av övergripande karaktär. Ett av projekten var av mer operativ inriktning och samlade företag kring ett gemensamt varumärke för trygg e-handel. Totalt genomfördes 33 projekt inom ramen för programmet. Närmare 20 000 företag berördes. 28,5 miljoner av tilldelade medel användes. Därutöver tillkom medfinansieringsmedel till ett belopp Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning av totalt (48 miljoner från företagen och 26 miljoner från annan offentlig finansiär). Företagen uppgav även i uppföljningen av detta program att de föredrog konkreta och handfasta verksamhetsrelaterade insatser. Till detta kan läggas att en erfarenhet var att personlig rådgivning var viktig för att nå framgång. Webbaserade utbildningar och informationsinsatser tyckdes inte nå fram till företagen på ett effektivt sätt. Att kunna påvisa en konkret affärsnytta visade sig vara betydelsefullt för företagens vilja att delta i programinsatser. Det visade sig också vara viktigt att företagen själva var aktivt involverade i projekten på ett konkret och verksamhetsnära sätt. Konsultföretaget har på uppdrag utvärderat programmet3. I utvärderingen konstaterades övergripande att programmets projekt var effektiva i att uppnå ökad upplevd affärsnytta i form av stärkt konkurrenskraft och ökade affärsmöjligheter hos de deltagande företagen. Ser man till de enskilda delarna av programmet dras slutsatsen att resultatmålen för inget av de tre insatsområden uppfylldes. Antalet företag som faktiskt har infört en viss it-lösning i företaget på grund av programmet var lägre än förväntat. E-fakturalösning infördes av av de deltagande företagen. Motsvarande siffra för e-handel var . Informationsinsatserna hade av naturliga skäl andra resultatmått. Men även här var uppfyllnadsgraden lägre än målsättningen, även om flertalet av de deltagande företagen ansåg att deras deltagande var till nytta. Orsaken till att resultatmålen inte uppnåddes tycks vara flera. Projektägare hade bl.a. olika tolkning av när ett resultatmål bedömdes vara uppfyllt. Trots att resultatmålen inte hade uppfyllts i samband med att utvärderingen genomfördes konstaterade att flertalet av företagen troligen hade utvecklat en vilja och förmåga att längre fram utöka sin it-användning på berörda områden. Den övergripande bedömningen var därför att möjligheterna till måluppfyllelse var goda. Ser man till upplevda effekter av programmet framträder en övervägande positiv bild. E-fakturaprojekten gav företagen affärs-