sou · H0B369 · 2012-10-23 00:00:00 — För att erhålla ett intervall för ett beräknat inflöde i garantin kan man utgå från andelen kvinnor och män i målgruppen som uppbär försörjnings- stöd och som därmed i stor utsträckning kommer att uppmanas att skriva in sig på Arbetsförmedlingen av kommunen. Bland övriga anhöriginvandrare som invandrade till 2005 hade av kvinnorna och av männen försörjningsstöd i . Det motsvarar ett inflöde på 5 200 deltagare vid en invandring på 19 000 personer, förutsatt att samt- liga nyanlända biståndsmottagare blir anvisade till introduktions- garantin efter inskrivning som arbetssökande hos Arbetsförmed- lingen. Programmet kan som längst omfatta 24 månader. Olika del- tagare står olika långt ifrån arbetsmarknaden och kommer därför delta i programmet . I genomsnitt beräknas en deltagare i introduktionsgarantin delta i insatser under . Det är först efter införandet av garantin som antalet deltagare kommer motsvara full volym. Verksamheten kommer successivt att öka . Vid ett årsinflöde på 11 000 personer för- väntas deltagarantalet i genomsnitt uppgå till 6 000 personer år 1, 15 000 personer år 2 respektive 16 500 personer (en och en halv kohort) år 3. Om beräkningen i stället baseras på det lägre inflödet på 5 200 deltagare , förväntas antalet deltagare i garantin upp- gå till 3 000 personer år 1, 7 000 personer år 2 respektive 7 800 per- soner år 3 (tabell 8.1). Källa: Egna beräkningar. Kostnaden per person som deltar i introduktionsgarantin påverkas av ersättningen som den nyanlände får vid deltagande. Eftersom garantin vänder sig till nyanlända utrikes födda som varit folkbok- förda högst och som inte etablerat sig på arbetsmarknaden, kommer deltagarna antingen erhålla aktivitetsstöd på grundnivå eller utvecklingsersättning. Aktivitetsstödet betalas ut till deltagare i åldern och motsvarar per dag före skatt vid deltagande på heltid. Utvecklingsersättningen betalas ut till del- tagare i åldern och motsvarar per dag.4 I genomsnitt kommer ersättningen för en deltagare i garantin mot- svara vid deltagande på heltid, beräknat utifrån målgruppens ålderssammansättning 2011.5 I tabell 8.2 redovisas kostnaden för en person som deltar i introduktionsgarantin på heltid. Utöver deltagarersätt- ningen inkluderar styckkostnaden även kostnader för ökade för- medlingsinsatser samt kostnader för program och insatser. I likhet med etableringsuppdraget krävs en jämförelsevis hög personaltät- het för denna målgrupp för att uppnå kvalitet i kartläggnings- och förmedlingsarbetet. I etableringsuppdraget motsvarar tillskottet till Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag per deltagare och månad, men för etableringslagens målgrupp omfattar upp- draget även tidskrävande arbetsmoment som inte ingår i introduk- tionsgarantin (hantering och administration av bosättning, sär- skilda regler för etableringsersättning och etableringstillägg, upp- handling och ersättning till lotsar). Därför beräknas den genom- snittliga kostnaden för förstärkta förmedlingsinsatser i garantin till och deltagare. Detta motsvarar en genom- snittlig handläggartäthet på 29 sökande per handläggare. Kostnaden för Arbetsförmedlingens köp av program och insatser för deltagare i introduktionsgarantin har beräknats på samma nivå som inom etableringsuppdraget. 4Ersättningen är undantagen från beskattning. 5Enligt statistik var av de personer i målgruppen som fick uppehållstillstånd 2011 under . Eftersom passerar mellan tidpunkten för uppehållstillstånd och anvisningen till introduktionsgarantin, bygger beräkningen av den genomsnittliga deltagarersättningen på ett antagande om att en femtedel av deltagarna som var när de fick uppehållstillstånd har hunnit fylla vid deltagande i garantin. Källa: Egna beräkningar baserade på Arbetsförmedlingens prognoser för utbetalningar. Den totala bruttokostnaden för introduktionsgarantin vid ett årligt inflöde på 11 000 deltagare (alternativ 1) respektive 5 200 deltagare (alternativ 2) för år 1, år 2 samt år 3 efter införandet redo- visas i tabell 8.3. Källa: Egna beräkningar. Kostnaderna för introduktionsgarantin bör föras upp på anslag 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader, 1:2 Bidrag till arbets- löshetsersättning och aktivitetsstöd, respektive 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. 8.4.2Höjd schablonersättning till kommunerna Utredningen föreslår i avsnitt 7.3.3 att statens ersättning till kom- muner som tar emot flyktingar, skyddsbehövande i övrigt och deras anhöriga höjs från till för vuxna. Höjningen avser täcka ett utökat språkstöd inom studieväg 1 i sfi i syfte att effektivisera elevernas inlärningsprocess. För att bestämma höjningens storlek har utredningen beräknat hur omfattande behovet av språkstöd på studieväg 1 kan förväntas vara. Årskostnaden som anges i tabell 8.4 är baserad på ett jämnt mottagande i kommunerna av flyktingar, skyddsbehövande i övrigt och deras anhöriga över året på 12 000 vuxna (18–) . Cirka hälften av dem som hade en etableringsplan hade vid invandringstillfället en förgymnasial utbildning som enligt Arbets- förmedlingens bedömning var kortare än (Arbetsförmed- lingen, 2012b). Det innebär att cirka 6 000 personer kan antas ha behov av att delta i studieväg 1 inom sfi. Det genom- snittliga antalet studietimmar bland dem som påbörjade kurs A och B inom studieväg 2009 och som hade fått minst godkänt 2011 var enligt statistik. Behovet av språkstöd på studieväg 1 i en flyktingkohort motsvarar därmed cirka 4 200 lärarmånader, förutsatt att varje språkstödjare i genomsnitt stödjer tio elever. Schablonersättningen betalas ut av , vilket innebär att också utgiftseffekten av höjningen fördelas . Eftersom inflödet av flyktingmottagna sker successivt , beräknas den höjda ersättningen för 6 000 personer år 1. År 2 respek- tive år 3 kommer antalet individer ha ökat till 18 000 respektive 24 000 personer. Källa: Egna beräkningar. 8.4.3Försöksverksamheter inom öppna förskolan Utredningen föreslår i avsnitt 7.5.2 försöksverksamheter inom öppna förskolan med språkstöd och planering för framtiden som riktar sig till utrikes födda hemmavarande småbarnsföräldrar. Behovet av sådana verksamheter bedöms i första hand finnas i de utsatta stadsdelar som regeringen aviserat ska tilldelas stimulansmedel för att minska utanförskapet. Utöver dessa 15 stads- delar kan det finnas ytterligare kommuner eller stadsdelar med behov och intresse av att starta försöksverksamheter. Utredningen bedömer att cirka 25 öppna förskolor bör kunna beviljas medel för att bedriva den föreslagna försöks- verksamheten. Bidraget bör täcka utvecklingskostnader samt löne- kostnad för en flerspråkig barnskötare. Därutöver behöver medel för administrativa kostnader och för finansiering av utvärdering av försöksverksamheten. Sammantaget beräknas att bör avsättas för försöksverksamheter inom den öppna förskolan. Med tanke på ansökningsprocess och beslut om bidrag beräknas kostnaden uppgå till hälften av den totala årskost- naden . Med en tvåårig försöksverksamhet fördelas kostnaden därmed . Källa: Egna beräkningar. 8.4.4Utökad uppföljning och analys Utredningen föreslår i avsnitt 7.7.1 att ett forskningsinstitut ges i uppdrag att följa upp i vilken grad insatserna för att stödja nyanländas etablering bidrar till att stärka målgruppens aktiva deltagande i samhällslivet. Uppföljningen ska enligt utred- ningens förslag baseras på intervjuundersökningar i kombination med registeruppgifter. Kostnaden för den intervjubaserade levnads- nivåundersökningen bland utrikes födda som universi- tet har genomfört uppgick till . Kostnaden för utredningens förslag kan därmed beräknas till fem , vilket bör föras till anslaget 1:1 Integra- tionsåtgärder inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. 8.4.5Sammantagna kostnader och finansiering Utredningens förslag innebär ökade utgifter inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv för arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att förhindra långtidsarbetslöshet (introduktionsgarantin). De anslag som berörs är 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskost- nader, 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Utredningen konstaterar att avsevärda anslagsmedel har förts bort som anslagssparanden från de berörda anslagen och gör därför bedömningen att de ökade utgift- erna för introduktionsgarantin ryms inom nuvarande ramar. De ökade utgifterna till följd av en höjd ersättning till kommuner för att möta nyanlända flyktingmottagnas behov av språkstöd inom utbildningen i svenska för invandrare (höjd schablonersättning) föreslår utredningen kan finansieras genom en omprioritering inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Satsningen på förbätt- rade förutsättningar för nyanlända kvinnors deltagande i arbets- kraften (försöksverksamhet med öppna förskolor) anser utred- ningen bör kunna rymmas inom ramen för de medel som beräknats för särskilda jämställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13. På mot- svarande sätt kan kostnaden för ett förbättrat underlag för utform- ningen av integrationspolitiken (utökad uppföljning) finansieras med medel beräknade för uppföljning och analys av integrations- politiken inom utgiftsområde 13. I tabell 8.6 redovisas de beräknade kostnaderna år 1, år 2 respek- tive år 3 för att genomföra utredningens förslag. Anm: Årskostnaden för introduktionsgarantin är beroende av hur stort inflödet av deltagare i garantin är. Kostnadsintervallet i tabellen baseras på ett beräknat inflöde av 5 200 respektive 11 000 deltagare . Se avsnitt 8.4.1 för en mer detaljerad beskrivning av hur inflödet av deltagare har beräknats. Källa: Egna beräkningar. Den beräknade kostnaden i tabell 8.6 för introduktionsgarantin utgör en bruttokostnad. Arbetsförmedlingen har i uppdrag att identifiera personer som löper stor risk att drabbas av långtidsarbetslöshet och som på ett tidigt stadium har behov av stöd och insatser. Individanpassat stöd i form av framför allt för- stärkta förmedlingsinsatser, men även i begränsad utsträckning programinsatser, ska kunna ges tidigt till personer som riskerar att fastna i långvarigt utanförskap. För att klara detta uppdrag har myn- digheten tillförts både förstärkta förvaltningsanslag för att intensifiera förmedlingsarbetet och ökade anslag för att kunna erbjuda aktiviteter och program till arbetssökande i behov av tidiga insatser. har även i uppdrag att stötta nyanlända invandrare med insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbetsmarknaden. Även för detta uppdrag har myndigheten tilldelats utökade resurser. Bland dem som 2005 invandrade som övriga anhöriginvandrare från länder utanför , och och som saknade arbete året efter invandringen, var av kvinnorna och av männen inskrivna som arbetssökande (bilaga 2). Cirka en tredjedel av målgruppen för introduktionsgarantin kan därmed antas vara inskrivna hos . Enligt utredningens bedömning mot- svarar därför en tredjedel av kostnaderna för introduktionsgarantin redan befintliga uppdrag för Arbetsförmedlingen. Vid ett årligt inflöde på 11 000 deltagare motsvarar detta år 1, år 2 och år 3. Introduktionsgarantin förväntas även leda till ett minskat inflöde av långtidsarbetslösa i jobb- och utvecklingsgarantin i och med att personer som tidigare fått vänta på insatser ges möjlighet att delta tidigare i arbetsförberedande insatser. Kostnaderna för introduk- tionsgarantin innebär därför i viss utsträckning en tidigareläggning av utgifter snarare än en kostnadsökning. Ju tidigare insatser erbjuds desto större är sannolikheten för deltagaren att få ett arbete (avsnitt 5.2). Baserat på utredningens skattningar av sambandet mellan tid till insats och sannolikhet att vara sysselsatt bedöms ett minskat inflöde till jobb- och utvecklingsgarantin innebära att netto- kostnaden för introduktionsgarantin sjunker med ytterligare 15 pro- cent. Det motsvarar år 1, år 2 och år 3 vid ett årligt inflöde i garantin på 11 000 deltagare. Genom utredningens förslag ges även nyanlända anhörig- invandrare möjlighet att som en del av programmet komplettera sina kunskaper på komvux med aktivitetsstöd i landet. Beräknat utifrån tidigare omfattning av studier på komvux kan av deltagarna i garantin antas komma att studera motsvarande på heltid inom ramen för introduktionsgarantin.6 Därmed minskar statens utgifter för studie- bidrag med 3 vid ett årligt inflöde på 11 000 deltagare. Regeringen har i budgetpropositionen , i enlighet med utredningens bedömning i delbetänkandet Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning (SOU 2012:9), aviserat en för- ändring av föräldraförsäkringen som innebär en begränsning av möjligheterna att ta ut föräldrapenning för barn som har fyllt . Förändringen syftar till att minska risken för att ett längre uttag av föräldrapenning för äldre barn försenar nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden. I delbetänkandet visas att av mammorna som 2006 invandrade med barn från länder utanför EU/och som inte fick fler barn i tog ut föräldrapenning året efter invandringen. Det genomsnittliga uttaget var . var barnen gamla, vilket innebär att uttaget i hög grad avsåg barn som fyllt fyra 6 Beräkningen baseras på hur stor andel av de övriga anhöriginvandrare som invandrade som studerade på komvux eller folkhögskola efter invandringstillfället (22 pro- cent av kvinnorna respektive av männen). Samtliga deltagare antas ha det högre studiebidraget på . Begränsningen av möjligheten att ta ut föräldrapenning för äldre barn kommer därför att leda till minskade utgifter för föräldra- försäkringen. Från länder utanför EU/invandrade totalt 4 172 föräldrar som hade barn och som inte fick fler barn i i landet. Dessa för- äldrars uttag av föräldrapenning åren 2007–2009 för barn som fyllt beräknas motsvara drygt 60 miljoner kronor.7 Nettokostnaden för introduktionsgarantin blir med stöd av ovan- stående från och med det tredje året efter genomförandet vid ett årligt inflöde på 11 000 deltagare. Om motsvarande beräkningar i stället görs för ett alternativt inflöde på 5 200 deltagare uppgår nettokostnaden till från och med det tredje året efter införandet. Förslaget om en höjd schablonersättning till kommuner som tar emot flyktingar, skyddsbehövande i övrigt och deras anhöriga syftar till att ge kommunerna ekonomiska förutsättningar att utöka språkstödet i sfi för att möjliggöra en snabbare språkinlärning för nyanlända med mycket kort utbildningsbakgrund. Regeringen införde 2010 en prestationsbaserad sfi-bonus för att öka genom- strömningen i sfi-undervisningen. Bonusen kan betalas ut till nyan- lända invandrare (ej arbetskraftsinvandrare och studerande) som uppnår minst godkänt på kurs B på studieväg 1, kurs C på studie- väg 2, eller kurs D på studieväg 3 i sfi från utbild- ningens start och från första folkbokföring i landet. Två tredjedelar av de utbetalade bonusarna under den inledande försöksverksamheten avsåg godkänt betyg på kurs D på studieväg 3. Ersättningen till kommunerna för administrativa kostnader för beslut om sfi-bonus utgår med per beslut, och utgör mellan av utbetalda medel för verksamheten med sfi-bonus. 7 Uttag av föräldrapenning under är ej medräknat. Beräkningen baseras på antagandet att av uttaget , av uttaget av uttaget avser barn som fyllt . Det genomsnittliga antalet uttagna dagar i kohorten respektive år uppgick till 130, bland mammorna och 22, bland papporna. I beräkningen används ersättning på grundnivå (per dag) för samtliga uttagna dagar, vilket är en viss underskattning av utbetald föräldrapenning (SOU 2012:9). Regeringen har under anslag 1:1 Integrationsåtgärder inom utgifts- område 13 Integration och jämställdhet beräknat för utbetalning och administration av sfi-bonusen. Utred- ningen anser att de medel som avsatts för sfi-bonus på ett bättre sätt kan bidra till att förkorta studietiderna på sfi genom att användas för att finansiera den höjda schablonersättningen till kommunerna för flyktingmottagandet och därmed möjliggöra en ökad genomströmning genom utökat språkstöd i sfi. Finansi- eringen förutsätter att lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildningen i svenska för invandrare upphävs. Försöksverksamhet och utökad uppföljning För särskilda jämställdhetsåtgärder finns på anslaget 3:1 inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet beräknade på statsbudgeten . Försöksverk- samheten med öppna förskolor stämmer enligt utredningens bedöm- ning med ändamålet för dessa medel. Inom samma utgiftsområde på anslaget 1:1 Integrationsåtgärder finns på motsvarande sätt 126 miljoner beräknade . En mindre del av detta anslag används för uppföljning och analys av integra- tionspolitiken, där satsningen på utökad uppföljning ändamåls- mässigt hör hemma. Det var huvudsakligen dessa medel som med- finansierade universitets levnadsnivåundersökning bland utrikes födda. Merparten av denna undersökning, , finansierades emellertid genom projektmedel från . Utredningen anser att även framtida uppfölj- ningar bör söka medfinansiering från olika källor på motsvarande sätt. 8.5Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Med utredningens förslag tillförs kommunerna finansiering för att kunna möta behovet av förstärkt stöd inom studieväg 1 på sfi till följd av den ökade andelen flyktingmottagna med mycket kort tidigare utbildning. Den höjda schablonersättningen avser att ge kommunerna förutsättningar att med ett utökat språkstöd ge kort- tidsutbildade nyanlända ökade möjligheter att snabbt tillgodogöra Totalt medför förslaget om en höjd schablon- ersättning att kommuner som tar emot flyktingar ersätts med mer vid ett årligt inflöde på 12 000 vuxna (tabell 8.4). Utredningens förslag medför att kommunernas kostnader för försörjningsstöd kommer att minska. Bland övriga anhörig- invandrare som invandrade till 2005 uppbar cirka 20 pro- cent av kvinnorna och av männen försörjningsstöd i . Det motsvarar cirka 5 200 individer vid ett årligt inflöde på 19 000 personer och en könsfördelning där är kvinnor. Majoriteten av dessa personer kommer sannolikt att delta i introduktionsgarantin, vilket innebär att de erhåller en statlig ersättning som reducerar behovet av försörj- ningsstöd. Genom ett tidigarelagt och förbättrat stöd för etableringen i arbetslivet kommer sysselsättningen inom denna grupp också att öka. Det minskar behovet av försörjningsstöd även på , och leder till ökade skatteintäkter för kommunen. 8.6Konsekvenser för berörda myndigheters uppdrag Arbetsförmedlingen har ett särskilt uppdrag att stötta nyanlända invandrare med insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbetsmarknaden. I uppdraget ingår bland annat att vara sam- ordnande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. Myndigheten har även i uppdrag att identifiera personer som löper stor risk att drabbas av långtidsarbetslöshet och som på ett tidigt stadium har behov av stöd och insatser. bedömde Arbetsförmedlingen att knappt 21 000 nyinskrivna arbetssökande hade behov av tidiga insatser, varav nästan hälften utgjordes av utrikes födda (Arbetsförmed- lingen, 2012e). Utredningens förslag om introduktionsgarantin innebär därmed inte att myndigheten tillförs ett nytt uppdrag eller ansvar. Intro- duktionsgarantin innebär i stället att myndigheten får tillgång till mer ändamålsenliga verktyg för att genomföra befintliga uppdrag att stödja utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden och att ge tidigt stöd och insatser till arbetssökande som riskerar långtids- arbetslöshet. I första hand innebär introduktionsgarantin att Arbetsförmedlingens samordnande ansvar tydliggörs och förstärks genom att deltagarnas handlingsplaner ska innehålla kommunala insatser såsom sfi, samhällsorientering8 och vid behov komvux- studier, på samma sätt som etableringsplanerna för nyanlända som omfattas av etableringslagen. Samverkan med kommunerna är en viktig komponent i genom- förandet av uppdraget. I lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare anges att Arbetsförmedlingen ska upprätta etableringsplanen i samverkan med bl.a. berörda kom- muner. Detta regleras i utredningens förslag på motsvarande sätt i förordningen om introduktionsgarantin för nyanlända invandrare. Introduktionsgarantins innehåll följer i stor utsträckning Arbets- förmedlingens etableringsuppdrag för nyanlända flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga. Myndigheten har därmed redan strukturer och arbetsformer för att arbeta med introduktions- garantin på ett ändamålsenligt sätt. Utredningen föreslår i avsnitt 7.6.1 att ges i upp- drag att, i samverkan med andra aktörer, utforma en tryckt informationsbroschyr om vilket stöd som nyanlända kan ta del av för etableringen i det svenska samhälls- och arbetslivet. Informa- tionen ska skickas ut i samband med beslutet om uppehållstillstånd. informerar via sin webbsida om vilka aktörer som en nyanländ person kan behöva kontakta. Uppdraget att ta fram och skicka ut ett skriftligt informationsblad handlar främst om att komplettera nuvarande kanaler för att sprida den information som myndigheten erbjuder på internet. Utredningen föreslår i avsnitt 7.7.2 att Länsstyrelserna ges i upp- drag att kartlägga vilket behov av stöd som nyanlända föräldrar har i föräldraskapet samt vilka föräldrastödsprogram som kommuner, landsting och andra aktörer anordnar för nyanlända föräldrar. 8 Under förutsättning att förslag i Ds 2012:24 genomförs och kommunernas skyldighet att erbjuda samhällsorientering utvidgas till att omfatta även nyanlända anhöriginvandrare. draget utgör ett särskilt uppdrag inom ramen för det övergripande ansvar som Länsstyrelserna har för bland annat uppföljning av insatser för nyanlända på regional och nivå. Länsstyrel- serna har genomfört liknande särskilda uppdrag . fick Länsstyrelserna till exempel i uppdrag att kartlägga befintlig samhällsinformation för nyanlända invandrare på lokal och regional nivå samt att utveckla en webbaserad portal för sam- hällsinformation. Utredningen förslår i avsnitt 7.5.2 att ges i uppdrag att besluta om och fördela bidrag till försöksverksamheter med öppen förskola där nyanlända föräldrar ges möjlighet till språkträning och planering för framtiden. Uppdraget ligger i linje med övergripande ansvar att styra, stödja och följa upp kommuners utbildningsverksamhet och övriga pedagogiska verksamhet. Upp- draget knyter även an till ett annat regeringsuppdrag som fick i regleringsbrevet , enligt vilket myndigheten, med start , ska redovisa en samlad bedömning av utveck- lingen inom bl.a. den öppna förskolan. Ytterligare ett regerings- uppdrag med kopplingar till den föreslagna försöksverksamheten är satsningen på grundskolor i utanförskapsområden, som genomför . Satsningen är inriktad mot de 15 stadsdelar som ingår i regeringens arbete med urban utveckling, vilka utredningen bedömer också kommer ha behov och intresse av att delta i försöksverksamheten med öppna förskolor. 8.7Konsekvenser för det kommunala självstyret Utredningens förslag innebär ingen förändring i ansvars- förhållandet mellan stat och kommun. Däremot tydliggör förslagen det statliga ansvaret för arbetsmarknadspolitiken för gruppen nyan- lända invandrare. –2010 var det av de nyanlända övriga anhöriginvandrarna som var inskrivna hos Arbetsförmedlingen som också anvisades till ett arbetsmarknads- politiskt program eller en subventionerad anställning vid första inskrivningstillfället. Genom introduktionsgarantin får Arbetsför- medlingen tillgång till en bredare och mer sammanhållen verktygs- låda av insatser att anvisa nyanlända sökanden till. Utredningens förslag förväntas även medföra att andelen nyanlända övriga anhöriginvandrare som skriver in sig hos Arbetsförmedlingen ökar. Introduktionsgarantin ger nyanlända anhöriginvandrare möjlig- heter att delta i kvalificerande och arbetsförberedande insatser med aktivitetsstöd.