sou · H0B321 · 2012-03-30 00:00:00 — Enligt experter är och mer likt i sättet de organiserar främjandeåtgärder för it-användning och stöd för små företag. Både det sydkoreanska-japanska systemet och det amerikanska systemet är därför intressanta att kontrastera för att se hur de väljer att hantera de fördelar och nackdelar som de olika systemen innebär. Det finns i framför allt flera exempel på hur man arbetar mer beständigt med public private partnerships som organisationsform för främjande av ökad it-användning. Typ av initiativ för främjande av avancerad it-användning Aktörer i de olika länderna använder inte samma definitioner av avancerad it-användning. Vilken typ av initiativ och aktiviteter som genomförs i ett land är beroende av landets kontext. Tillväxtananlys lyfter fram några gemensamma och tydliga trender i de studerade länderna. Överlag så menar flera personer som intervjats att främjandeinsatserna har utvecklats från mer traditionella (teknikfokuserade; som exempelvis skattesubventioner för hårdvara och utbyggnad av bredband) till mer avancerade (fokuserade på företagens verksamhet och hur den kan förbättras). Framför allt i och är detta skifte tydligt, men även i . Fokus ligger nu alltmer på att övervinna de särskilda hinder som finns för ökad it-användning i små företag. De flesta av dessa hinder är desamma i samtliga länder såsom bristande kunskap och höga kostnader. handlade åtgärder mer om att utveckla tillräckligt bra informationsmaterial eller system i tron att företagen då själva skulle använda mer it. inser många att det behövs mer samarbete med de små företagen för att bättre förstå deras specifika behov. För att lyckas med initiativ har aktörer i de olika länderna insett att företag måste känna att de får både ökad nytta och minskade kostnader genom att använda it-lösningar. Ökad nytta får företag till exempel genom finansiella incitament, gräddfiler i kontakt med myndigheter och offentliga upphandlingar (som i ). Kostnadsfrågan handlar om enklare specialanpassade affärssystem och olika mobila molnlösningar. Dessa trender delar tillväxtanalys in i två kategorier av initiativ som är särskilt framträdande: 1.För att övervinna bristande kunskap så fokuserar länderna på utbildning. Trenden är att utbildningssatsningarna går mer från envägskommunikation och informationsspridande mot större delaktighet i innehållet. 2.För att övervinna kostnadshinder så satsar länderna på onlinetjänster. En tydlig trend är att dessa onlinetjänster också går mer från informationsinhämtning mot att leverera innehåll. Utbildning ses i de beskrivna länderna som ett centralt verktyg för att förmå små företag att öka sin avancerade it-användning. Det är inte förståelse för tekniken i sig utan det är mottagningskapaciteten för teknikens möjligheter som avgör företagens förmåga att utnyttja it i verksamheten. I använder TIPA it-experter som konsulter som analyserar vilken typ av problem små företag har och ger råd till utbildningar därefter. Antingen i egen regi eller via finansiellt stöd. fokuserar mycket på utbildning för att öka it-användningen i små företag. Olika aktörer gör detta på olika sätt. Trenden går från envägskommunikation (som seminarier och kurser) till tvåvägskommunikation (där experter arbetar inom företag ). Skräddarsydda lösningar i nära samarbete med företagen kan vara mer kostsamma, vilket ofta kräver ett mindre antal deltagande företag som även väljs ut genom mer precisa och dyrare urvalsprocesser, men kan å andra sidan ge tydligare och mer väldokumenterade framgångsfall som kan användas för att motivera andra företag. Ett exempel är CIO Development Program. I sker utbildningen ute i de lokala kontoren eller via affärscoacher och mentorer. Gemensamt för dessa initiativ är att fokus ligger på att förbättra verksamheten och inte specifikt att öka it-användningen. Trenden i de studerade länderna går från insatser som har haft som mål att informera små företagare om möjligheter med ökad itanvändning till att allt mer aktivera flera parter i värdeskapandet och då främst företagens ledning. Företagsledningens motivation ses alltmer som en central ingrediens för att skapa långsiktiga förändringar i små företag. Onlinetjänster är populära verktyg för att öka it-användningen i små företag i de länder som studerats. Från att tidigare främst ha varit ett sätt att nå ut med information till småföretagare har de blivit ett verktyg för att till låg kostnad direkt öka affärsnyttan. En av huvudanledningarna till att små företag inte investerar mer i it är ofta att de inte anser sig ha råd. Egna system har höga utvecklingskostnader och färdiga lösningar är ofta utvecklade för större företag och passar därför inte verksamheten. Onlinebaserade system har låga eller inga utvecklings- och driftskostnader. Alla länder i studien anser emellertid att molntjänster kommer att bli allt viktigare verktyg för att öka it-användningen hos små företag. Fördelen med de tjänsterna är att företagen kan ta snabba beslut och räkna hem investeringar snabbare. förlitar sig mycket på web-tekniken. De ligger långt framme och tillhandahåller en mängd tjänster för företagare. I finns framför allt två intressanta exempel på onlinetjänster: for SME drivet av METI och J-SaaS, där it-företag går in och skapar tjänster. för båda dessa initiativ är både att öka de små och medelstora företagens konkurrenskraft och produktivitet genom fullt utnyttjande av molntjänster, men även att påverka en ändrad affärsinriktning bland mindre it-leverantörsföretag för att de ska vara bättre anpassade till de ökande kraven på och behoven av dessa tjänster. Det amerikanska systemet och WEB-SBA är det som går längst mot mer avancerat it-innehåll. Småföretagare får via WEB-SBA tillgång till avancerade system och utbildning i dessa till små kostnader. Liksom exemplen från ovan så syftar initiativet både till att öka den avancerade it-användningen och till att främja företag som utvecklar it-tjänster och affärssystem då dessa oftast utvecklas för stora företag. Åtgärder för att öka småföretagens it- En särskild utredare ska bl.a. analysera it-användningen bland småföretag och identifiera hinder mot en ökad användning som föreligger, kartlägga befintliga offentliga åtgärder på nationell, regional och lokal nivå med syfte att främja och underlätta it-användningen bland småföretag, samt bedöma åtgärdernas effektivitet, utifrån kartläggningarna och analyserna utreda och lämna förslag på justeringar i befintliga åtgärder och föreslå eventuellt nya riktade och generella åtgärder som främjar en ökad it-använd- ning bland småföretag i alla delar av landet i de fall olika slag av marknadsmisslyckanden annars kan konstateras medföra negativa samhällsekonomiska konsekvenser. Syftet är att stärka småföretagens utveckling och konkurrenskraft genom att undanröja hinder mot en ökad användning av it-lös- ningar. Utredaren ska lämna ett delbetänkande . Uppdraget ska redovisas . Olika former av it-lösningar möjliggör för företag att lättare nå nya marknader, uppnå lägre kostnader, förbättra intern och extern kommunikation, förenklar samarbete och koordinering av produktionen med andra företag. It och internet ger även bättre förutsättningar för innovation genom enklare åtkomst till olika former av kunskap och information. Omfattningen av företags användning av it måste ställas i relation till deras faktiska behov utifrån affärsmässiga grunder. Både under- och överinvesteringar i it kan leda till att företagets affärsmöjligheter och ekonomiska styrka försvagas. Det slutgiltiga ansvaret för att bedöma företagets behov av it-användning, liksom förutsättningarna att investera i olika it-lösningar, ligger på de enskilda företagen. Regeringen antog en strategi för ökad tjänsteinnovation. I strategin konstateras bl.a. att det bör finnas en potential för många företag att förmedla tjänster över internet som en vidareutveckling av befintlig verksamhet. Här handlar det om att företag tar till sig den nya tekniken och integrerar den i sin verksamhet. Statliga insatser för att främja it-användningen har främst varit fokuserade på åtgärder som syftar till att stimulera bredbandsutbyggnaden. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) konstaterar i rapporten i landsbygder - IT-användning med fokus på företag med färre än 10 anställda (dnr N2010/4323/ITP) att tillgång till och användning av elektronisk kommunikation är en viktig förutsättning för tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet. Flera myndigheter har också olika former av uppdrag för att uppnå en bred tillgång och användning av it. Tillväxtanalys konstaterar att insatserna i första hand är fokuserade på infrastrukturutbyggnad för att främja en ökad tillgång till it-verktyg. Detta har varit samhällsekonomiskt motiverat då det handlat om att stimulera utbyggnad av infrastrukturen vilket skapat grundläggande tillgång till internet och itverktyg. Åtgärder som är inriktade på kompetensfrågor för att främja en ökad användning är mindre vanligt förekommande. Hur ett företag tillämpar it i verksamheten är en fråga för det enskilda företaget att hantera. Offentliga åtgärder för att undanröja hinder för ökad it-användning bland småföretag bör begränsas till frågor där olika former av marknadsmisslyckanden leder till samhällsekonomiskt negativa konsekvenser. har genomfört undersökningar om it-användningen i företag med fler än tio anställda. har undersökningen även inkluderat företag med färre än 10 anställda. Undersökningarna visar att det finns påtagliga skillnader avseende mer avancerad it-användning mellan stora och små företag. Andelen stora företag med fler än 250 anställda som bl.a. har fast anslutning till internet (inte DSL) eller använder sig av automatiserat informa- tionsutbyte är att jämföras med eller lägre för företag med 1–9 anställda. I Tillväxtanalys studie om it i landsbygder framhålls från kommunala företrädare och företagsrepresentanter att det finns en kunskapsbrist hos de mindre företagen om hur de på bästa sätt kan utnyttja tekniken för att främja och utveckla verksamheten. I en rapport som () skrivit på uppdrag av regeringen framgår att det finns betydande hinder för småföretagens möjligheter att använda eller utveckla it i verksamheten (Barriers to information and communication technology adoption in small firms, N2010/3662/ITP). Globaliseringen öppnar visserligen för nya möjligheter men reser också betydande utmaningar när det gäller att bibehålla och utveckla konkurrenskraften. Ett medel för att klara dessa utmaningar är ett effektivt användande av it. Det kan t.ex. handla om it-tillämpningar som effektiviserar den egna administrationen eller kärnverksamheten, tillämpningar som möjliggör enklare och bättre kommunikation med kunder och leverantörer samt tillämpningar som möjliggör en omställning av affärsmodellen. Sammantaget är det viktigt att närmare kartlägga hur it-använd- ningen på centrala områden ser ut bland svenska småföretag. Med detta som grund bör sedan en avvägning göras av i vilken utsträckning och inom vilka områden ett statligt agerande kan vara samhällsekonomiskt motiverat för att undanröja hinder för en ökad itanvändning baserat på marknadsmisslyckanden av olika slag. Kartlägga småföretagens it-användning och behov () bjöd in bl.a. relevanta myndigheter och organisationer till ett rundabordssamtal med anledning av KTH:s rapport. En av slutsatserna från mötet är att det saknas en bred och aktuell analys av it-använd- ningen där företagens behov, ambitioner och upplevda hinder också studeras. Småföretag är inte en homogen grupp. Det är därför viktigt att få en god förståelse för hur synen på it-användningen skiljer sig åt mellan olika typer av småföretag. Branschtillhörighet, geografisk hemvist, kundbas och företagsledningens bakgrund är exempel på faktorer som sannolikt påverkar småföretagens vilja och förmåga att utveckla it-användningen. I KTH:s rapport lämnas exempel på hur småföretag översiktligt kan kategoriseras utifrån deras inställning till it-användning. kartlägga hur den aktuella it-användningen bland småföretag med upp till 50 anställda ser ut och redovisa företag med färre än 10 anställda som en egen kategori, kartlägga vilka hinder som finns för en ökad it-användning samt analysera eventuella behov av åtgärder som syftar till att uppnå bättre affärsutveckling och konkurrenskraft genom it-använd- ning, kartlägga i vilken omfattning och för vilka tillämpningsområden externt kompetensstöd efterfrågas och anlitas, samt analysera skillnader i småföretagens användning, syn på hinder och behov av åtgärder främst med avseende på branschtillhörighet, geografisk hemvist och storlek (företag med färre än 10 anställda jämfört med företag med 10-49 anställda). Kartlägga befintliga åtgärder på lokal, regional och nationell nivå Det finns ingen samlad bild av vilka insatser som görs för att främja en ökad it-användning bland företag i samt effektiviteten i dessa. Tillväxtanalys konstaterar bl.a. i rapporten it i landsbygder att många myndigheter har olika former av uppdrag för att förverkliga målsättningen om en bred tillgång till och användning av it. Ingen närmare genomgång av dessa åtgärder görs emellertid i rapporten. På lokal och regional nivå genomförs också insatser som syftar till att främja en ökad it-användning bland små och medelstora företag. Länsstyrelser, kommuner och kommunala samverkansorgan är exempel på lokala och regionala aktörer som arbetar med frågan. Det är viktigt att en bättre bild erhålls över vilka åtgärder som genomförs nationellt, regionalt och lokalt. Utan en sådan bild är det svårt att bedöma i vilken utsträckning nya åtgärder är motiverade. Viktig erfarenhet och information om redan genomförda åtgärders effekter riskerar också att annars gå förlorad. Även relevanta EU-finansierade program ska ingå i kartläggningen. I kartläggningen av befintliga åtgärder är det angeläget att belysa åtgärdernas genomslag utifrån antalet företag som nås med hjälp av de olika åtgärderna. Kartläggningen ska även innefatta hur och med vilka medel åtgärderna finansieras. kartlägga förekomsten av åtgärder med syfte att undanröja hinder för, och främja, it-användningen bland småföretag på nationell, regional och lokal nivå, redovisa åtgärdernas huvudsakliga syfte och inriktning, redovisa hur åtgärderna finansieras och vilka finansieringskällor som används, utifrån befintliga uppföljningar och utvärderingar analysera om skillnader finns gällande resultat med avseende på t.ex. åtgärdernas syfte, inriktning, genomförande, effektivitet och huvudman, särskilt belysa frågan om åtgärderna riktats till en bred eller smal målgrupp och om det går att se något mönster i åtgärdernas resultat med avseende på detta, redovisa om det finns angelägna områden som de kartlagda åtgärderna inte omfattar och möjliga skäl för detta, samt utifrån kartläggningen föreslå effektiviseringar och eventuella kompletteringar av befintliga åtgärder. Avancerad it-användning bland småföretag är i vissa länder mer utbredd än i . Ett land som ofta lyfts fram är . Det är därför av intresse att analysera bakgrunden till skillnader i it-användning och lyfta fram goda exempel. Även andra länder som i sammanhanget bedöms vara intressanta att jämföra med bör studeras närmare. Tillväxtanalys har regeringens uppdrag att göra internationella utblickar på bl.a. it-politikens område. Utredaren ska i första hand använda sig av de analyser som myndigheten utarbetar på området. På grundval av dessa kan särskilt intressanta exempel studeras närmare inom ramen för utredningen. Lämna förslag till åtgärder för att främja en ökad it-användning bland småföretag En rad förslag till åtgärder i syfte att främja småföretagens itanvändning har lämnats bl.a. i den ovan nämnda rapporten från . Dessa har emellertid inte utretts i tillräcklig omfattning. Det är angeläget att så görs. Vidare är det önskvärt att analysera inom vilka tillämpningsområden en ökad it-användning främst bör prioriteras utifrån de utmaningar småföretagen ställs inför . Bristande kompetens bland småföretag och höga investeringskostnader är hinder som i olika sammanhang lyfts fram som särskilt angelägna att uppmärksamma. Även bristande anpassning av it-system och applikationer till småföretagens behov och villkor har lyfts fram som ett problemområde. Bristen på standarder inom olika tillämpningsområden kan också utgöra ett problem. Tiden är ofta en knapp resurs för många småföretag vilket måste tas hänsyn till i utformningen av åtgärder. Bristande it-kompetens hos ledningen eller bland de anställda riskerar att medföra att företaget inte har förmågan att se vilka möjligheter en ökad it-användning skulle kunna innebära. Tillgången till extern kompetens har därför identifierats som en viktig fråga. Investeringar i it kan utifrån ett kostnadsperspektiv vara en hindrande faktor för många småföretag. har utvecklingen på it-området inneburit att kostnader för både hård- och mjukvara sjunkit. Till detta kan utvecklingen av olika s.k. molntjänster, där skalbara resurser såsom processorkraft, lagring och applikationer tillhandahålls som tjänster på internet, läggas. Molnet anses av många bedömare öppna upp möjligheterna för småföretag att använda sig av samma it-tillämpningar som tidigare enbart varit förbehållna större företag. Detta möjliggörs genom att företaget enbart betalar för den kapacitet som utnyttjas och att investeringar i dyr hårdvara inte är nödvändig. Det är mot bakgrund av detta angeläget att få belyst i vilken utsträckning kostnader för it-investeringar fortfarande innebär en hindrande faktor och i så fall inom vilka områden samt orsakerna till detta och om åtgärder är påkallade. Leverantörer av it-system och applikationer erbjuder lösningar som främst är avsedda för större företag. Det kan innebära att små företag riskerar att betala för funktioner som inte är nödvändiga utifrån ett litet företags behov. exempel där små företag med liknande behov i olika former av nätverk visat sig vara en intressant målgrupp för it-leverantörer. Det är viktigt att närmare studera hur dylika samarbeten bäst främjas och i vilken mån det kan anses föreligga marknadsmisslyckanden på detta område. E-förvaltningstjänster lyfts fram som en möjlighet att för företagen tydliggöra nyttan med olika it-tillämpningar. Genom att myndighetskontakter förenklas och den administrativa bördan minskar blir den direkta nyttan för företagen synliggjord. För flera småföretag kan det på samma sätt vara intressant om möjligheterna att delta i offentliga upphandlingar ökar. Elektronisk upphandling har lyfts fram som en viktig förutsättning för detta. pågår ett utvecklingsarbete på området som leds av Kammarkollegiet. Frågan berörs även till viss del av (Fi 2010:06). Det är angeläget att kartlägga vilka områden inom e-förvaltning och elektronisk upphandling som främst kan fungera som incitament för ökad it-användning bland småföretag och skälen därtill. Vidare är det viktigt att analysera om utvecklingsarbetet på dessa områden tar tillräcklig hänsyn till de små företagens förutsättningar och behov. Minskade hinder för it-användning bland småföretag är som framgår bl.a. av KTH:s rapport viktig ur näringspolitiska och innovationsrelaterade perspektiv. Det är därför angeläget att se över relevanta statliga instrument som finns på dessa områden för att analysera i vilken utsträckning it-kompetens och it-användning kan integreras inom ramen för åtgärderna för att ytterligare stärka deras effektivitet. Småföretag utgör inte en homogen grupp och har inte samma behov för sina verksamheter. Det är viktigt att beakta detta. En central aspekt är därför att överväga vilka åtgärder som är lämpliga att genomföra på en generell nivå. är det angeläget att också analysera om särskilda brister eller hinder finns för identifierbara grupper av småföretag. Det kan t.ex. handla om branschspecifika eller geografiska förutsättningar. utifrån kartläggningarna och analyserna utreda och lämna förslag på justeringar i befintliga åtgärder och föreslå eventuellt nya riktade och generella åtgärder som främjar en ökad it-använd- ning bland småföretag i alla delar av landet i de fall olika slag av marknadsmisslyckanden annars kan konstateras medföra negativa samhällsekonomiska konsekvenser, närmare utreda de förslag som lämnas i KTH:s rapport och ta ställning till dessa, om behov bedöms finnas lämna förslag till prioriterade grupper av småföretag för vilka det av samhällsekonomiska skäl kan vara motiverat att rikta insatser med avseende på t.ex. bransch, företagsstorlek, geografisk hemvist, särskilt utreda inom vilka befintliga näringspolitiska åtgärder mekanismer för att främja en ökad it-användning skulle kunna integreras och föreslå hur det kan ske, särskilt analysera och redogöra för hur föreslagna åtgärder kan nå ut till identifierade målgrupper av småföretag och i det arbetet ta tillvara de analyser som gjorts av tidigare program, kartlägga på vilka områden inom e-förvaltningen det kan vara särskilt angeläget att utveckla e-tjänster för att förbättra förutsättningarna för en ökad it-användning bland småföretag, särskilt studera utvecklingen av elektronisk offentlig upphandling och identifiera eventuella kritiska brister och åtgärdsförslag ur ett småföretagsperspektiv, samt beakta för förslag som lämnas. Förslag som resulterar i eventuellt ökade kostnader ska finansieras inom nuvarande ekonomiska ramar på området. Utredningens förslag ska i övrigt följa kommittéförordningen (1998:1474). En utgångspunkt i uppdraget är att eventuella offentliga åtgärder ska hantera ett marknadsmisslyckande samt vara samhällsekonomiskt motiverade. Eventuella åtgärdsförslag ska utformas så att kostnader som normalt skulle ha finansierats av företag inte blir en del av det offentliga åtagandet. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska under arbetets gång samråda med relevanta organisationer och myndigheter. Samråd ska ske med näringslivsrepresentanter, , Verket för innovationssystem (), Tillväxtanalys, och Upphandlingsutred- Vidare ska utredaren samråda med kommuner och landsting, organ som ansvarar för regional tillväxt i länen, kommuner och länsstyrelser som ansvarar för det regionala tillväxtarbetet. Utredaren ska lämna ett delbetänkande . Uppdraget ska redovisas . Bilaga 2: Intervjuade personer , (.SE) , kommuner och landsting , kommuner och landsting , , , Svensk mjölk , LOOA , Företagarna Bilaga 3: Intervjuer med småföretag I denna bilaga1 presenteras 17 företag där it är en viktig del av utvecklingen av företagets affär och verksamhet. Fokus ligger på hur it bidragit till att utveckla affärsverksamheten och på hur företagen ser på förutsättningarna för att utveckla verksamheten med stöd av it, inte på de tekniska lösningar man har valt. Företagen som presenteras i bilagan representerar olika branscher, från jordbruk och tillverkningsindustri till besöksnäring och itbaserade företagstjänster och finns spridda över från i norr till i söder. Företagen har det gemensamt att de har färre än 50 anställda, och en tredjedel har färre än 10 anställda. Trots att företagen är små är det flera av företagen som är marknadsledande inom sin nisch i och även på exportmarknader. Andra företag finns på en lokal eller regional marknad där it varit en viktig del i att utveckla konkurrenskraft och effektivitet i verksamheten. Slutsatserna från dessa intervjuer återfinns i kapitel 9 i detta delbetänkande. I rapporten presenteras följande företag: , – tjänster för skidturism och besöksnäring Brandos, – e-handel med skor Cormery Competence, – utbildnings- och konsultverksamhet 1 Intervjuerna av småföretagen har genomförts av . , – logistiklösningar för träindustrin Automatsvarning, – automatsvarning av komplexa produkter Gotlandsägg, – äggproduktion Guldbolaget, – design och tillverkning av smycken InExchange, – internetbaserad plattform för hantering av e-faktura Lammet , och – restaurangrörelse , – lantbruk inriktat på mjölkproduktion