sou · H0B355 · 2012-08-24 00:00:00 — 10 § Om ett yttrandefrihetsbrott har förövats i en teknisk upp- tagning utan att det finns någon som enligt 6 kap. är ansvarig för brottet, får åklagaren eller målsäganden i stället för att väcka åtal ansöka om konfiskering av de exemplar av upptagningen genom vilka brottet har begåtts. Detsamma gäller, om stämning i inte kan delges den som är ansvarig för brottet. 11 § I lag får föreskrivas att en nämnd vars sammansättning är bestämd i lag och vars ordförande ska vara eller ha varit ordinarie domare ska granska om radioprogram, som någon har sänt på annat sätt än genom tråd, står i överensstämmelse med de föreskrifter eller andra villkor som gäller för sändningarna. En sådan nämnd får endast uttala sin mening och förelägga den sändande att följa föreskrifterna eller villkoren. I lagen får före- skrivas att ett föreläggande av nämnden får förenas med vite. Frågor om ansvar för yttrandefrihetsbrott och om utdömande av vite prövas alltid av domstol enligt 3 kap. 4 §. Allmänna bestämmelser om tvångsmedel 1 § Om det kan antas att en teknisk upptagning kommer att kon- fiskeras på grund av ett yttrandefrihetsbrott, får upptagningen läggas under beslag i avvaktan på beslut om konfiskering. Har Justitiekanslern överlåtit sin behörighet som åklagare enligt 7 kap. 6 § gäller vad som sägs i detta kapitel om Justitiekanslerns beslut om beslag även den allmänna åklagaren. Beslut om tvångsmedel före rättegång 2 § Innan åtal för yttrandefrihetsbrott har väckts eller ansökan hos rätten gjorts om den tekniska upptagningens konfiskering, får beslut om beslag meddelas av Justitiekanslern, om brottet hör under allmänt åtal. 3 § Om ett beslag har verkställts utan rättens beslut, får den som drabbas av beslaget begära att rätten prövar det. 4 § När Justitiekanslern har beslutat om beslag, ska åtal vara väckt eller ansökan om konfiskering av en teknisk upptagning vara gjord efter Justitiekanslerns beslut. I annat fall är beslaget förfallet. Rätten får på Justitiekanslerns framställning medge att tiden för- längs om den är otillräcklig med hänsyn till beslagets omfattning eller någon annan omständighet. Förlängningen får inte avse än som är oundgängligen nödvändig och får omfatta sammanlagt högst . Beslut om tvångsmedel under rättegång 5 § Sedan åtal för yttrandefrihetsbrott har väckts eller ansökan hos rätten gjorts om den tekniska upptagningens konfiskering, får rätten besluta om beslag och häva beslag som har med- delats. Rättens prövning när målet avgörs 6 § När målet avgörs prövar rätten om tidigare beslut om beslag ska bestå. Avvisas målet på den grunden att rätten inte är behörig eller skiljer rätten annars målet från sig utan att pröva den tekniska upp- tagningens brottslighet, och kan det antas att talan om kon- fiskering kommer att föras i ett annat mål, får rätten bestämma att beslutet om beslag ska bestå . Väcks inte talan förfaller beslutet. 7 § Varje beslut om beslag ska ange det eller de avsnitt av fram- ställningen som har föranlett beslaget. Om det vid ett utred- ningsbeslag inte är möjligt att i beslutet närmare ange varje sådant avsnitt, ska i efterhand, så snart det kan ske, i ett särskilt beslut anges vilka avsnitt som åberopas som brottsliga. Beslaget gäller endast de särskilda skivor, rullar eller andra sådana delar av den tek- niska upptagningen där dessa avsnitt förekommer. 8 § Ett beslut om beslag ska genast verkställas. Verkställigheten ska uteslutande omfatta de exemplar av den tekniska upptagningen som är avsedda för spridning. Bevis om att beslag har beslutats ska, så snart det kan ske, till- ställas den som beslaget verkställs hos samt den som har låtit fram- ställa den tekniska upptagningen. Beviset ska innehålla en uppgift om det eller de avsnitt i upptagningen som har föranlett beslaget. Om beslutet om beslag hävs eller förfaller, ska verkställigheten av beslaget genast gå åter. 9 § Exemplar av en teknisk upptagning som skäligen kan antas ha betydelse för utredningen i ett yttrandefrihetsmål får tas i beslag. För ett sådant utredningsbeslag gäller vad som sägs i 2, 3, 5 och 7 §§ samt 8 § första stycket första meningen och tredje stycket. I övrigt ska i tillämpliga delar gälla vad som i allmänhet är föreskrivet om beslag. Åtal ska dock alltid väckas inom en månad från det att beslutet om beslag meddelades, om inte rätten på Justitiekanslerns framställning medger att tiden förlängs. Vad som sägs i första stycket gäller även för en sådan upptag- ning eller skrift som avses i 1 kap. 9 § andra stycket 2. I stället för 7 § gäller dock för en sådan skrift att beslut om beslag ska innehålla uppgifter om det eller de stycken i skriften som har föranlett beslaget. Beslutet gäller endast de band, delar, nummer eller häften där ett sådant stycke förekommer. Tvångsmedel vid krig och krigsfara Förvar i avvaktan på beslag 10 § Är riket i krig eller krigsfara och anträffas vid en avdelning av försvarsmakten en teknisk upptagning som uppenbart innefattar sådan enligt 5 kap. 1 § 10 straffbar uppvigling att krigsman därigenom kan förledas att åsidosätta vad som åligger honom eller henne i tjänsten, får den tekniska upptagningen efter beslut av en befattnings- havare som enligt lag ska avgöra frågor om disciplinansvar beträff- ande personal vid avdelningen, tas i förvar i avvaktan på beslut om beslag. Är det fara i dröjsmål får en åtgärd enligt första stycket vidtas av någon annan befattningshavare enligt bestämmelser som meddelas i lag. Anmälan om det ska skyndsamt göras hos den befattnings- havare som avses i första stycket. Denne har att genast pröva om den tekniska upptagningen ska bli kvar i förvar. 11 § Ett beslut om förvar enligt 10 § ska så snart det kan ske anmälas till Justitiekanslern. Denne har att genast pröva om den tekniska upptagningen ska läggas under beslag. 8 kap. Om skadestånd Skadestånd får inte dömas ut på grund av innehållet i ett radio- program eller en teknisk upptagning i andra fall än när fram- ställningen innefattar ett yttrandefrihetsbrott. Om skadestånd på grund av Om skadestånd på grund av brott som avses i 5 kap. 2 och brott som avses i 5 kap. 3 och 4 §§ gäller vad skrivet i lag. skrivet i lag. Vem som ansvarar för skadestånd Den som enligt 6 kap. bär det Den som enligt 6 kap. bär det straffrättsliga ansvaret har även även för skadestånd. kan krävas ut också av den som kan krävas ut också av den som eller har låtit framställa den tek- eller har låtit framställa den tek- I fall som avses i 1 kap. 8 § ansvarar gärningsmannen för skade- stånd på grund av brott som han begår i sändningen. Skadeståndet kan krävas ut även av den som bedriver programverksamheten. Skadestånd när ansvaret har gått Om den som skulle bära det Om den som skulle bära det landet när brottet förövas och landet när brottet förövas och inte heller kan påträffas här inte heller kan påträffas här under rättegången och ansvaret under rättegången och ansvaret därför övergår på någon annan därför övergår på någon annan enligt 6 kap. 2 § tredje stycket, får skadestånd ändå krävas ut även av den förre, i den mån det medges i lag. Vad som sägs i 6 kap. 4 § denna grundlag skall gälla också i fråga om skadestånd på grund av yttrandefrihetsbrott i ett radio- program eller en teknisk upp- tagning. I fråga om sådant skade- stånd skall också gälla vad som sägs i 11 kap. 3–5 §§ tryckfrihetsförord- ningen om enskilt anspråk i vissa fall. enligt 6 kap. 5 §, får skadestånd ändå krävas ut även av den förre, i den mån det medges i lag. Vad som sägs i 6 kap. 7 § om den kännedom som den ansvarige ska anses ha haft gäller också i fråga om skadestånd på grund av yttrandefrihetsbrott i ett radio- program eller en teknisk upp- tagning. Ställföreträdares ansvar i vissa fall Har någon som ställföre- trädare för en juridisk person eller som förmyndare, god man eller förvaltare att svara för skadestånd på grund av ett yttrandefrihets- brott, får anspråket göras gällande även mot den juridiska personen eller mot den för vilken för- myndaren, den gode mannen eller förvaltaren har förordnats. Detta gäller om och i den omfattning ett sådant anspråk får göras gällande enligt lag. Ska två eller flera betala skade- stånd enligt detta kapitel, svarar de solidariskt för skadeståndet. Om ansvaret dem emellan gäller vad som annars är stadgat. 9 kap. Om rättegången i yttrandefrihetsmål Skadestånd när talan om brott förfallit Talan om skadestånd med anledning av ett yttrandefrihets- brott får föras utan hinder av att frågan om ansvar för brottet har förfallit eller talan därom annars inte kan föras. 10 kap. Rättegången i yttrandefrihetsmål Vad som sägs i 12 kap. tryck- Vad som sägs i 12 kap. tryck- gälla också i fråga om mot- gälla också i fråga om mot- svarande mål som avser radio- svarande mål som avser radio- program och tekniska upptag- program och tekniska upptag- ningar (yttrandefrihetsmål). ningar (yttrandefrihetsmål). visningen i 12 kap. 2 § till 8 kap. visningen i 12 kap. 3 § till 8 kap. därvid avse 6 kap. denna grund- därvid avse 6 kap. denna grund- De som utsetts till jurymän De som har utsetts till vara jurymän i yttrandefrihets- mål ska också vara juryledamöter 10 kap. Om radioprogram och tekniska upptagningar från utlandet m.m. 1 § (första stycket) Bestämmelserna i 1–9 och 11 kap. är tillämpliga också på sådana tekniska upptagningar Radioprogram och tekniska upptagningar från utlandet m.m. Tekniska upptagningar från utlandet Bestämmelserna i 1–10 och 12 kap. är tillämpliga också på sådana tekniska upptagningar och som lämnas ut för spridning och som lämnas ut för spridning Vad som annars sägs Det gäller med de om den som har låtit framställa begränsningar som anges i 2 och Vad som annars sägs om stället gälla den som här i landet den som har låtit framställa upp- lämnar ut den för spridning. tagningen ska därvid i stället gälla den som här i landet lämnar ut den för spridning. Meddelar- och anskaffarfrihet vad avser tekniska upptagningar från 1 § (andra stycket) I fråga om rätten att meddela I fråga om en teknisk upptag- och anskaffa uppgifter och under- ning som har framställts utomlands rättelser för offentliggörande och och som ges ut här men som inte om rätten till anonymitet gäller huvudsakligen är avsedd för sprid- dock i tillämpliga delar vad som ning i gäller bestäm- sägs i 13 kap. 6 § tryckfrihetsför- melserna om rätten att meddela och anskaffa uppgifter och under- hänvisningen till 1 kap. 1 § rättelser för offentliggörande i 1 tredje och fjärde styckena tryckfri- hetsförordningen avse 1 kap. 2 § anonymitet i 2 kap. om inte 1. meddelandet eller anskaffan- hänvisningen till 3 kap. tryck- det innefattar brott mot rikets hänvisningen till 3 kap. 3 § som avses i 5 kap. kap. 3 § denna grundlag och hänvisningen till 7 kap. 3 § 3. meddelandet utgör första stycket 2 tryckfrihetsför- såtligt åsidosättande av tystnads- ordningen avse 5 kap. 3 § första stycket 2 denna grundlag. Detta gäller även en teknisk upptagning som inte ges ut i , om meddelandet eller anskaffandet skedde här. Det gäller oavsett om upptagningen framställs här eller utomlands. Det som enligt 1 § gäller i fråga om rätt att meddela och anskaffa uppgifter och under- rättelser och att vara anonym gäller också radioprogram som sänds från sändare utanför och tekniska upptag- ningar som inte lämnas ut för spridning i , oavsett om upptagningen har framställts här eller i utlandet. I lag får dock föreskrivas undantag från rätten att meddela och anskaffa upp- gifter i fråga om radioprogram som sänds från öppna havet eller luftrummet däröver. Är meddelandet eller anskaf- fandet straffbart enligt vad som följer av första och andra styckena, gäller vad som är före- skrivet i lag. Mål angående ansvar eller skadestånd på grund av brott som har sagts ska handläggas som yttrandefrihets- mål, om inte annat följer av 10 kap. 1 § i denna grundlag och av 12 kap. 2 § andra stycket tryck- frihetsförordningen. I fråga om rätt till anonymitet för meddelaren gäller vad som är föreskrivet i 2 kap.; bestämmelsen i 2 kap. 4 § 3 ska dock omfatta även andra brott mot rikets säkerhet än som där avses. Meddelar- och anskaffarfriheten vad avser radioprogram från utlandet Det som enligt 2 § gäller i fråga om rätt att meddela och anskaffa uppgifter och under- rättelser och att vara anonym gäller också radioprogram som sänds från sändare utanför . I lag får dock före- skrivas undantag från rätten att meddela och anskaffa uppgifter i fråga om radioprogram som sänds från öppna havet eller luftrummet däröver. 1 kap. 7 § I fråga om samtidig och oför- För samtidig och oförändrad landet av radioprogram som avses från utlandet gäller enbart vad 1 kap. 4 § första stycket om genom satellitsändning men inte utgår från gäller enbart vad som föreskrivs i 1 kap. 4 § andra stycket om 3 § första stycket om förbud förbud mot hindrande åtgärder, 1 kap. 4 § tredje stycket om innehav av tekniska hjälpmedel 3 § tredje stycket om innehav och anläggande av trådnät, 1 kap. 5 § om förbud mot anläggande av trådnät, ingripanden utan stöd i grund- ingripanden utan stöd i grund- 1 kap. 6 § om det förhållnings- sätt som ska iakttas vid tillämp- ningen av denna grundlag, som skall iakttas vid tillämp- 1 kap. 16 § om särskilda regler ningen av denna grundlag, 3 kap. 1 § om rätt att sända 3 kap. 1 § om rätt att sända radioprogram i tråd samt radioprogram i tråd samt 3 kap. 3 och 5 §§ om särskilda 3 kap. 4 § om rättslig pröv- regler för lagstiftning och rättslig om radioprogram får sådana före- om radioprogram får sådana före- skrifter som avses i 12 § andra skrifter som avses i 1 kap. 14 § stycket inte i strid med överens- andra stycket inte i strid med över- sändning av radioprogram. sändning av radioprogram. I 10 kap. 2 § finns föreskrifter om rätt att meddela och anskaffa uppgifter och underrättelser för offentliggörande i radioprogram från utlandet. 12 kap. Allmänna bestämmelser 1 § För resning i yttrandefrihetsmål gäller vad som anges i lag, även om målet har prövats av jury. Om resning beviljas i ett mål som har prövats av jury, ska rätten besluta att målet tas upp inför en ny jury av den domstol som först dömde i målet. Detta gäller om resningen grundas på en omständighet som kan antas ha haft betydelse för juryprövningen. Beviljas resning till förmån för den tilltalade får den domstol som beviljar resning ändra domen, om saken är uppen- bar. Skyndsam handläggning av yttrandefrihetsmål 2 § Yttrandefrihetsmål och andra mål om brott mot bestäm- melserna i denna grundlag ska alltid behandlas skyndsamt. Frågor som inte regleras i grundlagen 3 § I alla hänseenden som inte har reglerats särskilt i denna grund- lag eller i lag som har beslutats med stöd av den gäller vad som är föreskrivet i lag eller annan författning. Andra än svenska medborgare 4 § Andra än svenska medborgare är i fråga om yttrandefriheten enligt denna grundlag likställda med svenska medborgare, om inte något annat följer av lag. 5 § Internationellt rättsligt bistånd får lämnas avseende en åtgärd som är tillåten enligt denna grundlag. Rättsligt bistånd som gäller brott eller skadestånd med anled- ning av brott får dock lämnas endast om den gärning som avses motsvarar ett brott enligt sådan lag som avses i 1 kap. 14 § första stycket eller enligt 5 kap. eller 11 kap. 2 eller 3 §. Om den gärning som ligger till grund för begäran om inter- nationellt rättsligt bistånd motsvarar brott som anges i den lag som avses i 7 kap. 4 § andra meningen får bistånd lämnas endast efter medgivande av regeringen. Närmare bestämmelser om prövningen av en ansökan enligt första stycket får meddelas i lag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Om det i lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i yttrandefrihetsgrundlagen i dess nya lydelse, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om att 5 kap. 5 § ska ha följande lydelse. Brott som avses i 1–3 §§ får inte Brott som avses i 1–3 §§ får inte åtalas av annan än målsägande. åtalas av annan än målsägande. Om brottet riktar sig mot någon Om brottet riktar sig mot någon som är eller om i som är eller om i brottet till åtal, får åklagaren brottet till åtal, får åklagaren väcka åtal om detta av särskilda väcka åtal om detta anses påkal- skäl anses påkallat från allmän lat från allmän synpunkt och synpunkt och åtalet avser 1. förtal och grovt förtal, 1. förtal och grovt förtal, 2. förolämpning mot någon i 2. förolämpning mot någon i eller för hans eller hennes myn- eller för hans eller hennes myn- med anspelning på hans eller hen- med anspelning på hans eller hen- nes ras, hudfärg, nationella eller nes ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekän- etniska ursprung eller trosbekän- med anspelning på hans eller hen- med anspelning på hans eller hen- nes sexuella läggning. nes sexuella läggning. 1 Senaste lydelse SFS 2008:569. Har förtal riktats mot avliden, får åtal väckas av den avlidnes efterlevande make, bröstarvinge, förälder eller syskon samt, om åtal av särskilda skäl anses påkallat från allmän synpunkt, av åklagare. Innebär brott som avses i 1–3 §§, att någon genom att förgripa sig på en främmande makts statsöverhuvud som vistas i eller på en främmande makts representant i har kränkt den främmande makten, får brottet åtalas av åklagare utan hinder av vad som föreskrivs i första stycket. Åtal får dock inte ske utan för- ordnande av regeringen eller den regeringen har bemyndigat därtill. Rätten får besluta att vardera parten ska svara för sina rätte- gångskostnader om en måls- ägandes talan har ogillats men denne hade särskild anledning att få saken prövad och det även i övrigt finns skäl för en sådan för- delning av kostnadsansvaret med hänsyn till parternas ekonomiska förhållanden och omständig- heterna i övrigt. Detta gäller dock endast om frågan om brott före- ligger har prövats av en jury. lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1559) med före- skrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrund- lagens områden att 10 kap. 4 § ska ha följande lydelse. I mål där en målsägande har fört talan får rätten, om det finns skäl till det, besluta att vardera parten skall stå för sina egna rätte- gångskostnader. Ett sådant beslut får dock fattas endast om frågan om brott föreligger har prövats av en jury. 1 Uppdraget och genomförandet tillsattes Tryck- och yttrandefrihetsberedningen (TYB). Beredningen bestod av en ordförande, en sekreterare och ett antal experter. En samrådsgrupp med representanter för riksdagspartierna var knuten till beredningen, som hade uppdraget att följa utvecklingen på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området samt att utreda och lämna förslag till lösningar av olika problem på detta område. ombildades beredningen till en parlamentariskt sammansatt kommitté. Den antog namnet Yttrandefrihetskom- mittén. Kommittén, som består av en ordförande, 14 företrädare för riksdagspartierna, 15 experter och fyra sekreterare, har haft i uppdrag att fullgöra dels de uppgifter som kvarstår enligt TYB:s tidigare direktiv, dir. 2003:58 och dir. 2007:76, dels de uppgifter som anges i dir. 2008:42 (se bilaga 1–3). I vårt första delbetänkande, Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor (SOU 2009:14), behandlade vi flera frågor som hade pekats ut i dir. 2003:58 och dir. 2007:76 och som kvarstod efter beredningens arbete. En sådan fråga var att analysera om det frivilliga grundlagsskyddet i databasregeln (1 kap. 9 § YGL) kunde hamna i konflikt med bestämmelser med syftet att skydda den personliga integriteten. En annan del av det kvarstående uppdraget var att behandla de yttrandefrihetsrättsliga aspekterna på ett utredningsförslag om TV-sändningars tillgänglighet för personer med funktionshinder. Det återstod vidare att överväga frågan om en straffsanktionering av efterforsknings- och repressalieförbuden för bl.a. kommunala bolag. I delbetänkandet behandlade vi, utöver de kvarstående uppgifterna enligt ovan, även vissa frågor som tas upp i dir. 2008:42. Enligt dessa direktiv är uppdraget indelat i två etapper. Betänkandet tog sikte på frågor som hörde till etapp 1. Arbetet i den delen avsåg att föreslå de ändringar som krävdes för att digital bio samt e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll skulle omfattas av YGL, att ansvaret enligt YGL för vissa internetpubliceringar förtydligades och att offentlig visning av digital bio skulle omfattas av YGL:s undantag från förbudet mot censur så att även digital bio kunde förhandsgranskas. I etapp 1 ingick vidare att överväga ett förslag i TYB:s debattbetänkande Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? (SOU 2006:96) om en s.k. stencilregel för tekniska upptagningar. Vårt betänkande SOU 2009:14 lades till grund för ett regeringsförslag om vissa förändringar i bl.a. RF, TF och YGL (prop. 2009/10:81). Förslaget antogs en första gång av . Efter ett andra beslut av trädde dessa förändringar i kraft . Vi har därefter bedrivit arbetet med etapp 2. Under den etappen har det ingått att behandla flera aspekter av det särskilda grundlagsskyddet. I ett första skede har vi haft att överväga om man i längden bör behålla en teknikberoende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten. Utgångspunkten för arbetet har varit att de grundläggande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principerna som t.ex. ensamansvaret, jurysystemet och meddelarskyddet ska ligga fast. I uppdraget har ingått att analysera de för- och nackdelar som en teknikoberoende reglering kan medföra. Vi har då även haft att analysera om andra distributionsformer för yttranden till allmänheten, utöver de traditionella medierna, kan behöva skyddas av de tryck- och yttrandefrihetsrättsliga princi- perna. Vid analysen ska det läggas särskild vikt vid vilken betydelse dessa distributionsformer kan ha för den fria åsiktsbildningen i samhället. Analysen ska också avse hur en avgränsning kan åstad- kommas i förhållande till sådana distributionsformer för vilka ett skydd enligt RF:s och bestämmelser är till- räckligt. Om uppdraget i den här delen anförs i dir. 2008:42 även följande. Den nuvarande avgränsningen av det grundlagsreglerade området är, som har nämnts, i många fall svår att förklara utifrån ända- målsöverväganden. En sådan ordning är naturligtvis inte ägnad att inge förtroende för lagstiftningen. Det förhållandet kan också i längden göra det svårt att i internationella sammanhang få förståelse för anspråk på särskilda undantag till följd av tryck- och yttrandefrihets- Beredningens arbete ska därför ta sikte på att finna en reglering som – utan att en detaljerat beskriven teknikanvändning utgör den huvudsakliga avgränsningsmetoden – ger de traditionella medierna och eventuellt också andra distributionsformer för yttranden till allmänheten ett grundlagsskydd som i allt väsentligt motsvarar det nu gällande. Den grundläggande uppbyggnaden av systemet ska alltså inte ta sikte på yttrandenas innehåll. Avgränsningen mellan vad som ska omfattas av de grundläggande reglerna i regeringsformen och Europakonven- tionen å den ena sidan och vad som ska falla inom tillämpnings- området för den särskilda tryck- och yttrandefrihetsregleringen å den andra måste i stället göras utifrån andra faktorer, t.ex. verksamhetens organisation eller inriktning. I detta sammanhang bör beredningen också överväga om det till det särskilda skyddet för tryck- och yttrande- friheten bör kopplas ett krav på utgivningsbevis eller ursprungsmärkning. Den nuvarande regleringen kan, som ovan har framgått, innebära att ett yttrande som distribueras av ett medieföretag kan omfattas av olika regler beroende på vilken teknik som väljs för distributionen. En sådan ordning ger bl.a. en otydlig bild av vem som bär det rättsliga ansvaret för ett visst yttrande. Beredningen bör därför sträva efter att hålla samman ansvaret för ett yttrande som en medieaktör publicerar i olika medier.