sou · H0B327 · 2012-04-16 00:00:00 — Flygrörelser i svenskt luftrum Totalt (höger axel) Källa: LFV, prognos upprättad . Traditionellt levereras en route-tjänster via statliga monopol där olika leverantörer av flygtrafiktjänster har egna systemlösningar. Avgifts- nivån för en route-tjänster har tidigare fastställts enligt självkostnads- principen med full kostnadstäckning, vilket inneburit svaga incita- ment för kostnadseffektivisering, systemmässig samordning samt internationell samverkan. Med anledning av bristande incitament till effektiviseringar har avgiftssystemet reformerats vilket innebär att baseras avgifterna på schablonmässiga kostnader med utgångs- punkt i EU:s prestationsmål och nationellt anpassade prestations- planer.1 Det nya avgiftssystemet innebär att full kostnadstäckning ersätts med en modell med riskdelning mellan leverantörer och brukare. En styrande kostnadsnivå fastställs och avvikelser från denna nivå blir direkt resultatpåverkande. Undantaget görs för kostnadsökningar som ej kan påverkas av leverantören, t.ex. pensioner och skatter. Befintliga underskott tillåts kompenseras för genom högre avgifter kommande år. 1 Den första referensperioden är () och omfattar endast en route-verksam- heten. Därefter tillämpas femåriga referensperioder och omfattas även terminal- avgifter (i endast terminalavgifter på samt ). I har fem marknader (, , , Stor- och ) utsatts för konkurrens, dessutom finns i ett sjätte land () ett lagförslag om avreglering. Utanför utgörs tillgängliga marknader av (mindre flygplatser), , , samt . I , och är torntjänster konkurrens- utsatta vid samtliga flygplatser medan det endast är verksamheten vid lokala och regionala flygplatser som omfattas av konkurrens i och . Utvecklingen av ytterligare avregleringar är osäker och är i stor utsträckning beroende av erfarenheter från bl.a. och . Intäkter hänförliga till en route-verksamheten följer föreslagen presta- tionsplan innebärandes en kostnadsminskning i reala termer om 10 %- enheter samt prognostiserad trafikutveckling. –2016 antar LFV att intäkt per service unit minskar med och att den årliga trafiktillväxten uppgår till . Intäkter hänförliga till terminalavgifter vid och Land- vetter har budgeterats enligt gällande regelverk om kostnadsbaserad prissättning. Fortsatta effektiviseringar i enlighet med det besparingsprogram som initierades 2009 fortlöper –2014 och be- räknas vid full effekt innebära årliga kostnadsbesparingar om . Avkastning på eget kapital förväntas öka från 2012 till 2016, vilket i viss mån överstiger ägarens (svenska statens) avkastningskrav om . Pensionsskulden antas öka i linje med SPV:s prognos, vilket med- för att likvida medel successivt ökar och beräknas överstiga 5 mil- jarder kr per 2016. Ökningen av pensionsskulden får en negativ effekt på LFV:s soliditet som beräknas minska från 2011 till 2016. Enligt uppgift från LFV har SPV bekräftat att det är tekniskt möjligt att särskilja antastbara pensioner från övriga, vilket medför att förutsättningar för ytterligare amortering av skulden föreligger. Det skulle få en positiv effekt på soliditeten och skapa möjligheter för högre avkastning samt ge en mer förutsägbar re- sultatutveckling. För detta krävs dock godkännande från regeringen. - Kommersiella & övriga intäkter Avskrivningar, materiella anl.tillg. Resultat efter fin. Resultat efter fin. Räntabilitet bokfört eget kapital I tabellen presenteras LFV:s prognos för perioden –2016. Prognosen har utarbetats baserat på det nya avgiftssystemet som föreslagits för perioden –2014. * Antagen skattesats om . I föreliggande analys har två alternativa bolagsbildningar prövats: 1.LFV som helhet () En bolagisering i enlighet med alternativ (i) innebär att hela nuva- rande bildar ett statligt ägt bolag. Under alternativ (ii) delas LFV i två separata enheter; (omfattande nuvarande affärsområde ) och LFV (omfattande kvarvarande verksamhet, inklu- sive bl.a. affärsområde och ). LFV Holding-koncernens andel av LFV:s totala omsättning är relativt begränsat, . Mot bakgrund av det, samt den korta tidsperiod som utgjort en förutsättning för vårt arbete, har vi inte analyserat scenarier där ett eller flera dotter/intressebolag inklu- deras i ett . Inom affärsområdet bedrivs viss kom- mersiell verksamhet som skulle kunna inkluderas i en bolagisering av Terminal. I föreliggande analys har dock denna möjlighet inte beaktats. En sådan analys rekommenderas dock i framtida överväg- anden för bolagisering av den kommersiella verksamheten inom LFV. Förutsättningar och antaganden vid en delning Nedan följer huvuddelen av de antaganden och förutsättningar som ligger till grund för delning i samband med analysen av alternativ (ii): -Koncerninterna intäkter och kostnader blir externa. -Kostnader för koncerngemensamma funktioner2 allokeras till och till kvarvarande LFV. 2 Koncerngemensamma funktioner inkluderar bl.a. ledning och pensionskostnader, men även centrala delnings- och omställningskostnader. -, samt i koncernen ingående dotter- och intressebolag, har antagits kvarstå efter bolagisering av , i LFV. Underlag för beräkning av WACC3 För beräkning av marknadsvärden härleds marknadsmässiga avkast- ningskrav för och , dvs. de avkastningskrav som en välinformerad, relevant investerare förväntar sig/kräver av motsvarande typ av investering. Då utbudet av direkt jämförbara noterade bolag är begränsat har vi som underlag för vår bedömning studerat relevanta data för tre delgrupper (konsult-, bemanningsbolag och flygplatsoperatörer). 3 Weighted Average Cost of Capital – vägd kalkylränta. Marknadsmässigt avkastningskrav på eget kapital Utifrån vår analys av de jämförbara bolagen samt LFV respektive Terminals verksamhet och finansiella position bedömer vi att rimlig skuldsättningsgrad (baserat på marknadsvärden) kan bedömas till 0,54 för samt 0,11 för . Marknadens riskpremie bedöms baserat på bl.a. PwC:s studie per mars . Vidare har vi, baserat på bl.a. nämnd studie, applicerat en småbolagspremie om för respektive för . Mot bakgrund av LFV:s verksamhet, som i stor utsträckning är av monopolkaraktär som rådande avgiftssystem innebär att en betydande andel av intäkterna genereras via kostnadstäck- ning, har vi bedömt det motiverat med ett specifikt riskavdrag om för ett . , vars verksamhet är konkurrensutsatt har vi bedömt det rimligt att tillämpa en speci- fik riskpremie om . Premien motiveras bl.a. av betyd- ande prognosrisk, då risken för att fler kontrakt tappas i kommande upphandlingar är betydande. Utifrån ovanstående antaganden kan LFV AB:s och Terminal AB:s avkastningskrav på eget kapital beräknas till respektive . Baserat på beräknat avkastningskrav på eget kapital samt bedömd lånekostnad och kapitalstruktur kan WACC beräknas till för respektive för . Beräknade avkast- ningskrav för är i nivå med andra aktörer på marknaden för vilka avkastningskravet har ökat . Specifikt tillägg/avdrag Avkastningskrav på eget kapital Långfristig låneränta efter skatt Vägd kalkylränta (WACC) Efter genomförd bolagisering finns möjlighet för och Ter- minal AB att tillämpa redovisning enligt IFRS. Givet rådande förut- sättningar skulle en omräkning av pensionsskulden i enlighet med IFRS sannolikt minska skulden marginellt. Vi har dock i föreligg- ande analys inte kvantifierat och beaktat eventuella effekter vid en omräkning i enlighet med IFRS. I samband med att pensionsskulden överförs till re- spektive antas utbetalning av löneskatt om ske. Utbetalning av löneskatt har antagits belasta affärsverket och således inte det nya bolaget. Den utbetalda löne- skatten avser redan intjänad pension vilket innebär att framtida in- tjäning av pension belastas med löneskatt. I de prognoser vi erhållit ifrån LFV inkluderas löneskatt för nyintjäning av pensioner i per- sonalkostnader. Avkastningsskatt motsvarande av den genomsnittliga statslåneräntan på ingående balans av respektive års pensionsskuld tillkommer för ett bolagiserat och . Skatten betraktas i resultaträkningen som en rörelsekostnad och belastar således rörelseresultatet. Den aktuella statslåneräntan uppgår till (2010), vilket innebär en skattesats om för be- . Denna nivå har antagits gälla för hela prog- nosperioden. LFV har inte gjort någon djupare bedömning avseende tillkom- mande kostnader vid en bolagisering av hela LFV. De framhåller dock att en bolagisering sannolikt medför kostnader relaterade till bl.a. personalomställning, varumärke, försäkringar etc. Vidare för- anleder sannolikt en överföring av fastighetsbeståndet kostnader avseende t.ex. stämpelskatt etc. Dessa kostnader har dock inte inkluderats i föreliggande analys. Vid en fortsatt process mot en eventuell bolagisering bör dessa aspekter analyseras djupare. Estimerade omställningskostnader relaterade till en delning och bo- lagisering av Terminal baseras på uppgifter framtagna av LFV enligt tabellen nedan. LFV framhåller att angivna uppgifter är behäftade med betydande osäkerhet, vilket är en effekt av den relativt begrän- sade tidsperiod som stått till förfogande för framtagande av estimaten. Vidare bör det noteras att estimerade kostnader avser en bolagi- sering av Terminal inom . Vid ett bildande av ett separat Terminalbolag bedömer dock LFV att det skulle uppkomma merkostnader till följd av att två organisationer måste ha separata system för ledning och uppföljning av flygsäkerhet och kvalitet inklusive upprätthållande av separata certifikat. Dessa merkost- nader bedöms av LFV översiktligt till till . Dessa kostnadsuppskattningar har inte inkluderats i föreligg- ande analys och beräkningar då de är behäftade med hög osäkerhet samt då de inkommit alltför sent för att på ett säkert sätt inklu- deras i beräkningarna. -5,0 -15,0 -6,5 -26,5 -5,0 -5,0 -5,0 -5,0 -5,0 -3,0 -3,0 -3,0 -3,0 -3,0 -2,7 -2,7 -2,7 -2,7 -2,7 -1,3 -1,3 -1,3 -1,3 -1,3 -1,5 -1,5 -1,5 -1,5 -1,5 -3,5 -3,5 -3,5 -3,5 -3,5 -17,0 -17,0 -17,0 -17,0 -17,0 Totala delnings- och omställningskostnader -43,5 -17,0 -17,0 -17,0 -17,0 Delnings- och omställningskostnader relaterade till en bolagisering av . Kassaflödesprognos och beräknat indikativt värde – Till grund för värdeberäkningen ligger prognos i enlighet med samt justeringar för utbetalning av löneskatt och avkast- ningsskatt. har vi antagit en uthållig tillväxt om motsvarande inflationsmål, en långsiktig rörelse- kapitalbindning motsvarande av omsättningen (liksom ) samt en långsiktig EBITDA-marginal om vilket är i linje med LFV:s prognostiserade marginal (jus- terat för avkastningsskatt). Vi har vidare, baserat på LFV:s bedömning, antagit en långsiktig investeringsnivå om . antas avskrivningar motsvarande av investeringarna.4 4 Långsiktiga antaganden är i viss utsträckning schablonmässiga. Vi rekommenderar därför att dessa analyseras djupare i en tänkbar fortsatt process och en mindre översiktlig värdering. Baserat på ovan redovisade antaganden kan avkastningsvärdet på operativt kapital i per beräknas återfinnas inom intervallet till , med ett riktvärde på . Med justeringar för finansiell nettoskuld, värdetidpunkt samt beräknad skattesköld kan marknadsvärdet på nettotillgångarna beräknas återfinnas inom intervallet till , med ett riktvärde på . Avskrivningar (återläggning) Rörelsekapital (förändring) Schablonskatt (baserad på EBIT) Nuvärde kassaflöde efter prognosperiod Justering kassaflöde till värderingstidpunkt Skatteeffekt av avskrivningar på övervärden Prognostiserat bokfört värde eget kapital per Kassaflödesprognos och beräknat indikativt värde – Till grund för värdeberäkningen ligger prognos i enlighet med samt justeringar för omställningskostnader, utbetalning av löneskatt och avkastningsskatt. har vi antagit en uthållig tillväxt om motsvarande inflationsmål, en långsiktig rörelse- kapitalbindning motsvarande av omsättningen (inklusive ett värderingsteoretiskt antagande om ett operationellt likviditets- behov motsvarande det negativa rörelsekapitalet) samt en långsiktig EBITDA-marginal om vilket är i linje med LFV:s prog- nostiserade marginal (justerat för bolagiseringskostnader). Vidare har vi antagit en långsiktig investeringsnivå motsvarande av omsättningen samt avskrivningar motsvarande av in- vesteringarna.5 Baserat på ovan redovisade förutsättningar och antaganden kan ett indikativt avkastningsvärde på operativt kapital i per beräknas återfinnas inom intervallet till , med ett riktvärde på . Med justeringar för finansiell nettotillgång, värdetidpunkt samt beräknat värde av skattesköld kan marknadsvärdet på nettotillgång- arna beräknas återfinnas inom intervallet till , med ett riktvärde på . 5 Långsiktiga antaganden är i viss utsträckning schablonmässiga. Vi rekommenderar därför att dessa analyseras djupare i en tänkbar fortsatt process och en mindre översiktlig värdering. Avskrivningar (återläggning) Rörelsekapital (förändring) Schablonskatt (baserad på EBIT) Rörelsekapital / omsättning* * Justerad för antagande om operationell likviditet. Nuvärde kassaflöde efter prognosperiod Avgår finansiell nettoskuld* Justering kassaflöde till värderingstidpunkt Skatteeffekt av avskrivningar på övervärden Prognostiserat bokfört värde eget kapital per * Justerad för antagande om operationell likviditet. Det vanligaste sättet att genomföra omstruktureringar inom staten i samband med bolagiseringar och överförande av aktier mellan olika statliga aktörer är en kombination av försäljning av berörd verksamhet, betalning med revers och därefter en kvittningsemis- sion i det förvärvande bolaget. Det innebär att ett nytt bolag, alternativt , skapas som förvärvar inkråmet avseende aktuell verksamhet. För- värvet görs till ett pris som motsvarar ett bedömt marknadsvärde för inkråmet per bolagiseringsdatum. Förvärvet betalas med en revers av det nybildade bolaget. Det nya bolaget antas normalt överta befintliga lån (inklusive pensionsskuld), samt genomföra en ny- emission där den nya ägaren erlägger betalning för nyemissionen genom att kvitta betalning för aktier mot sin fordran på bolaget (reversen). Vid ett förvärv skall en förvärvsbalansräkning fastställas. RR 1:00 innehåller detaljerad vägledning avseende koncernredovisning. En grundläggande punkt är § 46 som kräver att förvärvaren vid för- värvstidpunkten skall fördela anskaffningsvärdet på identifierbara tillgångar och skulder till deras verkliga värden vid förvärvs- tidpunkten. En begränsning för detta arbete är att en så kallad Förvärvs- analys behöver göras för att identifiera om över-/undervärden finns avseende de redovisade tillgångarna/skulderna samt för att identifiera värdet på eventuella tillgångar/skulder som ej tidigare tagits med. Baserat på de indikativa värdeberäkningar av respektive som genomförts har övervärden beräknats till respektive . Till den del anskaffningsvärdet överstiger det verkliga nettovärdet på identifierade tillgångar och skulder, redovisas detta som goodwill. Goodwill skrivs av löpande under högst om annan längre avskrivningstid ej kan fastställas med rimligt säkerhet (maximalt ). I föreliggande analys har beräknade övervärden antagits utgöras av goodwill. I en senare ana- lys rekommenderar vi dock att möjligheten till en alternativ alloke- ring analyseras, t.ex. i undervärden i fastigheter eller ej bokförda immateriella tillgångar. Statliga bolag har möjlighet att tillämpa IFRS, vilket innebär att ingen löpande avskrivning av goodwill görs. Istället testas den år- ligen för nedskrivningsbehov. Vi har i det följande gjort antagandet att såväl som tillämpar IFRS från och med ett tänkt bolagiseringsdatum. Med kapitalstruktur avses hur bolaget finansieras, dvs. fördelningen mellan rörelsekapitalfinansiering (leverantörsskulder etc.), lån och eget kapital. I överväganden avseende kapitalstruktur ingår även en bedömning av erforderlig storlek på det egna kapitalet och hur det egna kapitalet skall allokeras mellan aktiekapital, övrigt bundet och fritt eget kapital. Det egna kapitalet utgör bolagets främsta risk- buffert vid variationer i resultatet. Det är därvid en säkerhet för bo- lagets borgenärer och en grund för bolagets möjlighet att erhålla extern finansiering. Ofta inriktas bedömningen av en rörelses kapitalstruktur på en analys av det egna kapitalet i förhållande till balansomslutningen (soli- ditet). En viktig faktor vid bedömning av vad som utgör en lämplig kapitalstruktur är risken för variation i rörelseresultatet. Finansiella prognoser baseras på tidigare beskrivna prognoser in- klusive omställningskostnader, avkastningsskatt etc. Ränteintäkter på likvida medel har beräknats baserat på en ränta om , vilket är i nivå med nuvarande ränta på en tioårig statsobligation. –2016 prognostiseras ett successivt sjunkande nettoresultat från till . Det lägre resultatet jämfört med LFV:s prognos förklaras i huvudsak av lägre ränte- intäkter till följd av att likvida medel minskar som en effekt av ut- betalning av löneskatt. I takt med att pensionsskulden prognosti- seras växa ökar också det negativa räntenettot samt kostnader för avkastningsskatt (speglas av den svagt sjunkande EBITDA-margi- nalen). Avskrivningar, materiella anläggningstillgångar Avskrivningar, goodw ill Resultat efter fin poster Vi har antagit utdelningar om totalt främst i syfte att nå bedömd marknadsmässig kapitalstruktur, 0,5. Solidi- teten beräknas minska från till som ett resultat av nämnda utdelningar i kombination med förväntad till- växt av pensionsskulden. Avkastningen på operativt kapital beräknas öka från till . Avkastningen på eget kapital förväntas ligga inom intervallet –2,. Således uppnås inte beräknat mark- nadsmässigt avkastningskrav . Den främsta orsaken är de höga avskrivningar som prognostiseras under kom- mande period. Enligt LFV förväntas investeringsbehovet bli lägre i ett framåtriktat perspektiv, vilket medför att även avskrivningarna sjunker och harmoniseras med investeringsnivån. Som ett resultat kommer, allt annat lika, också avkastningen att öka. En översiktlig analys av utvecklingen (baserat på oförändrade antaganden avseende t.ex. tillväxt av pen- sionsskulden, skuldsättningsgrad, omsättningstillväxt, marginaler etc.) indikerar att en marknadsmässig avkastning på operativt kapi- tal uppnås i takt med att avskrivningsnivåerna sjunker. Vad avser avkastning på eget kapital ökar även den i ett längre perspektiv. Dock begränsas avkastningen på eget kapital av de successivt växande finansiella kostnaderna som blir en följd av antagandet om en årlig tillväxt om av pensionsskulden. Finansiella fordringar - underfinansiering Pensionsskuld (exkl löneskatt) Rörelseskulder (inkl. övriga avsättningar) Summa skulder och eget kapital Bokfört värde operativt kapital - exklusive goodw ill - exklusive goodw ill Finansiella prognoser baseras på tidigare beskrivna prognoser in- klusive omställningskostnader, avkastningsskatt etc. Ränteintäkter på likvida medel har beräknats baserat på en ränta om , vilket är i nivå med nuvarande ränta på en tioårig statsobligation. Som framgår av tabellen till nedan prognostiseras nettoresultatet öka från till . Ök- ningen förklaras av att kostnaderna, bl.a. till följd av prognosti- serade besparingsåtgärder, inte ökar i takt med att omsättningen växer. Avskrivningar, materiella anläggningstillgångar Avskrivningar, goodw ill Resultat efter fin poster Vi har antagit utdelningar om totalt , vilket resulterar i att bedömd marknadsmässig kapitalstruktur bibehålls. Soliditeten beräknas minska från per till per som ett resultat av nämnda utdelningar i kombination med förväntad tillväxt av pensionsskulden. Som framgår av nyckeltalen når det beräknade avkastningskravet på operativt kapital . Avkastningen på eget kapital ökar successivt till , vilket understiger det beräknade avkastningskravet på eget kapital. Orsaken är att det negativa räntenettot, relaterat till den snabbt växande pensionsskulden, successivt ökar och be- lastar nettoresultatet och därmed avkastningen på eget kapital. Pensionsskuld (exkl löneskatt) Rörelseskulder (inkl. övriga avsättningar) Summa skulder och eget kapital Bokfört värde operativt kapital LFV exklusive Terminal, dvs. LFV:s prognos kvarvarande LFV Omsättningen i kvarvarande LFV förväntas öka från 2012 till 2016, motsvarande en CAGR om . –2016 prognostiseras EBITDA-marginalen vara rela- tivt stabil inom intervallet –. Det kan noteras att en bolagisering av medför svårigheter för kvarvarande LFV att uppnå nuvarande avkastnings- mål (avseende bokfört värde på eget kapital). Prognosen indikerar en avkastning på eget kapital inom intervallet –4,. Vi noterar dock att periodens avskrivningar är höga relativt prog- nostiserade investeringar, vilket i förlängningen indikerar att av- kastningen kommer att öka (givet oförändrade rörelsemarginaler). Kvarvarande LFV:s balansräkning motsvarar i stor utsträckning balansräkningen för LFV som helhet. En delning medför dock att den del av pensionsskulden som är hänförlig till anställda inom Terminal lyfts ut och motsvarande minskning av likvida medel sker. Som en effekt förbättras soliditeten i kvarvarande LFV, sam- tidigt som avkastningsmåtten försämras. Det är dock värt att notera att risknivån för kvarvarande LFV är lägre än för LFV som helhet. Efter en delning är det möjligt att genom utdelning justera ner soli- diteten vilket, allt annat lika, också skulle innebära något högre avkastning. - Kommersiella & övriga intäkter - Externa intäkter (Terminal) Avskrivningar, materiella anl.tillg. Resultat efter fin. Skatt (26,) Räntabilitet på eget kapital Nollalternativ – LFV i nuvarande form I samband med uppdelningen av LFV per bedömdes en soliditetsnivå om , motsvarande (prognos för ), vara rimlig för kvarvarande affärsverk LFV. Bedömningen gjordes bl.a. mot bakgrund av då rådande verk- samhetsförutsättningar, bl.a. monopolverksamhet inom såväl en route som lokal flygtrafiktjänst och full kostnadstäckning för en route-intäkter. Vidare grundades bedömningen på den finansiella risken relaterad till pensionsskulden i form av effekter från för- ändrade ränteantaganden vid beräkning av skuldens storlek. Sedan ovan beskrivna bedömning gjordes har förutsättningarna för LFV:s verksamhet förändrats. De mest genomgripande förändring- arna är det nya avgiftssystemet för en route-verksamheten och konkurrensutsättningen av lokal flygtrafiktjänst. Sammantaget med- för de förändrade förutsättningarna att den operativa risknivå för LFV har ökat. Vidare kan konstateras att pensionsskulden efter amortering av ca har vuxit snabbare än vad LFV tidigare prognostiserat. Bland annat har en lägre diskonteringsränta vid beräkning av skulden medfört en ökning av densamma. Det pågår en process för att möjliggöra ytterligare amortering av LFV:s pen- sionsskuld och LFV har förhoppningar om att kunna lösa in av nuvarande skuld, motsvarande den del av pen- sionsskulden som utgörs av ej antastbara pensioner. För detta krävs dock bl.a. ett regeringsbeslut, varför sannolikheten för ytterligare amortering av skulden är svår att bedöma. Möjliga implikationer för kapitalstruktur och avkastningskrav indikerar att soliditeten sjunker till till 2016. Prognosen är till stor del en följd av förväntad tillväxt av pen- sionsskulden (omräkningseffekt av lägre diskonteringsränta ej an- tagen i planen). Det är viktigt att notera att ytterligare amortering av pensionsskulden momentant skulle minska den finansiella risken. En amortering om , motsvarande den del som utgörs av ej antastbara pensioner, per 2014 skulle öka soliditeten till om- kring –. Ett inslag av ökad risk har tillförts LFV i och med konkurrenssitua- tionen och det prestationsbaserade avgiftssystemet. Det motiverar, allt annat lika, ett högre avkastningskrav. Aktuella avkastningsnivåer varierar i relativt stor utsträckning för europeiska leverantörer av flygtrafiktjänst. Genomsnittlig nivå uppgår till (7,median).6 Motsvarande siffror indikerar att avkastnings- kraven har ökat. Det är dock viktigt att notera att de angivna av- kastningskraven avser bokförda värden vilket, i de fall bokförda värden avviker kraftigt från motsvarande marknadsvärden, kan ge en skev bild.