sou · GZB34 · 2012-01-01 00:00:00 — Den signifikanta våghöjd som används för att definiera zon 1 Ett område där sannolikheten för en signifikant Se kapitel 8.5 i rapporten angående motsvarar en signifikant våghöjd för den största tredjedelen våghöjd som överstiger är mindre än 10 klassificering av sjöområden. vågor av 1,6 m. procent för åretrunttrafik eller av året för trafik endast Området får varken sträcka sig längre än 6 nautiska mil från en skyddad plats eller längre än 3 nautiska mil (vid medelvattenstånd) från en strandlinje där nödställda kan ta sig i land. Direktivet innehåller inga regler för isförstärkning. Ett isförstärkt fartyg antas gå i trafik i Notationen ICE i klassreglerna för ger RO: För trafik på inre vattenvägar antas en begränsad isförhållanden i öppen sjö motsvarande jämn is lägre krav än de finsk-svenska isklassreglerna istjocklek, motsvarande bruten is med en tjocklek av högst 0,2 med en tjocklek som inte är över 0,4 m för isklass IC och isklassreglerna för . och ICV, samt 0,6 m för isklass IB och IBV. Klassreglerna informerar om att för fartyg avsedda för svårare isförhållanden ska isklassregler för havsgående fartyg tillämpas. Artikeln innehåller formler för beräkning av plåttjocklek om Där marginaler för materialminskning inte finns Kravnivån har inte bedömts men de två inte klassregler tillämpas. uttryckligen angivna i regelverk eller i anvisningar regelverken ger motsvarande möjligheter att till dessa, ska material ersättas senast då kontrollera och bedöma om eventuell tillämpliga marginaler enligt följande eller avrostningen kan anses acceptabel. motsvarande försvagning i konstruktionen En tjockleksminskning i bordläggning, plåtfält eller delar av förstyvningar och konstruktionselement på i förhållande till Lastfartyg – Fartområde D Lag/förordning/ Förligt kollisionsskott ska placeras 0,04L och Förligt kollisionsskott ska placeras mellan 0,05LLL I direktivet ges möjlighet till en mer förlig 0,04L+2 m frånförliga perpendikeln. och 0,08LLL akter om förliga fribordsperpendikeln. placering än i nu gällande regler, vilket minskar eller akterlig placering kan accepteras under vissa En mer förlig eller akterlig placering kan förmågan att ta upp kollisionsenergi. accepteras under vissa förutsättningar. Fartyg med en längd över 25m ska ha akterligt Fartyg ska ha akterligt kollisionsskott. Bostadsutrymmen, maskin- och pannrum samt de Fartyg ska ha vattentäta skott för och arbetsutrymmen som ingår i dessa rum, ska vara akter om maskinutrymmet. vattentätt avskilda från lastrum med skott som går ända upp till däck. I vattentäta skott får inte finnas några öppningar. I vattentäta skott får det inte finnas fler öppningar Dörrar i akterpikskottet tillåts emellertid och även än vad som krävs av fartygets konstruktion och genomföringar för propelleraxlar, rörledningar osv. Öppningar ska förses med tillåts, om de är utformade så att de inte minskar vattentäta stängningsanordningar som har en verkningsgraden hos skotten och andra partiella styrka som motsvarar den omgivande strukturen. väggar mellan utrymmen. Öppningar godtas inte i de delar av kollisionsskottet som ligger under fribordsdäck. Direktivet saknar krav. Fartyg bör ha dubbelbotten om det är möjligt med För fartyg som transporterar vissa typer av farligt RO: Fartyg kan ha en frivillig tilläggsnotation hänsyn till fartygets storlek, byggnadssätt och gods finns tilläggskrav avseende dubbelbotten. Double bottom och är då försedda med Detta gäller både (ADN) och havsgående fartyg (IBC och IGC). Ett oljetankfartyg med en dödvikt av ska under hela sin lasttanklängd vara försett med 8 kap. 5 § Fartyg med en längd över 110 m ska vara försedda Ett oljetankfartyg med en dödvikt av minst 5000 För fartyg som transporterar vissa typer av farligt med dubbla skrov enligt ADNR där punkterna ton ska längs hela sin lasttanklängd i sidan vara gods finns tilläggskrav avseende dubbelskrov. 9.1.0.91–9.1.0.95 i del 9 i ADNR ska gälla för 8 kap. 7 § försett med vingtankar för förvaring av Detta gäller både (ADN) och havsgående motorfartyg och punkterna 9.3.2.11.7 och 9.3.2.13- barlastvatten eller andra utrymmen än tankar för fartyg (IBC och IGC). 9.3.2.15 för tankfartyg. olja eller kemikalier. RO: Fartyg kan ha en frivillig tilläggsnotation Double hull och är då försedda med dubbelskrov. Lastfartyg – Fartområde D Fartyg med en längd större än 110 m kan vara demonterbara för att vid en eventuell olycka kunna delas av vid den mittre tredjedelen av fartyget utan att tung bärgningsutrustning används, medan fartygets avskilda delar därefter ska fortsätta att flyta. Fartygen ska ombord ha ett certifikat utfärdat av ett godkänt klassificeringssällskap, avseende bärighet, trimläge och stabilitet för fartygets olika delar, och som anger den lastningsgrad över vilken de två delarnas bärighet inte längre garanteras. Lastfartyg – Fartområde D Lag/förordning/ Ett fartygs stabilitet ska vara anpassad till det Fartyg ska ha en tillräcklig intaktstabilitet för att användningsområde fartyget är avsett för. säkerställa att det kan trafikera de områden och bedriva den verksamhet det är certifierat för. Regler saknas för lastfartyg med undantag av Föreskriften kriterier för initialstabilitet, den rätande hävarmen och förmågan att klar RO: Fartyg kan ha en frivillig tilläggsnotation För fartyg med en längd av 24 Intact stability och är uppfyller då specificerade m eller mer tillkommer även stabilitetskriterier för rullning i kombination med vind. För fartyg som för vissa typer av farligt gods finns Fartyg med en längd större än 110 m ska uppfylla Generella krav finns för fartyg med en längd av 80 tvåavdelningsstandard avseende skadestabilitet. m eller mer. För olje-, gas- och kemikalietankfartyg (För fartyg som för vissa typer av farligt gods finns finns krav oavsett storlek. skadestabilitetskrav oavsett fartygslängd.) Lastfartyg – Fartområde D Lag/förordning/ Avståndet från vattenytan till flödningspunkt får Det finns inget generellt krav för flödningsavstånd Principerna för denna punkt skiljer sig mellan inte vara mindre än 300mm. Om fartyget inte har utan regelverket innehåller olika höjdkrav för de direktivet och gällande regler och gällande vädertäta lastluckor eller inte kan tillsluta andra öppningar som finns i fartyget, exempelvis regler har en högre kravnivå. Fartyg i fartområde D flödespunkter vädertätt ska avståndet vara minst får dessutom inte vara öppna enligt nu gällande Flödningsvinkeln ska vara åtminstone men för fartyg med L<24m kan vinkel sänkas till under förutsättning att den dynamiska stabiliteten är Fribordet ska vara minst 150mm om fartyget Ska vara ¾ av sommarfribordet beräknat enligt Direktivets krav överstiger minimikrav för nu Om fartyget har språng får internationella lastlinjekonventionen, men minst gällande regler för fartyg med språng men fribordet reduceras till 0mm. understiger för fartyg med språng. Kravet utgörs av en procentsats av boghöjdskravet i den internationella lastlinjekonventionen. Dörrar, fönster, ventilatorer, Regler saknas i direktivet. Föreskriften innehåller regler för Det är många skillnader mellan nu gällande RO: Regler finns för styrka täthet och karmhöjder tillslutningsanordningar, styrka, täthet och föreskrifter och klassreglerna, och reglerna i nu för öppningar i skrov och däck (RO). karmhöjder för öppningar i skrov och däck. gällande föreskrifter bedöms ge en högre Fartyget kan framföras utan lastluckor om hänsyn Fartyg i fartområde D ska vara däckade, dvs. tas genom ökat fribord. får inte gå utan lastluckor. Intag och utlopp för vatten och tillhörande Alla intag och avlopp med genomföring genom Grundregeln i direktivet är likvärdig med nu rörsystem ska vara utformade så att vatten inte fartygssidan eller botten ska förses med Direktivet saknar detaljregler. oavsiktligt kan komma in i fartyget. tillslutningsanordningar som är lätt åtkomliga, och som hindrar ofrivillig flödning av fartyget genom röret eller vid en skada i röret. Lastfartyg – Fartområde D Lag/förordning/föreskrift Alla maskiner och all hjälputrustning ska vara Maskineri, ångpannor och andra tryckkärl, tillhörande utformade, byggda och installerade enligt god rörledningssystem och tillbehör ska vara utformade och tillverkade för avsedd drift. Direktivet innehåller krav emissionsnivåer. Alla motorer med en effekt överstigande 130 kW 97/68/EG installerade i fartyg ska vara försedda med ett internationellt emissionsbegränsningscertifikat (EIAPP). Fartyg med en längd mer 110 m ska vara utrustade med Motsvarande regler saknas. ett framdrivningssystem med flera propellrar och med minst två oberoende maskiner med samma effekt och en bogpropeller som kontrolleras från styrhytten. Alternativt kan fartyget ha ett framdrivningssystem med en enda propeller och en bogpropeller med egen kraftkälla som kontrolleras från styrhytten och som gör att farkosten kan gå framåt med egen kraft om huvudframdrivningssystemet drabbas av maskinhaveri. Varje vattentät avdelning ska kunna länspumpas Fartyg ska ha ett tillförlitligt länssystem för samtliga Nuvarande regelverk har även för Denna föreskrift gäller dock inte vattentäta vattentäta avdelningar, så dimensionerat och placerat att mindre fartyg krav på två avdelningar som normalt är hermetiskt tillslutna under länsning av fartyget kan ske även om fartyget har Länssystemet ska omfatta minst två av varandra Fartyg som kräver bemanning ska vara utrustade med två oberoende länspumpar varav åtminstone den ena ska För fartyg med en effekt på mindre än 225 kW eller en dödvikt på mindre än eller, för fartyg som inte är avsedda för godstransport med ett volymdeplacement på mindre än , räcker det med en pump som kan vara antingen handdriven eller Utrustning som kräver regelbunden kontroll, särskilt Alla trycksatta anordningar och tillhörande utrustning ska ångpannor och andra tryckkärl med tillbehör, och hissar, besiktigas och tryckprovas innan de tas i bruk första ska uppfylla kraven i en av medlemsstaterna i Trycksatta anordningar ska även genomgå återkommande Lastfartyg – Fartområde D Lag/förordning/föreskrift På farkoster med en elektrisk anläggning ska Lastfartyg med en bruttodräktighet om 500 eller installationen i princip få sin kraft från minst två mer ska ha en elektrisk huvudkraftkälla med tillräcklig kapacitet för att försörja de förbrukare som specificeras i föreskriften. huvudkraftkälla ska bestå av minst två Elektrisk reserv/nöd- Om en kraftkälla går ned ska den andra källan i Lastfartyg ska ha en oberoende elektrisk Direktivet ställer högre krav när det gäller minst kunna uppehålla kraftförsörjningen manövreringen av fartyget men saknar krav för till de eldrivna apparater som är nödvändiga för säker manövrering av fartyget. Den alternativa kraftförsörjningen ska klara minst 10 minuters oavbruten drift av styrmaskin. navigations/kommunikationsutrustning, nödbelysning och annan utrustning som behövs i nöd ska för fartyg med brutto = 500 fungera i 18 h. I avsaknad av särskilda föreskrifter för vissa delar Utöver det som sägs i 18–24 kap. ska av en anläggning ska säkerhetsgraden anses som konstruktion, tillverkning och underhåll av tillräcklig om dessa delar har tillverkats i enlighet 18 kap. 3 § elektriska installationer ske enligt IEC 60092 och med en gällande Europastandard eller i enlighet en erkänd organisations tillämpliga regler. med föreskrifter som uppställts av ett auktoriserat ska uppvisas för inspektionsorganet. Lastfartyg – Fartområde D Lag/förordning/föreskrift Skott och ovanliggande däck till pann- och maskinrum ska vara A-60 isolerat. Ytskikt på skott, innertak och liknande byggnadsdetaljer i bostäder, samlingsrum, arbetsrum och kontrollstationer ska vara av flamsäkert ytskikt (klass I). Skott till gångar i bostäder ska vara av stål eller utförda som klass "B"-skott. Direktivet saknar regler. Fartyget ska ha en brandpump. Kravet på brandpumpskapaciteten i RO: Pumpen ska åtminstone ge en en med 3 kap 12 § ett fartyg av Vänermaxstorlek ska vara minst 60 klassreglerna är betydligt lägre än i nu gällande kastlängd av 12m med ett 12mm:s munstycke. m3/h. Kapaciteten måste vara minst 10m3/h. För att skydda maskin-, pann- och pumprum får Maskinrum som är inrättat för obemannad drift koldioxid, HFC-227ea, och inergen användas som 3 kap 19 § ska vara försett med fast släckmedel i fasta brandsläckningssystem. brandsläckningsanordning för släckning med koldioxid eller annat system, som är godkänt av Transportstyrelsen, samt fast brandalarmsystem. Brandskydd i bostadsutrymmen, styrhytter och passagerarutrymmen ska endast åstadkommas genom lämpliga automatiska trycksatta vattensprinkler i form av fasta Maskinrum och pannrum ska ha två utgångar Från avdelning för besättningen och annat rum än varav den ena kan vara en nödutgång. 3 kap 30 § maskinrum, där personer vanligen uppehåller sig, Uppehållsrummen och sovrummen ska ha minst ska finnas trappuppgångar och lejdare till däck två utgångar som är belägna så långt som möjligt från vilket tillträde till livbåtar sker. från varandra och som används som ska vara anordnad så att utrymning kan ske snabbt. En utgång kan vara utformad som en nödutgång. Passagerarfartyg – Fartområde D Lag/förordning/föreskrift Besiktningsintervallet bestäms av myndigheten Sjövärdighetsbesiktning ska genomföras var 12:e Direktivet medger en besiktningsperiod som är 5 men får vara högst med möjlig förlängning ggr längre än nu gällande regler. efter särskilt beslut. klassreglerna har längre besiktningsintervall. RO: Den normala klassperioden är . genomgå besiktning vid förnyande av certifikat samt en mellanliggande besiktning. Vid första besiktningen ska besiktningsorganet Bottenbesiktning ska genomföras . Direktivet nämner inte särskilt bottenbesiktning begära att fartyget är torrsatt för besiktningen. Intervallet mellan torrsättningarna av dessa fartyg utan den förmodas ingå som en del av den regelbunden besiktning och besiktning efter får inte vara större än 36 månader. ombyggnad eller reparation kan återkommande torrsättningar men exempelvis besiktningsorganet fordra att besiktningen sker tillämpar NL den möjlighet som finns i direktivet med fartyget torrsatt. att kräva torrsättning. NL: Torrsättning krävs för att genomföra tjockleksmätningar och dessa ska utföras innan certifikatet förnyas, dvs. RO: Förnyande av klasscertifikat (vanligen ) kräver vanligen torrsättning med bottenbesiktning. Även vid mellanliggande besiktning krävs torrsättning för äldre fartyg och fartyg som regelbundet trafikerar salt eller bräckt vatten. Passagerarfartyg – Fartområde D Lag/förordning/ Fartyg ska vara byggt i enlighet med god Fartyg ska konstrueras och byggas så att styrkan i skrov, tillslutningsanordningar, rigg och utrustning ger betryggande säkerhet för alla konditioner som fartyget är avsett att framföras i. Skrovet ska vara tillräckligt starkt för att stå emot Fartyg ska konstrueras och byggas så att styrkan i alla påfrestningar som det utsätts för under skrov, tillslutningsanordningar, rigg och utrustning För nya fartyg ska styrkan ger betryggande säkerhet för alla konditioner som verifieras med beräkningar eller klasscertifikat. fartyget är avsett att framföras i. Fartyg med = 400 passagerare ska ha klasscertifikat avseende fartygets skrov. Den signifikanta våghöjd som används för att Ett område där sannolikheten för en signifikant Se kapitel 8.5 i rapporten angående klassificering definiera zon 1 motsvarar en signifikant våghöjd våghöjd som överstiger är mindre än 10 för den största tredjedelen vågor av 1,6 m. eller av året för trafik sträcka sig längre än 6 nautiska mil från en skyddad plats eller längre än 3 nautiska mil (vid medelvattenstånd) från en strandlinje där nödställda kan ta sig i land. Direktivet innehåller inga regler för isförstärkning. Ett isförstärkt fartyg antas gå i trafik i Notationen ICE i klassreglerna för ger RO: För trafik på inre vattenvägar antas en isförhållanden i öppen sjö motsvarande jämn is lägre krav än de finsk-svenska isklassreglerna och begränsad istjocklek, motsvarande bruten is med med en tjocklek som inte är över 0,4 m för isklass en tjocklek av högst 0,2 m. IC och ICV, samt 0,6 m för isklass IB och IBV. Klassreglerna informerar om att för fartyg avsedda för svårare isförhållanden ska isklassregler för havsgående fartyg tillämpas. Artikeln innehåller formler för beräkning av Där marginaler för materialminskning inte finns Kravnivån har inte bedömts men de två plåttjocklek om inte klassregler tillämpas. uttryckligen angivna i regelverk eller i anvisningar regelverken ger motsvarande möjligheter att avrostning accepteras på mindre områden. till dessa, ska material ersättas senast då kontrollera och bedöma om eventuell avrostningen tillämpliga marginaler enligt följande eller kan anses acceptabel. motsvarande försvagning i konstruktionen En tjockleksminskning i bordläggning, plåtfält eller delar av förstyvningar och konstruktionselement på i förhållande till byggd tjocklek accepteras. Passagerarfartyg – Fartområde D Lag/förordning/ Förligt kollisionsskott ska placeras 0,04L och Förligt kollisionsskott ska placeras mellan 0,05L Direktivet medger en mer förlig placering än 0,04L+2 m frånförliga perpendikeln. och 0,05L+3m akter om förliga gällande föreskrift, vilket minskar förmågan att ta Fartyg med en längd över 25m ska ha akterligt Fartyg ska ha akterligt kollisionsskott. Bostadsutrymmen, maskin- och pannrum samt de Fartyg ska ha vattentäta skott för och arbetsutrymmen som ingår i dessa rum, ska vara akter om maskinutrymmet. vattentätt avskilda från lastrum med skott som går ända upp till däck. I kollisionsskott får inte finnas några öppningar. I vattentäta skott får det inte finnas fler öppningar De nu gällnade reglerna ställer högre krav på Dörrar i akterpikskottet tillåts. än vad som krävs av fartygets konstruktion och Direktivet tillåter i större Öppningar ska förses med utsträckning än nu gällande regler att vattentäta vattentäta stängningsanordningar som har en dörrar står öppna under gång. styrka som motsvarar den omgivande strukturen. Öppningar godtas inte i de delar av kollisionsskottet som ligger under fribordsdäck. Vattentäta dörrar i passagerarutrymmen och Vattentäta dörrar, ska vara maskinellt vattentät dörrar som ska stå öppna under en manövrerade skjutdörrar som kan stängas ska kunna fjärrstängas inom 60 sek. från huvudkontrollpanelen på bryggan Övriga vattentäta dörrar kan vara på högst 60 sek. handmanövrerade dörrar utan fjärrstängning. Fartyg med L < 24 m får ha gångjärnsupphängda dörrar som är manuellt manövrerade från en plats Direktivet saknar krav. Fartyg ska vara utrustade med dubbelbotten från RO: Fartyg kan ha en frivillig tilläggsnotation förpikskottet till akterpikskottet, om detta är Double bottom och är då försedda med praktiskt möjligt och förenligt med fartygets konstruktion och planerade användning. Passagerarfartyg – Fartområde D Lag/förordning/ Ett fartygs stabilitet ska vara anpassad till det Fartyg ska ha en tillräcklig intaktstabilitet för att användningsområde fartyget är avsett för. säkerställa att det kan trafikera de områden och bedriva den verksamhet det är certifierat för. Direktivet innehåller stabilitetskriterier i form av Föreskriften innehåller kriterier för initialstabilitet, Det är en betydande skillnad i kravet på minsta krav på den rätande hävarmen, initialstabilitet och den rätande hävarmen och förmågan att klar förmågan att klara krängande moment. För fartyg med en längd av 24 flödningsvinkel inte vara mindre än och nu m eller mer tillkommer även stabilitetskriterier för enligt gällande regler ska flödningsvinkel rullning i kombination med vind. åtminstone vara men för fartyg med L<24m kan vinkel sänkas till under förutsättning att den dynamiska stabiliteten är god. Tvåavdelningsstandard krävs för alla För fartyg med mindre än 400 passagerare krävs enavdelningsstandard och för fartyg med 400 passagerare eller mer krävs Passagerarfartyg – Fartområde D Lag/förordning/ Avståndet bestäms med utgångspunkt från Det finns inget generellt krav för flödningsavstånd Principerna för denna punkt skiljer sig mellan Art. 15.04 & fartygets förmåga att motstå krängande moment. utan regelverket innehåller olika höjdkrav för de direktivet och gällande regler och gällande Flödningsavståndet ska vara minst 300mm och om öppningar som finns i fartyget, exempelvis regler har en högre kravnivå. Fartyg i fartområde D fartyget inte kan tillslutas minst 500mm. får dessutom inte vara öppna enligt nu gällande Flödningsvinkeln ska vara . Flödningsvinkeln ska vara åtminstone . Fribordet bestäms med utgångspunkt från Ska vara så stort att fartyget klarar fartygets förmåga att motstå krängande moment stabilitetskriterierna, men minst 50mm. men fribordet ska vara minst 300mm. Kravet utgörs av en procentsats av boghöjdskravet i den internationella lastlinjekonventionen. Dörrar, fönster, ventilatorer, Regler saknas i direktivet. Föreskriften innehåller regler för Det är många skillnader mellan nu gällande RO: Regler finns för styrka täthet och karmhöjder tillslutningsanordningar, styrka, täthet och föreskrifter och klassreglerna, och reglerna i nu för öppningar i skrov och däck. karmhöjder för öppningar i skrov och däck. gällande föreskrifter bedöms vara strängare. Intag och utlopp för vatten och tillhörande Alla intag och avlopp med genomföring genom Grundregeln i direktivet är likvärdig med nu rörsystem ska vara utformade så att vatten inte fartygssidan eller botten ska förses med Direktivet saknar detaljregler. oavsiktligt kan komma in i fartyget. tillslutningsanordningar som är lätt åtkomliga, och som hindrar ofrivillig flödning av fartyget genom röret eller vid en skada i röret. Passagerarfartyg – Fartområde D Lag/förordning/föreskrift Alla maskiner och all hjälputrustning ska vara Maskineri, ångpannor och andra tryckkärl, tillhörande utformade, byggda och installerade enligt god rörledningssystem och tillbehör ska vara utformade och tillverkade för avsedd drift. Direktivet innehåller krav emissionsnivåer. Alla motorer med en effekt överstigande 130 kW 97/68/EG installerade i fartyg ska vara försedda med ett internationellt emissionsbegränsningscertifikat (EIAPP). Fartyg ska, utöver huvudframdrivningssystemet, Anordning ska finnas som medger att normal drift av vara utrustade med ett andra, oberoende framdrivningsmaskineriet kan upprätthållas eller framdrivningssystem, för att säkerställa att återställas även om något av det väsentliga fartyget kan upprätthålla styrfart för egen maskin hjälpmaskineriet är ur funktion. om huvudframdrivningssystemet drabbas av Det andra, oberoende framdrivningssystemet ska placeras i ett separat Varje vattentät avdelning ska kunna länspumpas Fartyg ska vara utrustade med ett effektivt Denna föreskrift gäller dock inte länspumpsystem som under alla i praktiken vattentäta avdelningar som normalt är hermetiskt förekommande förhållanden kan pumpa vatten från och tillslutna under resa. länsa varje vattentät avdelning. Fartyg som kräver bemanning ska vara utrustade Länspumpsystem ska fungera under alla i praktiken med två oberoende länspumpar, som inte får vara förekommande förhållanden efter en fartygsskada, vare installerade i samma rum, och varav åtminstone sig fartyget är upprätt eller har slagsida. den ena ska vara motordriven. Fartyg med = 250 passagerare ska ha en huvudpump Varje vattentät avdelning ska vara utrustad med samt en oberoende pump som är placerad och ett larm för slagvattennivån. strömförsörjs utanför maskinrummet. Två maskindrivna länspumpar ska finnas. Fartyg med > 250 passagerare ska ha en huvudpump Ett permanent installerat länspumpsystem ska samt två oberoende pumpar av vilka en måste vara placerad och strömförsörjd utanför maskinrummet. Utrustning som kräver regelbunden kontroll, Maskineri, ångpannor och andra tryckkärl, tillhörande särskilt ångpannor och andra tryckkärl med rörsystem och tillbehör, ska vara installerade och tillbehör, och hissar, ska uppfylla kraven i en av skyddade så att faran för personer ombord reduceras till