sou · H0B316 · 2012-03-30 00:00:00 — För både startstödet och genomförandestödet är det ett mål för kommittén att hela det sökta beloppet ska kunna beviljas under förutsättning att projektets budget är tillräckligt detaljerad och att kraven på medfinansiering är uppfyllda. Eftersom dessa villkor inte alltid är uppfyllda fullt ut och eftersom Kulturbryggan inte accepterar ett ekonomiskt risktagande för genomförandestödet på samma sätt som för startstödet, var andelen projekt som beviljades hela det sökta beloppet för genomförandestöd lägre än motsvarande andel för startstödet. Kommitténs bedömning är att även genomförandestödet har fungerat väl och i enlighet med de uppsatta målen för stödet. Det kommer därför att finnas möjlighet att söka genomförandestöd för nyskapande kulturprojekt från Kulturbryggan även . visar erfarenheterna från bidragsgivningen 2011 att kommitténs utrymme för egna initiativ när det gäller att utveckla stödformer har varit viktig och att det därför är angeläget att samma utrymme kan behållas i den långsiktiga bidragsgivningen. Kommittén återkommer till den frågan i kapitel 6. 4.3Berättigade och prioriterade bidragsmottagare För att vara berättigad till statsbidrag från Kulturbryggan måste de sökande uppfylla vissa uttalade villkor och bidragsgivningen ska på ett övergripande plan också utgå från olika prioriteringar. Det finns på dessa punkter både likheter och skillnader jämfört med motsvarande villkor och prioriteringar för andra bidragsgivande instanser. Ett av villkoren är tydligt begränsande för de sökande. Enligt regeringens riktlinjer i 3 § bidragsförordningen är statsbidraget avsett för kulturell verksamhet som bedrivs i projektform. Verksamheter som är av mera löpande och långsiktig karaktär kan alltså inte erhålla statsbidrag från Kulturbryggan. I den delen är riktlinjerna identiska med dem som gällt t.ex. för Stiftelsen och som gäller för , medan fördelar bidrag till såväl utvecklingsprojekt som till mera långsiktiga verksamheter. Ett annat villkor är däremot mer generöst till sin karaktär. Enligt 4 § i bidragsförordningen får statsbidrag lämnas till såväl fysiska som juridiska personer. I den bidragsgivning bedriver finns det en tydlig betoning på att bidrag kan utgå endast till institutioner, organisationer och grupper, inte till enskilda personer. Enligt riktlinjerna för Stiftelsen kan däremot både fysiska och juridiska personer ansöka om bidrag och motsvarande bestämmelser gäller det statsbidrag till musiklivet som fördelas av det Konstnärliga rådet inom . fördelar i huvudsak statsbidrag till enskilda konstnärer. Enligt 5 § ska det fria kulturlivet prioriteras vid bidragsgivningen från Kulturbryggan. Det är en anvisning till kommittén om vilka bidragsmottagare som i första hand ska beviljas statsbidrag, men det utesluter inte att t.ex. även institutioner ansöker. Det är med andra ord inte något villkor som åläggs de sökande, utan det ankommer på Kulturbryggan att fatta sådana beslut att det samlade utfallet ligger i linje med prioriteringen. Gränsen mellan det fria kulturlivet och det mer institutionaliserade är dock inte entydig. Det ser också lite olika ut bland andra bidragsgivande instanser. Stiftelsen har t.ex. ingen begränsning till det fria kulturlivet, medan ska prioritera det fria musiklivet, musikalisk mångfald samt barn- och ungdomsperspektivet. En annan prioritering för Kulturbryggans försöksverksamhet är enligt kommittédirektiven att bidragsgivningen ska avse hela kulturområdet. Det formuleras ingen definition av det berörda området, men villkoret uppfattas som en markering av att bidragsgivningen inte ska begränsas till någon eller några delar av kulturområdet. Bland de statliga kulturmyndigheterna är det bara som har ett motsvarande brett uppdrag, medan andra bidragsgivande myndigheter ansvarar för någon delsektor på kulturområdet, som t.ex. . I ambitionen att hela kulturområdet ska omfattas kan även den geografiska spridningen räknas in. Bidragsgivningen från Kulturbryggan ska alltså omfatta kulturprojekt i hela landet. Ytterligare andra prioriteringar att ta hänsyn till vid fördelning av Kulturbryggans statsbidrag kan hämtas från de nationella kulturpolitiska målen. Enligt direktiven ska Kulturbryggan särskilt överväga hur de kulturpolitiska målen kan få genomslag såväl i försöksverksamheten som i förslagen om en ändamålsenlig verksamhetsform för den långsiktiga bidragsgivningen. Mot den bakgrunden ska Kulturbryggan främja bl.a. internationellt kulturutbyte och samverkan samt särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. I Kulturbryggans ansökningsformulär har de sökande projektägarna lämnat information av formell karaktär. De har också fått bilägga en projektbeskrivning och uppge önskemål om vilken eller vilka typer av kompetenser de önskar att de sakkunniga som bedömer ansökningarna ska ha (se avsnitt 4.6.2). Med hjälp av dessa uppgifter redovisas nedan hur bidragsgivning från Kulturbryggan har fallit ut med avseende på de olika villkor och prioriteringar som har varit styrande för verksamheten. De prioriteringar som avser det samlade utfallet av bidragsgivningen kan alltså inte åläggas de enskilda sökandena. Det gäller t.ex. fördelningen mellan det fria och det institutionaliserade kulturlivet, den geografiska spridningen och fördelningen mellan kvinnor och män. Dessa prioriteringar skulle i princip kunna formuleras som kriterier för de bedömningar som görs och de beslut som fattas, men under försöksverksamheten har kommittén valt att inte införa sådana bedömningskriterier vid sidan av de mera innehållsliga. Kommittén har däremot gjort olika satsningar för att sprida kunskap om Kulturbryggans verksamhet i olika delar av landet och bland olika delar av kulturlivet. I detta avsnitt redovisas bidragsgivningen 2011 med avseende på projektägarnas organisationsform, ett utfall som också används för att bedöma resultatet för det fria respektive institutionaliserade kulturlivet. Vidare redovisas fördelningen på kulturområden, den geografiska spridningen, fördelningen mellan kvinnliga och manliga projektägare samt projektens inriktning på barn och ungdom respektive på mångfald. I tabell 4.1 redovisas den organisationsform som projektägarna har angett. Förutom de olika organisationsformerna finns en kategori för de projektägare som inte har angett någon organisationsform. Enskild firma med F-skatt Fysisk person med A-skatt Kommun, landsting eller region Med tanke på Kulturbryggans inriktning på projekt och på det fria kulturlivet är det inte förvånande att så mycket som av såväl ansökningar som bifallsbeslut avser projektägare som har enskild firma med F-skatt eller som arbetar i en ideell förening eller stiftelse. Som jämförelse är det en låg andel av ansökningarna och bifallsbesluten som avser projekt som drivits av kommuner, landsting eller region. Andelen som ansöker om statsbidrag som fysiska personer med A-skatt är relativt få, men det handlar ändå om av de sökande och av dem som beviljats stöd. Så länge den nuvarande bidragsförordningen gäller kommer det att vara öppet för fysiska personer, både enskilda firmor med F-skatt och fysiska personer med A-skatt, att ansöka om stöd från Kulturbryggan. Kommittén återkommer i kapitel 6 med sina slutsatser om hur erfarenheterna från försöksverksamheten på den här punkten ska påverka villkoren i en ny bidragsförordning. Uppgifterna i tabell 4.1 kan också säga en del om det samlade utfallet av bidragsgivningen för det fria kulturlivet jämfört med det mera institutionaliserade. Visserligen är organisationsformen en delvis annan indelningsgrund, men aktörerna i det fria kulturlivet bedriver i hög grad sina verksamheter inom ramen för ideella föreningar och enskilda firmor, medan de institutionaliserade främst bedriver sina verksamheter i offentlig regi. Bland ideella föreningar och stiftelser kan det däremot finnas både fria aktörer och institutioner. Mot den bakgrunden visar uppgifterna i tabell 4.1 att det fanns en tydlig övervikt för det fria kulturlivet i den samlade bidragsgivningen från Kulturbryggan , men att även institutioner i viss mån har beviljats statsbidrag. är uppdelningen mellan fria aktörer och institutioner inte lika relevant i alla delar av kultursektorn och därför finns det anledning att överväga hur den nuvarande prioriteringen av det fria kulturlivet förhåller sig till målet att hela kultursektorn ska omfattas av Kulturbryggans bidragsgivning. Kommittén återkommer även till denna fråga i kapitel 6. För att beskriva hur bidragsgivningen 2011 har speglat olika delar av kulturområdet har ansökningarna delats in i sju kategorier: arkitektur/design, bild/form, kulturarv, litteratur/tidskrifter, musik, rörliga bilder samt scenkonst. Fördelningen mellan dessa områden bland ansökningarna och bifallsbesluten redovisas i tabell 4.2, med utgångspunkt från den sakkunniga bedömningskompetens de sökande har efterfrågat. Försöksverksamheten 2011 SOU 2012:16 Litteratur/tidksr. Som framgår av tabellen är samtliga delar av kulturområdet representerade bland de sökande och bland bifallsbesluten, men variationen mellan de sju kategorierna är stor. Med reservation för att utfallet inte har kunnat stämmas av mot hur stor respektive grupp är i hela populationen visar resultatet att det finns en klar övervikt för scenkonstområdet, medan litteratur/tidskrifter, arkitektur/design och kulturarv står för en betydligt mindre andel av både ansökningarna och bifallsbesluten. Det kan finnas olika förklaringar till detta utfall, men från kommitténs sida är resultatet inte helt tillfredsställande utifrån målet om en god spridning av Kulturbryggans bidragsgivning till hela kulturområdet. Vad gäller bidragsgivningens geografiska spridning redovisas i tabell 4.3 projektägarnas hemorter fördelade på fyra storstadsområden: , , /och . Därutöver redovisas ansökningarna från områden utanför storstäderna samt från andra länder. SOU 2012:16 Försöksverksamheten 2011 Av tabellen framgår att det finns en spridning både vad gäller ansökningar och bifall över landet, men det är tydligt att det finns en kraftig övervikt för storstadsområdena. Det är i första hand som dominerar, men även och /Lund-området står för en relativt stor andel. Tillsammans står dessa tre områden för av ansökningarna och för av bifallsbesluten, medan övriga står för av ansökningarna och för av bifallsbesluten. I viss mån speglar dessa siffror den rådande befolkningsstrukturen i landet, men även med beaktande av detta faktum är fördelningen oproportionerligt sned. Kulturbryggan kommer därför att fortsätta sitt arbete med att sprida information om verksamheten i hela landet . En mycket liten del av bidragsgivningen har också gått till projekt med placering utanför . Kulturbryggans bidragsgivning 2011 avseende fördelningen mellan kvinnliga och manliga projektägare redovisas i tabell 4.4. Tabellen visar att det finns en viss övervikt av kvinnliga projektägare bland de sökande och bland dem som beviljats stöd från Kulturbryggan. Fördelningen bland bifallsbesluten är 60/40 och det är en skillnad som inte är anmärkningsvärd utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Barn och ungdom samt mångfald I tabell 4.5 redovisas hur stor andel av bidragsfördelningen som har avsett projekt med inriktning på barn och ungdom respektive mångfald. Uppgifterna bygger på projektägarnas önskan om den kompetens bedömarna av bidragsansökan ska ha. Barn och ungdom samt mångfald Tabellen visar att projekt med inriktning på barn och ungdom stod för av ansökningarna och för av bifallen. Med detta utfall bör det finnas goda förutsättningar för projekt med inriktning på barn och ungdom att ta en större plats i kommande års bidragsgivning. Detsamma kan sägas om projekten med inriktning på mångfald, som också stod för av bifallsbesluten . 4.4Nyskapande kultur – projektens innehåll Bidragsgivande myndigheter och institutioner på kulturområdet präglas av att antalet bidragsberättigade ansökningar, och de sökta beloppen, överstiger tillgängliga medel. För att kunna sortera bland ansökningarna och för att avgöra vilka som ska beviljas respektive avslås är det vanligt att någon form av innehållsligt kriterium används. Traditionellt har det oftast handlat om att bidrags- givningen har utgått från en prövning av kvaliteten på den verksamhet eller det projekt som ansökan avser. Kvalitetsbegreppet är komplext och svårt att definiera, men det har trots det fungerat som sorteringsinstrument i flera bidragsgivande myndigheter, som t.ex. och . har bedömningar av verksamhetens eller projektets nyskapande kommit att få en större betydelse vid bidragsgivningen på kulturområdet. Begreppet återkommer i riktlinjerna till flera bidragsgivande instanser på nationell och lokal nivå. I stadgarna för Stiftelsen sägs det att bidragsgivningen ska avse långsiktiga och nyskapande kulturprojekt, som ett villkor för bidrag från stiftelsen också är att projektet uppfyller högt ställda kvalitetskrav. I förordningen (2010:1921) om statsbidrag till musiklivet, som fördelas av Konstnärliga rådet inom , anges att syftet med statsbidraget är att främja ett varierat musikaliskt utbud i hela landet som präglas av konstnärlig förnyelse och kvalitet. Under förutsättning att begreppen förnyelse och nyskapande är synonyma visar dessa exempel att kriterier om kvalitet och nyskapande kan användas som sorteringsinstrument vid bidragsgivning på kulturområdet. För Kulturbryggan gäller, enligt 1 § bidragsförordningen, att bidragsgivningen avser statsbidrag till nyskapande kultur. Det är med andra ord ett centralt begrepp för bedömningen av bidragsansökningar till Kulturbryggan. Enligt 2 § är ändamålet med statsbidraget att främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Det innefattar dels att främja kulturell verksamhet som bygger på nya intryck, teorier eller metoder, dels att främja nya verksamhets- och finansieringsformer inom kulturområdet. Som ett villkor för statsbidrag anges i 3 § att statsbidrag får ges till nyskapande kulturell verksamhet av professionell art som bedrivs i projektform, samverkansprojekt som syftar till att utveckla nya former för att bedriva kulturell verksamhet, eller projekt som syftar till att utveckla nya sätt att finansiera kulturell verksamhet. I fördjupade underlag om Kulturbryggan förs det också ett resonemang utifrån att den bärande idén med Kulturbryggan är att stimulera tillkomsten av nyskapande kultur. Kommittén har på hemsidan () beskrivit och diskuterat hur de sökande ska förhålla sig till begreppet nyskapande, med utgångspunkt från att innebörden av begreppet är mycket bred och att det också är föremål för många olika tolkningar. Den underliggande språkliga betydelsen av nyskapande kan sägas vara att skapa något som inte funnits tidigare, men i den konkreta verkligheten måste detta tolkas i sitt sammanhang. För att illustrera begreppets bredd har kommittén formulerat tio exempel på vad nyskapande kan avse i ett kulturprojekt. Exemplen är hämtade från det fördjupade underlag som tagits fram av : Nya former, nya sätt att använda färg, ljud, tempo etc. Något som till sin estetik vid åsyn, beröring, hörande etc. framstår som något vi aldrig mött förut. Ofta, men inte alltid något ytterst egensinnigt och personligt. Nya sätt att arbeta. Processer där oväntade metoder kommer till bruk och där experimenterande spelar stor roll. Själva resultatet blir inte alltid nyskapande. Ett ständigt vidgande fält där det mesta syns prövat men där ingen gräns finns för uppfinningsrikedomen. Teknisk utveckling har alltid förändrat kultur, på alla områden. Nya möjligheter till möten med kulturarvet är ett sådant område. Nya genombrott ger nya möjligheter. Det gäller såväl tillkomstprocesser som spridning och möten med publik, och utsuddandet av gränser mellan dessa. En etablerad konstnär eller organisation kan göra något för sig/den själv helt nytt, men inte nödvändigtvis nytt för omvärlden. Det kan vara första steget i en utvecklingsprocess som leder till nyskapande i ett större sammanhang. Gränsöverskridande uttrycksformer och genreupplösning är beprövade varianter av nyskapande. Området är gränslöst och vidöppet för nya försök där inte bara konsten och kulturen utgör basen. Kombinationer av individer och kombinationer av individer och organisationer/myndigheter etc. kan vara nya. Det nya kan vara nytt för landet, för regionen, för världsdelen, för staden. Internationella utbyten och kulturella möten kan vara en viktig drivkraft och stimulans. Estetik, metoder, material etc. varierar över tiden och anses reflektera något i sin samtid. I och för sig beprövade uttryck kan framstå som nyskapande när de används i fel tidsperiod eller av en ny generation. Det är inte möjligt att sätta likhetstecken mellan det samtida eller det unga och nyskapande. Är det konstnären, projektledaren, producenten, förmedlaren, publiken, finansiärerna som avgör vad som är nyskapande? Viktigt för förståelse av begreppet nyskapande inom kultur är att nyskapande gränsar till och överlappar mot forskning, inte minst konstnärlig forskning. Enkelt uttryckt så syftar all forskning till att utveckla sitt område – kunskaper, metoder, material, tillämpningar. Konstnärlig forskning syftar till att utveckla konsten och kulturen. Konstigare än så är det inte. Med stöd av dessa exempel har de sökande fått beskriva hur deras projekt är nyskapande i något eller några avseenden. Det har därefter ankommit på medlemmarna i bedömarpoolen att granska ansökningarna, med utgångspunkt från de sex bedömningsgrunder som kommittén har utvecklat för bidragsgivningen (se avsnitt 4.6.2). En av dessa bedömningsgrunder avser just hur nyskapande projektet är inom det område det verkar. Bedömarna ska ange ett numeriskt värde från 1 till 4 för graden av nyskapande och den bedömningen ligger sedan till grund för ett förslag till beslut. Det finns tre möjliga förslagsalternativ: bifall, bifall med reservation för mängden ansökningar och budgetutrymmet, samt avslag. I tabell 4.6 redovisas bedömarnas medelvärden för bedömningen av projektens nyskapande karaktär. Redovisningen görs i förhållande till bedömarnas förslagsalternativ och i förhållande till kommitténs faktiska beslut om bifall eller avslag. Bedömarnas medelvärde för bedömningsgrunden Nyskapande (1-4, 1=lägst & 4=högst) Förslag till bifall med reservation Av tabellen framgår att bedömarna gett mycket höga värden för nyskapandet i de projekt som kommittén beviljat stöd. Eftersom inte alla förslag om bifall kunde tillgodoses av kommittén, i första hand på grund av budgetmässiga begränsningar, var det ett något lägre medelvärde för förslagen till bifall jämfört med de faktiska bifallsbesluten. I förslagen till avslag, liksom i besluten om avslag, var det betydligt lägre medelvärden för nyskapandet i projekten. Mot den bakgrunden kan slutsatsen dras att bidragsgivningen 2011 främjat projekt med en relativt hög grad av nyskapande innehåll. Bland kommitténs bedömningsgrunder finns det också ett annat innehållsligt kriterium, nämligen projektens konstnärliga och kulturella kvalitet. I den konkreta urvalsprocessen handlar det alltså om att bedöma projekten med avseende på såväl nyskapande som kvalitet. Erfarenheten från försöket 2011 visar att bedömningarna ofta samvarierar, så att ett nyskapande projekt också uppfattas ha god eller hög kvalitet, men i de fall de inte samvarierar är det graden av nyskapande som har avgjort om ett projekt ska beviljas bidrag eller inte. Kommittén återkommer i kapitel 6 till frågan om hur kraven på nyskapande och kvalitet ska formuleras i en ny bidragsförordning. anordnade kommittén ett utvärderingsmöte med bedömarna i . Vid mötet diskuterades Kulturbryggans bidragsformer, bedömningsmodell och bedömningsgrunder. Bedömarna lämnade flera värdefulla synpunkter och idéer om hur Kulturbryggan kan utvecklas under sitt andra år som försöksverksamhet och i sin långsiktiga verksamhetsform. Vid utvärderingsmötet var det tydligt att begreppet nyskapande uppfattas som en lika central som svår bedömningsgrund av bedömarna. Bland de frågor som ställdes var om begreppet är lika tillämpligt för alla delar av kulturområdet, hur kriteriet om nyskapande förhåller sig till andra bedömningsgrunder och hur kriteriet uppfattas av de sökande. Som ett resultat av mötet har kommittén uppdragit åt fyra kvalificerade skribenter bland bedömarna att skriva var sin personlig essä om begreppet nyskapande. Bedömarnas synpunkter och förslag har funnits med i övervägandena när kommittén har utvecklat en arbetsmodell för verksamheten 2012 och formulerat förslaget om en ändamålsenlig och långsiktig verksamhetsform i kapitel 6. Ett av Kulturbryggans viktigaste uppdrag är att etablera samverkan med andra finansiärer. Enligt kommittédirektiven är det avgörande att bidragsgivningen ger incitament till finansiering från flera parter. För att åstadkomma en sådan finansiell samverkan ska Kulturbryggan arbeta på två plan. På ett plan ska Kulturbryggan ställa krav på medfinansiering av dem som ansöker om statsbidrag. Enligt 6 § i bidragsförordningen ska krav på finansiering även från annan part ställas som villkor för statsbidrag. Enligt förordningen finns det en möjlighet för kommittén att göra ett undantag från huvudregeln om bidrag ges för att påbörja en försöksverksamhet eller för att vidareutveckla en projektidé. Det anges däremot inte hur stor medfinansieringen från andra parter ska vara, eller om medfinansieringen ska komma från offentliga och/eller privata finansiärer. I dessa delar har kommittén alltså ett utrymme att fastställa egna riktlinjer. På ett annat plan ska Kulturbryggan arbeta mera övergripande med frågan om finansiell samverkan i syfte att skapa nya modeller för att finansiera kultur. Enligt kommittédirektiven är det en angelägen uppgift att hitta nya och alternativa finansieringsmöjligheter för att stödja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. En fungerande riskkapitalförsörjning är viktig för att ge förutsättningar för innovativt och gränsöverskridande kulturskapande. I uppdraget ingår att Kulturbryggan ska sträva efter att etablera samverkan med andra finansiärer. En sådan samverkan kan ske genom direkta kontakter med andra finansiärer, men kommittén får också, enligt 3 §, p. 3 i bidragsförordningen, ge statsbidrag till projekt som syftar till att utveckla nya sätt att finansiera kulturell verksamhet. Jämfört med andra bidragsgivande instanser på kulturområdet har Kulturbryggan ett tydligare utpekat uppdrag om finansiell samverkan. Bland jämförbara bidragsformer till kulturprojekt som fördelas på nationell eller lokal nivå är det ovanligt med samma uttryckliga krav på medfinansiering från en extern part som villkor för projektbidrag och med uppgiften att arbeta med frågan om finansiell samverkan på ett mera övergripande plan. Flertalet andra bidragsgivare utgår dock från att man inte ska helfinansiera kulturprojekt med sina bidragsmedel och kräver därför att projekten har en realistisk budget för helheten, vilken då även inkluderar annan finansiering. Under försöksverksamheten 2011 har Kulturbryggan arbetat med frågan om finansiell samverkan på de två plan som regeringen har pekat ut genom att ställa krav på de sökande och genom att utveckla och etablera samverkan med andra finansiärer. Som framgår av avsnitt 4.2.2. har kommittén ställt krav på medfinansiering för dem som ansökt om genomförandestöd, medan det kravet inte har gällt för dem som sökt startstöd. Krav på medfinansiering från de sökande Genomförandestödet lanserades första gången . Kommitténs bedömning var att det behövdes en relativt lång ansökningstid för att de sökande skulle få tid att hitta medfinansiering från annat håll. Tidsaspekten vid finansiell samverkan på projektnivå ska inte underskattas. Kommitténs beslut om genomförandestöd fattades därför . Kravet på medfinansiering väckte vid utlysningen en rad frågor från de sökande. En fråga gällde vad som avsågs med privat källa.