sou · H0B380 · 2012-11-29 00:00:00 — Lärlingen erhåller de kvalifikationer som har definierats av någon inblandad part (bransch, via kollektivavtal och/eller av staten) och som i slutändan leder fram till ett certifikat/yrkesbevis/yrkeslegitimation. För att lärlingsutbildningen ska landa i ett yrkesbevis krävs alltså en pröv- ning med utgångspunkt från branschdefinierade krav. En tredje part kommer in. Detta system innebär i praktiken också en kvalitetssäkring av utbildningen. I verkligheten avviker lärlingsutbildningarna ofta från den klassiska modellen. Avvikelserna finns på flera plan. Det kan handla om att skolan och inte arbetslivet har det överordnade ansvaret för lär- lingsutbildningen. Lärlingarna betraktas som elever och inte som anställda. Det kan handla om att det saknas tydliga mål för lärlings- utbildningen kopplat till certifikat/yrkesbevis/yrkeslegitimation. De regler och den kultur kopplat till yrkesarbetarstatusen (mästar- värdigheten) som är så central för den klassiska lärlingsutbild- ningsmodellen saknas i många länder. Internationellt kan man urskilja två huvudmodeller för lärlings- utbildningen. Den första modellen är mer reglerad. Här är det centrala att lärlingarna ges en relativt bred utbildning vars innehåll och former bestäms via en kombination av lagstiftning och kollek- tivavtal. Modellen ger uttryck för ett långsiktigt perspektiv på arbetskrafts- och kompetensförsörjning. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska kombineras med skolförlagda studier (den duala modellen). Det tyska duala systemet är ett gott exempel. Ansvaret för utbildningarna vilar på en särskild myndighet för yrkesutbild- ningsfrågor i samverkan med branschorganiserade handels- och industrikammare. Även om innehållet i utbildningarna varierar är strukturen på och förutsättningarna för utbildningarna gemensam. Efter examensproven (gesällproven) ges lärlingarna möjligheter att få anställning inom sitt målyrke. Utan lärlingsutbildning och yrkesbevis (yrkeslegitimation) finns inga möjligheter till anställ- ning. Den andra huvudmodellen är betydligt mindre reglerad. Vi tar erfarenheterna från som exempel. har fått en starkare ställning i . Men sättet att organisera och styra utbildningen skiljer sig från den reglerade modellen på kontinenten. Lärlingsutbildningen i kan betraktas som mer marknadsstyrd. Perspektiven på arbetskrafts- och kompetensförsörjning är mer kortsiktiga. Staten lägger sig inte i formerna och villkoren för utbildningen. Ansvaret ligger istället på branschorganisationer och enskilda företag. Detta har i sin tur inneburit att utbildningarna har en mer varierad utformning och ett smalare innehåll. De ligger i allmänhet på en lägre kvalifikationsnivå jämfört med de tyska lärlingsutbildningarna. Det finns inte så mycket av skolförlagda inslag. System med yrkeslegitimationer spelar betydligt mindre roll än inom den reglerade lärlings- modellen. Man skulle kunna beskriva skillnaderna mellan modellerna genom att anknyta till de ramverk eller nationella kvalifikationssy- stem (National Qualification Framework, NQF) som håller på att etableras av medlemsländerna i EU. var tidigt ute med att utveckla ett system för att mäta och kategorisera kvalifikationer. Utgår vi ifrån de olika nivåerna i NQF hamnar de engelska lär- lingsutbildningarna på en lägre nivå än de tyska. Men det är inte huvudpoängen. Det väsentliga är att den marknadsstyrda engelska modellen är ett uttryck för att i högre grad fokusera på lärandere- sultat än på former för utbildningen. Det etableras inga tvingande regler och man överlåter åt enskilda branscher att bestämma förut- sättningen för utbildningen inom sitt specifika verksamhetsom- råde. Branscherna har också utvecklat riktlinjer för de kvalifika- tionskrav som ska gälla och som sedan ligger till grund för den prövning/validering som sker i slutet av lärlingsutbildningen. Vid prövningen mäts de kvalifikationer som lärlingen tillgodogjort sig på arbetsplatsen. Lärlingsutbildningens främsta betydelse är här att tillgodose behoven av mer företagsanpassade kvalifikationskrav. Men dokumentationen är också viktig eftersom den visar att lär- lingen har lyckats uppnå vissa av de generella kvalifikationskrav som ställs inom branschen (och i arbetslivet). Kvalifikationerna kan också värderas enligt ett nationellt kvalifikationssystem. I används lärlingsutbildningsbegreppet inte bara i gymnasieskolan utan också inom avtalsreglerad färdigutbildning i vissa branscher. Begreppet har ibland använts inom arbets- marknadsutbildningen liksom i olika kommunala sysselsättnings- projekt. Det är viktigt att försöka få en helhetsbild. För både potentiella lärlingar och arbetsgivare är det helt centralt att man får tydlig information om vilket lärandeinnehåll och vilka kvalifikationer som kan förknippas med olika slags lärlingsutbildningar. Det förutsätter att ett NQF-system etableras i . Det politiska intresset för lärlingsutbildning har egentligen inte motsvarats av ett lika stort intresse från arbetslivet och enskilda elever. Ser vi till den lärlingsutbildning som bedrivs i gymnasie- skolan har den fortfarande mycket begränsade volymer. Inflödet av elever i gymnasial lärlingsutbildning minskar.2 Även de inslag av lärlingsutbildning som förekommer i olika branscher har på det stora hela en beskedlig omfattning (se kapitel 3). Avtal för privat- anställda tjänstemän om introduktionslön som förutsätter intro- duktions- och utbildningsprogram har funnits , men har inte fått något genomslag. Vi vet ännu inte om avtalen om yrkesintroduktion inom industrin eller de ramavtal och princip- överenskommelser som tecknats under avtalsrörelsen om yrkespraktik eller introduktionsanställningar inom handeln och den kommunala sektorn kommer att få någon större betydelse. inom industrin tillämpas inte i någon större omfattning. Lärlingsbegreppet inom arbetsmark- nadsutbildningen och i kommunala projekt används utan direkt koppling till lärlingsbegreppets ursprungliga innebörd. En förklaring till det stora intresset för lärlingsutbildning är att den förväntas underlätta övergången från skola till arbetsliv. I länder med lägre ungdomsarbetslöshet än i finns väl etablerade lärlingsutbildningar, t.ex. i , och . Dessa lärlingsutbildningar kännetecknas av att de är en utbildningsform Färre elever började lärlingsutbildning. där arbetslivet tar ett avgörande ansvar och eleven är anställd . Trots arbetsgivarens och arbetsplatsens stora ansvar för utbildningen är kraven på vilken utbildning som ska till- handahållas på arbetsplatsen tydligt och omfattande reglerat från statens sida. Målet med lärlingsutbildningen är att uppnå ett erkänt yrke. Det ökade politiska intresset för lärlingsutbildning i hänger samman med tre förhållanden. För det första handlar det om att många ungdomar har svårt att klara skolan. Det är uppen- bart redan i och problemet med genomströmningen blir än mer tydligt i gymnasieskolan. Lärlingsutbildning har upp- fattats som ett instrument för att minska utslagningen från de yrkesförberedande programmen i gymnasieskolan. För det andra handlar det om att ungdomsarbetslösheten har framstått som en allt större utmaning. I det sammanhanget har avståndet mellan skola och arbetsliv uppfattats som ett avgörande problem och lär- lingsutbildning har setts som en möjlighet att minska detta avstånd. För det tredje finns det erfarenheter från andra länder med starkare tradition av lärlingsutbildning än som talar för att mer och systematiserade inslag av arbetsplatsförlagt lärande i gymnasiesko- lans yrkesutbildningar har positiva effekter på enskilda individers etablering i arbetslivet och tenderar att minska den relativa arbets- lösheten bland unga. Skillnader mellan länder vad gäller arbetsmarknadsmodeller och segmenteringsmönster kan kopplas till olika utbildningssystem. På en arbetsmarknad reglerad efter yrkeslinjer spelar lärlings- och yrkesutbildningen en framträdande roll både för företagens rekrytering och enskilda individers etablering i arbetslivet. På en arbetsmarknad som är präglad av en uppdelning mellan interna arbetsmarknader och en sekundär arbetsmarknad har lärlings- utbildningen inte samma centrala betydelse. I och har yrkesutbildning, såväl skolbaserad som arbetslivsförlagd, mindre betydelse än allmänteoretisk och 3 Internationella jämförelser presenteras i bland annat , , och , (1996), Education, Training and the Global Economy. Cheltenham: samt , , , och , (2000), Towards a Framework for the Comparative Analysis of Formation, i , Volym 4 nr 1. medborgerligt inriktad utbildning. Detta gäller särskilt den utbild- ning som erbjuds på gymnasial nivå. I , och har däremot lärlingsutbild- ningen haft en mycket stark ställning.4 Det gäller också och . I har den dominerande uppfattningen varit att gymnasie- utbildningen inklusive yrkesutbildningen i första hand ska ge ung- domar allmänteoretiska kunskaper nödvändiga för att klara med- borgarrollen och livet vid sidan av arbetslivet och ge en bas för fortsatt utbildning. Denna tradition betonar yrkesutbildningens betydelse för individens möjligheter att göra egna val.5 Lärlingsutbildningen har fått en starkare ställning i , även om en viss nedgång har skett under de allra senaste åren.6 var lärlingsutbildningen främst en utbildningsform inom industrin. Det har skett en tyngdpunktsför- skjutning mot serviceorienterade verksamheter samt sjuk- och hälsovård. Lärlingarna är i allmänhet äldre än de som följer skol- förlagd utbildning. av en årskull fullbordar förr eller senare en lärlingsutbildning.7 Från att ha varit en ganska splittrad företeelse sorterar all yrkesutbildning under en lagstiftning, den så kallade yrkes- och vuxenutbildningslagen . I lagen systematiseras all utbild- ning i relation till kvalifikationsnivåer. Det finns fyra kvalifika- tionsnivåer i yrkesutbildningen där den lägsta motsvarar yrkesut- bildning på grundskolenivå och den högsta motsvarar eftergym- nasial nivå. Denna kvalifikationsstruktur gäller all utbildning, oav- 4För mer information om lärlingsutbildningen i , se , , (2005), Im Still Scrubbing the Floors: Experiencing Youth Apprenticeships in and , i Work, Employment and Society, Volym 19 nr 1; Goeggel, och , , (2009), Good Occupation – Bad Occupation? The Quality of Apprentice Training, nr 09-024; Zwick, , (2007), Apprenticeship Training in – Investment or Productivity Driven?, paper nr 07- 5Se till exempel 1943:963 Kungl. Maj:ts Instruktion för överstyrelsen av yrkesutbildning, SOU 1948:27 skolkommissions betänkande med förslag till riktlinjer för det svenska skolväsendets utveckling och SOU 1966:3 Yrkesutbildningsberedningen. 6Onstenk, , (2009), Connections of School- and Work-Based Learning in the , i , och , (red. ), Towards Integration of Work and Learning, : , sid. 190. 7Steedman, , (2012), Overview of apprenticeship systems and issues. contribution to the G20 Task Force on Employment. : , sid. 1. sett om man följer skolförlagd yrkesutbildning eller lärlingsutbild- ning. 2010 gjordes vissa justeringar i lagstiftningen och det finns en strävan att orientera yrkesutbildningarna mer mot ett kompetens- perspektiv för att ytterligare betona betydelsen av närhet till arbetslivet. Den nya kvalifiktionsstrukturen utgår från så kallade yrkeskompetensprofiler.8 Det ska betonas att även den skolförlagda yrkesutbildningen på gymnasial nivå i omfattar mycket av arbetsplatsför- lagt lärande, i vissa fall ändå upp till närmare hälften av utbild- ningstiden. Det finns ett krav på att av utbild- ningstiden ska vara arbetsplatsförlagd. För lärlingsutbildning gäller att lärlingarna vanligtvis har en anställning och att av utbildningstiden ska vara arbetsplatsförlagd. Anställning i ett företag är följaktligen det vanliga, men det förekommer också att lärlingar inte har en anställning utan är sysselsatta i särskilda prak- tikcenter. Det sistnämnda blir en allt vanligare företeelse och dominerar helt inom t.ex. byggnadsindustrins lärlingsutbildning. Den viktigaste organisationsenheten i yrkesutbildningen i är de regionala yrkesutbildningscentren. Dessa har ansvaret för de allmänteoretiska och yrkesteoretiska momenten i all yrkesutbildning, oavsett om den är skolförlagd eller ej. De har också ett uppföljningsansvar och åtaganden när det gäller kvalitets- säkringen av det arbetsplatsförlagda lärandet. Ett centralt uppdrag är t.ex. att arrangera och övervaka examinationen av lärlingarna. I görs även särskilda insatser för unga med svå- righeter att klara utbildningen och som därmed också kan förväntas få problem att etablera sig på arbetsmarknaden. I samband med finanskrisen har man också uppmärksammat problemet med att få fram tillräckligt med platser för arbetsplatsförlagt lärande. 2009 ingicks ett avtal mellan regeringen och parterna på arbetsmark- naden om att underlätta för unga arbetslösa att få yrkesutbildning. Man ville också förlänga perioderna i yrkesutbildning i ett skede när efterfrågan på arbetskraft uppfattades som väldigt svag.9 8Apprenticeship supply in the Member States of Union. Final Report 2012, : Publications Office of Unions, sid. 35. 9Apprenticeship supply in the Member States of Union. Final Report 2012, sid. 36. I finns ett lärlingssystem som kallas Modern Apprenticeship. Betydelsen av Modern Apprenticeship har vuxit även om det långt ifrån handlar om någon dominerande utbildningsform. 2011 ingicks drygt 26 000 lärlingskontrakt. Lär- lingsutbildningen är öppen för alla och lär- lingen är anställd från dag ett. Lärlingslönen är låg men får inte understiga de nivåer för lärlingars minimilöner som är reglerade i lagstiftningen. Förutom lärandet på arbetsplatserna finns det inom vissa sektorer inslag av lärande off the job, det vill säga i skolor. Dessa skolor får offentliga anslag för att finansiera allmänteoretisk och yrkesteoretiska utbildning inom lärlingsutbildningen. Innehållet i utbildningen är reglerat i förhållande till varje bransch, det vill säga den ska innehålla branschspecifika element. Längden på utbildningarna varierar och beror på vilken utbild- ningsnivå som ska uppnås, hur överenskommelsen mellan lärlingen och arbetsgivaren ser ut och lärlingens förmåga att tillgodogöra sig utbildningen. Utbildningslängden varierar från ett till . I grunden relateras utbildningens olika moment till det ramverk för en nationell kvalifikationsstruktur som finns i : Scottish Credit and Qualifications Framework. Lärlingarna ska uppnå nivå två och tre i detta kvalifikationsramverk och efter prövning utfär- das intyg av Scottish Qualifications Authority.10 Lärlingarnas utbildning syftar således till att nå fram till en kompetensnivå som medger yrkesintyg inom olika branscher. Ytterst ansvarig för lärlingsutbildningen är () som utses av regeringen och består av flera olika intressenter i utbildningen: arbetsmarknadens parter, branschorga- nisationer, lärarorganisationer etc.11 MAG ska bland annat upp- muntra särskilda branschrelaterade kompetensråd () att ta fram underlag och utbildningsplaner inom olika sektorer. utgör ett slags oberoende arbetsgi- varledda organisationer med ansvar för att definiera kompetensbe- hoven inom olika branscher.12 Deras bedömningar ligger till grund för MAGs riktlinjer för utbildningarna. På MAG vilar uppdraget 10 SOU 2009:85 Gymnasial lärlingsutbildning – hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. : , s. 153. 11Se apprenticeships/modern-apprenticeship-group.aspx 12För mer om dessa organisationer, se vidare på att besluta om ramverken för nya utbildningar och att följa upp och kvalitetssäkra utbildningarna. MAG har också ett uppdrag att sprida kunskap om goda exempel inom yrkesutbildningen. Den offentliga utbildningsmyndigheten jobbar också med att underlätta kontakter och samverkan på utbildningsområdet. Myndigheten sprider information och regi- strerar samtliga lärlingskontrakt inom Modern Apprenticeship. Den tyska lärlingsutbildningen brukar förknippas med den klas- siska lärlingsmodellen med sina historiska rötter i medeltidens skråväsende. används uttrycket den duala modellen för att karakterisera systemet med växlingar mellan lärandet på en arbets- plats och på en yrkesskola. Lärlingen brukar i allmänhet vistas tre till tre och en halv dag på en arbetsplats och resten av tiden på en yrkesskola. Yrkesskolorna är skyldiga att bereda lärlingarna utbild- ning i allmänteoretiska och yrkesteoretiska ämnen minst per vecka.13 Lärlingsutbildningen har haft och har fortfarande en mycket stor utbredning. av en årskull påbörjar förr eller senare en lärlingsutbildning. Det stora intresset i för lärlingsutbildningen i beror bland annat på att ungdoms- arbetslösheten varit lägre i än i flertalet andra länder i . En förklaring till detta anses vara att lärlingsutbildningen underlättar ungas etablering i arbetslivet. De tyska erfarenheterna talar för att ungefär hälften av lärlingarna får fast jobb på det företag där de har fullföljt lärlingsutbildningen. Lärlingsutbildningen regleras i grunden via en yrkesutbildning- slag (Berufsbildungsgesetz). Yrkesskolorna drivs av de enskilda förbundsstaterna medan lärandet på arbetsplatserna regleras via federala ministerier och en särskild yrkesutbildningsmyndighet i kombination med handels- industri- och hantverkskammare på regional nivå. På samtliga nivåer är bransch- och partsorganisa- tioner involverade. Den sociala dialogen är en central ingrediens i lärlingsutbildningens reglering, precis som i andra länder med starka lärlingstraditioner. Lärlingarnas lönevillkor regleras i kollek- 13 CEDEFOP REFERNET. Vet in Europe – Country Report. tivavtal mellan parterna och utgångsnivån brukar ligga av lönen för utbildade arbetare. Det kan vara värt att nämna handels-, industri- och hantverks- kamrarnas särskilda ställning. Företag över en viss storlek är skyl- dig att vara anslutna till en kammare. Det finns organisationer som täcker omkring 80 branschområden. De har enligt lagstiftningen en särskild uppgift att fylla kopplat till bland annat handel, yrkesut- bildning och regional utveckling. De spelar en nyckelroll i kvalitetssäkringen av det arbetsplatsförlagda lärandet och ska god- känna arbetsplatser, stödja handledare, utveckla utbildningsinne- hållet och ansvara för yrkesexaminationen. I finns det 348 erkända yrken. Det är viktigt att betona att denna indelning återspeglar en långtgående reglering på arbetsmarknaden där godkända yrkeskvalifikationer är en förut- sättning för tillträde till arbetsmarknadens olika segment.15 Även om lärlingsutbildningen dominerar finns det också skol- förlagd yrkesutbildning i , bland annat inom vård- och omsorgsområdet. För att förekomma utbildningsmisslyckanden har kortare och mindre krävande yrkesutbildningsvägar etablerats. Ett exempel på detta är ett förberedande yrkesutbildningsår (Berufsvorbereitungsjahr) som vanligtvis erbjuds på en yrkesskola och som syftar till att slussa ungdomar vidare till ordinarie yrkesutbildning. Ett annat exempel är yrkesgrundutbildningsåret (Berufsgrundbidungsjahr) som ofta genomförs parallellt på en skola och på en arbetsplats. Inslagen i denna utbildning kan tillgodoräknas om individen väljer att påbörja en lärlingsutbildning enligt det duala systemet. Lärlingsutbildningen har en stark ställning i som en del av yrkesutbildningen på gymnasial nivå. Systemet är inspirerat av den tyska utbildningsmodellen. En mycket hög andel av ungdo- marna, , väljer yrkesutbildning efter att ha avslutat den obligatoriska skolan.16 väljer lärlingsutbild- 14Ryan, , , , , och , (2010), Trainee Pay in , and : Markets and Institutions. 15För mer information, se hemsidan för det federala yrkesutbildningsinstitutet i (BIBB): 16Det finns också möjlighet att välja en förberedande yrkesutbildning under ett tionde år inom ramen för den obligatoriska skolan. Den höga andelen unga i lärlingsutbildning och det förhållan- det att lärlingarna är anställda innebär att sysselsättningsgraden bland unga är högre än i länder med skolbaserade yrkesutbildnings- system. Precis som i är också ungdomsarbetslösheten låg i ett jämförande EU-perspektiv. Lärlingsutbildningens tidsmässiga utsträckning varierar mellan två och . är tre år.17 Lärlingen ska ha ett lärlingskon- trakt hos ett företag som erbjuder utbildning och som har god- känts som utbildningsanordnare. av utbildnings- tiden är förlagt till arbetsplatsen. av utbildnings- tiden bedrivs studier på en yrkesskola. Lärlingen får en lön som regleras i kollektivavtal. Lönen är inledningsvis låg men stiger enligt en lönetrappa . Lärlingsutbildningen har långa historiska rötter, men dess moderna reglering vilar på en yrkesutbildningslag som antogs 1969. Lagen gav den federala handelskammaren i (Wirtschafts- kammer Österreich) och kamrarna på delstatsnivå en avgörande betydelse för regleringen och kvalitetssäkringen av lärlingsutbild- ningen. Handelskamrarna organiserar företagen och medlemskap är obligatoriskt. Den federala handelskammaren ges vissa lagreglerade uppgifter att bistå i utformningen och implementeringen av politi- ken på olika områden, bland annat när det gäller yrkesutbildning. De regionala handelskamrarna ska organisera särskilda lärlings- kontor med ansvar för lärlingsutbildningen. Dessa lärlingskontor bistås också av rådgivande organ i lärlingsfrågor som är samman- satta av partsföreträdare. Det konkreta innehållet i den arbetsplatsförlagda delen av lär- lingsutbildningen styrs via en särskild utbildningsreglering (Ausbildungsordnung) för varje enskilt yrke. Det finns omkring 220 erkända yrken. Lärlingskontoren vid de regionala handels- kamrarna har ansvaret för administration av lärlingsutbildningen. Det kan handla om att granska och godkänna företag som ansöker om att få utbilda lärlingar, att registrera lärlingskontrakt och att utforma examinationsformerna för lärlingarna. Lärlingskontoren organiseras efter olika branscher inom ekonomin. Vid sidan av lärlingskontoren på handelskamrarna finns alltså också rådgivande organ på regional nivå. Dessa ska vara samman- 17 Informationen om lärlingsutbildningen i är i huvudsak från rapporten in Europe – Country Report . Cedefop 2011. reports.aspx satta av partsföreträdare och representanter från yrkesskolorna. De utses av den politiska ledningen i delstaten.18 Uppgiften är att bistå med förslag om hur lärlingsutbildningen på regional nivå kan vida- reutvecklas. På federal nivå finns en motsvarande organisation. Det rådgivande organet för lärlingsutbildning på federal nivå ska bistå regeringen med regelbundna förslag och rapporter av betydelse för lärlingsutbildningens utveckling. Företag som erbjuder lärlingsutbildning kan få olika slags stöd. Det finns särskilda ekonomiska bidrag relaterat till antalet utbil- dade lärlingar och år. Företag som kan uppvisa särskilt goda utbild- ningsresultat har möjligheter att få ett högre stöd. Ungdomar som har svårt att hitta en reguljär lärlingsplats och inte har fyllt kan få utbildning inom ramen för en särskild utbildningsgaranti. Det handlar också om lärlingsutbildning som organiseras via speciellt upprättade verkstäder i samverkan mellan yrkesskolor och arbetsplatser. Dessa lärlingar har alltså ingen anställning på ett enskilt företag, men syftet är ändå att de ska få en utbildning som ger motsvarande kompetens inom ett yrke. Utbild- ningsgarantin finansieras helt med offentliga medel. Det finns också något som kallas för integrerande yrkesutbild- ning (Integrative Berufsausbildung). Denna utbildning riktar sig framför allt till ungdomar med en problembild som påverkar deras förutsättningar att fullborda en reguljär utbildning. Inom ramen för en integrerad utbildning kan de erbjudas förlängda utbildningspe- rioder för att uppnå utbildningsmålen inom ett erkänt yrke. Både lärlingen och företaget som erbjuder utbildningen kan erbjudas utvidgat stöd via en särskild yrkesutbildningsassistent. De berörda lärlingarna erbjuds möjligheten att eftersträva ett utbildningsmål som motsvarar vissa delar eller underkategorier av de kvalifika- tioner som definierar ett yrkesområde. 18 Det finns nio delstater i .