sou · H0B380 · 2012-11-29 00:00:00 — För varje elev ska det finnas en individuell studieplan. Planen ska inne- hålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfatt- ning av studierna.7 Den individuella studieplanen ska utarbetas i samverkan med eleven. Eleven ska i samband med utarbetandet erbjudas studie- och yrkes- vägledning. I vägledningen ska det ingå information om möjligheter till fortsatta studier, arbetslivets kompetens- och rekryteringsbehov samt studieekonomiska förutsättningar. Planen ska upprättas i nära anslutning till antagningen och ska vid behov revideras.8 Skollagen lyfter mycket tydligt fram det individuella perspektivet i vuxenutbildningen vilket innebär en förstärkning av att verksamheten ska utgå från den enskildes behov, förutsättningar och önskemål. Detta är en tydlig intention i svensk vuxenutbildning men har blivit tydligare i och med bestämmelserna i skollagen. En förutsättning för att verksamheten ska utgå från den enskildes behov är upprättande av individuella studieplaner vilket är ett krav enligt skollagen. 720 kap. 8 §, 21 kap. 8 §, 22 kap. 10§ skollagen (2010:800). 82 kap. 16 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. vuxenutbildning – En möjlig stödstruktur En fördjupad vägledning kan göras inom ramen för en orienterings- kurs där förutom vägledare även berörda ämneslärare och företrädare för t.ex. arbetsplatsen kan medverka. I denna process finns förut- sättningar att upprätta den enskildes individuella studieplan. Ett förstärkt valideringsarbete är en annan effekt av individ- perspektivet och är dessutom särskilt viktigt för de utlandsföddas möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. På gymnasial nivå i den kommunala vuxenutbildningen kan individ- uella kurser9 inrättas och erbjudas i de fall varken nationella kurser eller orienteringskurser kan ge de kunskaper och kompetenser som den enskilde efterfrågar. I sådana kurser utfärdas, liksom i orienteringskurser, enbart intyg.10 Rektor beslutar om individuella kurser och hur många verksamhetspoäng en sådan ska omfatta. Målen för och omfattningen av en sådan utbildning anges i den individuella studieplanen. Då målen nåtts i en individuell kurs utfärdar ansvarig rektor ett intyg.11 Intyg kan underlätta kommunikationen med arbetslivets företrädare. 6.2.5Lärlingsliknande utbildningar och vuxlärling– arbetsplatsförlagt lärande Som ett resultat av ett utökat samarbete mellan bl.a. arbetslivets företrädare, vuxenutbildningen och annan offentlig verksamhet inom ramen för en s.k. infrastruktur för vuxnas lärande, har arbetsplats- förlagda utbildningar12 i lärlingsliknande former samt möjligheter till validering fått en större betydelse och använts i varierande omfattning . Inte minst möjligheten att upphandla utbildningar har gjort att kontakter och samarbete mellan vuxen- utbildningen och samhälle och arbetsliv i övrigt har utvecklats. Staten gör dessutom en särskild satsning på den gymnasiala nivån i komvux och särvux, s.k. vuxlärling13, vid sidan av satsningen yrkesvux 14. 92 kap. 7 § och 10 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 104 kap. 7 §, 25 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 1120 kap. 34 §, 21 kap. 23 §, 22 kap. 28 § skollagen (2010:800). 122 kap. 26 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 13Förordning (2010:2016) om statsbidrag för lärlingsutbildning för vuxna. vuxenutbildning – En möjlig stödstruktur Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedöm- ning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats.15 Både vägledning och validering är viktiga inslag i vuxenutbild- ningen sett i perspektivet livslångt lärande. Vägledning utgör ofta det första ledet i en valideringsprocess och validering det första ledet vid vägledning. En elev i vuxenutbildning ska ha möjlighet att få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Den som får sina kun- skaper och sin kompetens bedömda vid en validering ska ha möjlighet att få dessa dokumenterade skriftligt. Validering kan ses som ett kännetecken på en vuxenutbildning som utgår från målsättningen att det är den enskildes behov och förutsättningar som är utgångspunkt för verksamheten såväl då det gäller innehåll som organisering. En verksamhet som baseras på vuxnas livssituation bör kännetecknas av flexibla former för lärande och uppvisar därmed en mångfald av arbetssätt och arbetsformer. Validering inom ramen för en orienteringskurs med fokus på ett visst yrkesområde, liksom inom ramen för en yrkeskurs, kan med fördel göras tillsammans med företrädare för en bransch eller mot- svarande. Valideringsdelegationens arbete visade att en myndighet bör ha det nationella ansvaret för utveckling, strategi och kvalitetssäkring i fråga om validering. Myndigheten för har fått i uppdrag att vara den nationella samordnaren av validering. Upp- draget ska fullgöras i samverkan med berörda myndigheter. Validering inom ramen för kommunernas vuxenutbildning sker utifrån de bestämmelser som gäller för denna del av utbildnings- systemet och är ansvarig myndighet. Främjandet av utbildningsväsendets och branschernas medverkan i valideringsarbetet samt metodutveckling och standardisering inom området kommer att sätta ett tydligare fokus på validering framöver. 14Förordning (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå. 1520 kap. 32 § skollagen (2010:800). vuxenutbildning – En möjlig stödstruktur Den som får sina kunskaper och sin kompetens bedömda vid en validering ska ha möjlighet att få dessa dokumenterade skriftligt i form av ett intyg.16 Med prövning i en kurs ska avses en bedömning av kunskaper i för- hållande till såväl uppställda kunskapsmål i kursplaner eller ämnes- planer som betygskriterier respektive kunskapskrav. Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från vuxenutbildning ska ha möjlighet att genomgå prövning.17 Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från vuxen- utbildning ska ha möjlighet att genomgå prövning. Detta gäller även den som har fått betyg på kursen eller gymnasie- arbetet.18 Relationen mellan validering och prövning är reglerat i förord- ningen om vuxenutbildning. 19 Bestämmelserna innebär att betygs- sättning i samband med en validering alltid görs efter en formell prövning i relation till ämnes- och kursplanemål. Regeringen har meddelat föreskrifter om skyldighet för den som vill genomgå prövning för betyg att betala en avgift. 20 En elev inom den kom- munala vuxenutbildningen som inom ramen för en kurs går igenom prövning efter validering behöver inte betala.21 16Vad som sägs i skollagen 3 kap. 19 och 20 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även en slutförd validering. 1720 kap. 30 § och 22 kap. 24 §, skollagen (2010:800), 4 kap. 24 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 18Den som är elev i gymnasieskolan får dock inte genomgå prövning i en kurs eller ett gymnasiearbete, om eleven har fått minst betyget E på kursen eller gymnasiearbetet. 194 kap. 24 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 20Förordning (1991:1124) om avgifter vid prövning inom det offentliga skolväsendet. 21Förordning (1991:1124) om avgifter vid prövning inom det offentliga skolväsendet. vuxenutbildning – En möjlig stödstruktur 6.3Vad kan den kommunala vuxenutbildningen bidra med? Den kommunala vuxenutbildningen skulle kunna bistå i utformningen av en utbildningsplan. Enligt skollagen och vuxenutbildnings- förordningen ska varje elev inom den kommunala vuxenutbildningen ha en individuell studieplan. Studieplanen skulle kunna ligga till grund för den utbildningsplan som ska reglera utbildningsinne- hållet i den föreslagna utbildningsanställningen. Utbildningsplanen måste vara anpassad till varje enskild arbets- tagares förutsättningar och de villkor som gäller på arbetsplatsen. En utbildningsplan skulle kunna innehålla inslag av definierade ämnen och kursplaner, både av mer generell och yrkesinriktad karaktär, men också bestå av lärandemål som är av betydelse för att arbetstagaren ska kunna utföra ett tillfredsställande arbete inom ramen för relativt snävt definierade uppgifter. Planen kan också innehålla mål som innebär fokus på utvecklingen av mer generella och sociala förmågor som är högt värderade på arbetsmarknaden, såsom kompetens att hantera information, att handla språkligt och kommunikativt, att lösa problem och att planera och organisera uppgifter, att genomföra uppgifter och lösa problem, att samarbeta, att använda utrustning samt kvalitetsmedvetenhet. Sådana utbildningsmål skulle kunna sättas upp inom ramen för en individuell kurs. Individuella kurser skulle kunna vara den kurs som ungdomen skrivs in på . Beslut om en individuell kurs kan fattas när det konstateras att de kompetenser och kvalifikationer som behövs hos arbetsgivaren/i branschen inte kan tillgodoses genom att man läser en eller flera eller delar av en nationell kurs. Det kan således handla om mycket specifika kunskaper. vuxenutbildning – En möjlig stödstruktur Vuxenutbildningen skulle kunna ges ett särskilt uppdrag att bistå arbetstagaren och arbetsgivaren genom kontinuerlig uppföljning av utbildningsplanen. Enligt kommittédirektivet ska en utbildnings- anställning kunna vara . En uppföljning som avser både utbildningsplan och trivselfrågor på arbetsplatsen borde kunna regleras. borde det vara möjligt för såväl arbetstagare som arbetsgivare att kontakta den person inom vuxenutbildningen som har ansvaret för uppdraget kopplat till utbildningsanställningen. Uppföljning och dokumentation skulle kunna ske efter validering. I den senaste skollagen skärps kraven på vuxenutbildningen att medverka vid validering.22 Vuxenutbildningen erbjuder i regel valideringsmöjligheter och sedan arbetet inom Valideringsdelegationen har även branschorganisationerna blivit allt mer engagerade i dessa frågor.23 De principer och kriterier för validering som Validerings- delegationen tog fram har blivit vägledande för den validering som bedrivs via kommuner och kommunalförbund, via Arbetsförmedlingen och samt via olika branschorienterade organisa- tioner. Den kommunala vuxenutbildningen har den mest utvecklade pedagogiska kompetensen och erfarenheten vad gäller kontakter med andra myndigheter och branschintressen. Inom vuxenutbildningen finns också möjligheten att validera både med sikte på betyg i enskilda ämnen och kurser (teoretiska och yrkesinriktade) samt att validera med sikte på intyg. Intyg enligt förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning utgör en skriftlig sammanställning av en individs kunskap och kompetens inom ett visst område. Intyget är en beskrivning av de kunskaper och kompetenser som har utvecklats kopplat till vissa avgränsade arbetsuppgifter i kombination med mer generella och sociala förmågor. Validering mot betyg och yrkesbevis förutsätter att utbildningsinnehållet kan värderas mot etablerade kursplaner och 2220 kap. 32 § skollagen ( 2010:800). 23Valideringsdelegationens slutrapport – Mot en nationell struktur (2008). SOU 2012:80 vuxenutbildning – En möjlig stödstruktur branschorganisationernas kriterier för en fyllt utvecklad Det är naturligtvis inget som hindrar att vuxenutbildningen upphandlar hjälp med valideringen från branschorganisationer och specialiserade företag som erbjuder sådana tjänster. Meritea är ett exempel på en specialiserad organisation på valideringsområdet som verkar under Västra Götaland-regionen men som säljer sina tjänster till utbildningsarrangörer och branschorganisationer över hela landet. Det finns ett växande antal aktörer på valideringsområdet. Det framgår om man granskar den information som finns på Myndig- heten för hemsida. Myndigheten för yrkes- högskolan har således ett samordnings- och utvecklingsansvar för valideringsfrågorna. och har myndighetsansvar då det gäller kommunernas vuxenutbildning. 6.4Utbildningsanställning och stöd från den kommunala vuxenutbildningen – steg för steg Steg 1 En arbetsgivare har behov att anställa En utbildningsanställning kommer kunna inledas på flera sätt. En arbetsgivare kan ha svårt att rekrytera personal som upp- fyller krav på kunskap och kompetens för ett visst arbete. Arbetsgivaren kan då identifiera behov av lärande på arbets- platsen för att få tillgång till tillräcklig kunskap och kompetens för anställning samt formulera ett utbildningsinnehåll som erbjuds inom ramen för en utbildningsanställning. En brist på kunskap och kompetens för ett visst arbete kan också visa sig under en pågående rekrytering, så att en utannonserad anställning ändrar anställningsform eftersom arbets- givaren och arbetstagaren kommer överens om att arbetsgivaren genom att tillhandahålla ett utbildningsinnehåll ger arbetstagaren en möjlighet att uppnå den kunskap och kompetens som behövs för en fortsatt anställning. Då kommer sannolikt utbildnings- innehållet formuleras efter arbetsgivarens behov och arbets- tagarens individuella förutsättningar. En alternativ väg till utbildningsanställning kan vara att en ung person är arbetslös. Om denne är inskriven hos Arbetsförmedlingen vuxenutbildning – En möjlig stödstruktur kan en kontakt mellan arbetsgivaren och arbetstagaren etableras inom ramen för ett program, t.ex. genom en praktik, och en arbetsgivare kan då bli intresserad av att anställa en ungdom som med utbildning på arbetsplatsen kan tillgodose ett behov av arbetskraft. Steg 2 Överenskommelse om att arbetstagaren ska vända sig till vuxenutbildningen En utbildningsanställning förutsätter en överenskommelse om ett utbildningsinnehåll mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. En sådan överenskommelse kan dels grundas på ett erbjudande från arbetsgivaren om ett på förhand utformat utbildningsinnehåll, men den kan också grundas på en överenskommelse om ett individuellt utformat utbildningsinnehåll. Arbetsgivaren och arbetstagaren kan ha svårt att utforma en plan för utbildning, bland annat eftersom de kan ha svårt att definiera vilken kunskap och kompetens som saknas och formulera hur behovet ska kunna tillgodoses genom ett arbetsplatsförlagt lärande. Det kan behövas hjälp att identifiera möjligheterna till lärande på arbetsplatsen eller för arbetets utförande. Arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om att arbetstagaren ska vända sig till kommunens vuxenutbildning för att få hjälp att utforma en studieplan som kan ligga till grund för en utbildningsplan. Steg 3 Översiktlig analys av arbetstagarens behov Arbetstagaren tar kontakt med vuxenutbildningens väglednings- funktion för att boka en besökstid. Vid det första mötet görs en översiktlig analys av arbets- tagarens behov med fokus på det arbetsinnehåll som känne- tecknar utbildningsanställningen. Vid denna analys görs en kartläggning och översiktlig validering, där arbetstagarens individuella behov synliggörs. vuxenutbildning – En möjlig stödstruktur Steg 4 Analys av nödvändig kunskap och kompetens i anställningen De kunskaper och kompetenser som behövs för en anställning analyseras och preciseras i samarbete mellan arbetstagaren, vuxenutbildningen och arbetsgivaren. Arbetstagarens kunskap och kompetens bedöms och vär- deras samt dokumenteras (kartläggning och validering). Vuxenutbildningen lämnar förslag på hur en studieplan kan utformas för att arbetstagarens kunskap och kompetens ska utvecklas för att uppnå de krav som behövs för anställningen. Steg 5 Arbetstagaren antas till en orienteringskurs Arbetstagaren antas formellt till en orienteringskurs. Inom ramen för orienteringskursen förs en diskussion mellan arbetsgivaren och arbetstagaren samt företrädare för vuxen- utbildningen om vilka kvalifikationer och kompetenser som arbetsuppgifterna på arbetsplatsen kräver och om vilka möjlig- heter till lärande det finns på arbetsplatsen. Individuella kurser kan bli aktuella om det handlar om att nå specifika kompetenser som är kännetecknande för arbetsplatsen, t.ex. inom hantverksområdet. Vidare tas ställning till hur utbildningen kan se ut som arbets- platsförlagt lärande med utgångspunkt i nationella kursplaner. Det kan ibland handla om att inrätta delkurser. Inslag av studieteknik bl.a. utifrån olika lärstilar och allmän information om olika kunskaps- och ämnesområden kan ingå, allt med utgångspunkt i de formella syften som anges i bestäm- melserna för en orienteringskurs. Detta innebär att lärare inom olika ämnesområden anlitas men även företrädare för arbets- platsen kan involveras. Deltagandet i orienteringskursen mynnar ut i en genom- arbetad individuell studieplan. Av denna framgår vilka utbildningsmål arbetstagaren ska uppnå, vilka utbildningsmoment arbetstagaren ska fullfölja för att möjliggöra att dessa nås samt omfattning av och hur lärandet ska läggas upp. vuxenutbildning – En möjlig stödstruktur Steg 6 Individuell studieplan blir grund för utbildningsplan i anställningen Den individuella studieplanen ligger till grund för en utbildnings- plan i anställningen. Anställningen med utbildningsplanen som grund betraktas som en individuell kurs, till vilken arbetstagaren antas. Ett avtal tecknas mellan vuxenutbildningen och arbets- givaren. Detta avtal ska bl.a. reglera hur samarbetet ska utformas och genomföras, handledningen, kvalitetsarbetet samt övriga villkor. Vuxenutbildningen avsätter resurser i form av lärarkom- petens (inte nödvändigtvis inom ämnet/kunskapsområdet, men med god systemkunskap) för att säkerställa att utbild- ningen/lärandet på arbetsplatsen dokumenteras i underlag för bedömning utifrån för kursen gällande kunskapskrav. kan den kommunala vuxenutbildningen bistå med det stöd som efterfrågas av arbetsgivaren, den enskilde handledaren på arbetsplatsen eller arbetstagaren. Under anställ- ningstiden avsätter vuxenutbildningen en person som följer arbets- tagarens lärande och utveckling och som utgör hans eller hennes inom den del som handlar om utbildning och lärande. Steg 7 Intyg och validering Då utbildningsanställningen avslutas, avslutas också den individ- uella kursen och eventuella andra kurser eller delkurser Ett intyg och eller betyg utfärdas för kursen samt ett intyg avseende resultatet av valideringen. Om valideringen har lett fram till att man kan konstatera att målen nåtts för en nationell kurs kan en prövning göras i denna kurs och betyg och intyg utfärdas. Arbetsgivaren kan även, i samförstånd med arbetstagaren, vända sig till annan än den kommunala vuxenutbildningen för att få en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt erkännande av kunskaper och kompetens som arbets- tagaren uppnått för utbildningsanställningen. Inom vissa yrkesområden kan det bli aktuellt att branschen i fråga utfärdar de intyg eller certifikat som är brukligt vilket kräver samverkan mellan arbetsgivaren, arbetstagaren och branschen. vuxenutbildning – En möjlig stödstruktur 6.5Förutsättningar inom den reformerade kommunala vuxenutbildningen En stödstruktur skulle kunna baseras på de insatser och möjligheter som erbjuds inom den kommunala vuxenutbildningen. Det skulle innebära att den unga person som är aktuell för utbildningsanställning formellt antas som elev i en orienterings- kurs. Inom ramen för orienteringskursen erbjuds också fortlöpande vägledningssamtal och en uppföljning av utbildningsplanen. En individuell kurs kan beslutas av ansvarig rektor som personen också antas till och som utgår från studieplanen/utbildningsplanen då det gäller kunskapsmål knutna till arbetsplatsens kompetenskrav. Vid utbildningsanställningens slut görs en bedömning av individens kunskaper och kompetens i relation till uppsatta mål i de olika kurserna och vid behov genomförs en prövning mot dessa. Resultatet dokumenteras i intyg och/eller (i förekommande fall) betyg. Om den unge är inskriven i den kommunala vuxenutbildningen skulle fortsatt vägledning kunna erbjudas inom ramen för en orienteringskurs om anställningen avbryts. Inget hindrar naturligtvis att vuxenutbildningen upphandlar tjänster från någon annan aktör. Enligt kommittédirektivet (2011:87) ska utredningen göra internationella jämförelser, exempelvis i fråga om vilka särskilda anställningsformer för unga det finns i andra relevanta länder, i förekommande fall med utbildningsinslag. I kapitel 4 finns beskrivningar av lärlingsutbildning i ett urval av länder. Utredningen har med hjälp av WAPES1 och Kommuner och Landstings internationella nätverk frågat företrädare i europeiska länder om det finns några särskilda ungdomsanställningar i deras land. Utredningen har fått uppgift om att frågan är aktuell i några länder men att det inte finns några sådana särskilda ungdomsanställningar . Inom EU upptar arbetslöshetsfrågor stort utrymme, inte minst om ungas etableringsvillkor. EU-länderna samarbetar om sysselsättningsfrågor. Den nationella sysselsättningspolitiken ska svara mot de gemensamma mål som satts upp inom EU. En sysselsättningsstrategi antogs första gången av i , Lissabonstrategin, även kallad Lissabonprocessen. Lissabonstrategin, var det första samlade försöket att få EU-ländernas ekonomier att närma sig varandra både till innehåll och funktion. Lissabonstrategin etablerades med det övergripande syftet att omvandla EU till den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin. Strategin präglades i hög grad av avregleringstänkande, dvs. av en ambition att få den inre marknaden att fungera mer friktionsfritt. Men ett bakomliggande mål var också att värna den europeiska sociala modellen som till skillnad från den amerikanska välfärdspolitiska regimen ansågs lägga större vikt vid social sammanhållning, likvärdiga förutsättningar och ett samhälleligt ansvar för de mest socialt utsatta grupperna. preciseras fler kvantifierade och lätt uppföljningsbara mål på arbetsmarknads- och utbildningsområdet inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin, bland annat andelen långtids- arbetslösa i aktiva åtgärder, andelen barn i barnomsorg, andelen äldre i sysselsättning och andelen som fullbordar utbildning på grundläggande nivå. Målen för Lissabonstrategin var att av EU:s arbetskraft skulle vara sysselsatt, av den kvinnliga arbets- kraften samt av arbetsföra personer i åldern 55–. Målen uppnåddes inte men Lissabonstrategin har ändå ansetts fram- gångsrik då länderna strävat mot gemensamma mål. presenterade strategin 2020, vilken är tänkt att fungera som en fortsättning av Lissabonstrategin. I 2020 fastställs en vision för hur man kan uppnå hög syssel- sättning, koldioxidsnål ekonomi, produktivitet och social samman- hållning genom konkreta åtgärder på EU-nivå och i medlems- staterna. Strategin 2020 ska binda ihop tillväxt och klimatmål med uppgiften att ta EU ur den ekonomiska krisen. vill prioritera fem områden : Utbildning, sysselsättning, forskning, grön tillväxt och fattigdomsbekämpning. Ingen av reformerna kommer att vara tvingande för länderna att genomföra. I stället betonas att utvecklingen främjas med positiva exempel och ett lärande länderna emellan samt en tydlig uppdelning och nationell anpassning mellan EU-länderna och EU. Målet för sysselsättning är att av 20–64-åringarna ska arbeta. Målet för utbild- ning är att andelen elever som hoppar av skolan ska vara lägre än . av 30–34-åringar ska ha högre utbildning. Insatserna i 2020-strategins huvudinitiativ, En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen, ska bidra till att uppfylla målen. Trots EU:s och de enskilda ländernas insatser är etablerings- villkoren för många unga fortsatt svåra. 2005 tillkom den så kallade europeiska ungdomspakten.2 kompletterade i hög grad Lissabonstrategin. har gått upp i 2020s målsättning. I ungdoms- pakten underströks behovet av stärkta insatser för att underlätta mindre privilegierade barns och ungdomars etableringsmöjligheter, för att minska sociala problem kopplade till missbruk och kriminalitet, för att förbättra tillgången till utbildning och arbets- marknadspolitiska stödinsatser samt att höja kvalitén i utbild- ningen.