sou · H0B369 · 2012-10-23 00:00:00 — En nyanländ kvinna som får ta del av en insats först efter inskrivning som arbetslös hos Arbetsförmedlingen har 31 pro- cent lägre sannolikhet att vara sysselsatt efter invandringen än en nyanländ kvinna som får en insats hon skriver in sig. Etableringsperioden – en investering för att aktivt kunna delta i arbets- och samhällsliv Den i utgör en investeringsperiod då den nyanlända, parallellt med sitt jobbsökande, ska få chans att bygga upp kompetens och nätverk som kan ge en hållbar anknytning till både arbetsmarknad och samhällsliv. Även ett tillfälligt arbete är dock i regel värdefullt för att stärka både den nyanländas anknyt- ning till arbetsmarknaden och fortsatta språk- och kompetensupp- byggnad. Insatser och incitament på lika villkor för kvinnor och män Kvinnor och män ska ges likvärdiga förutsättningar att etablera sig i arbets- och samhällsliv. Kvinnor som invandrar som anhöriga riskerar att hamna i både ett ekonomiskt och socialt beroendeför- hållande till sin anknytningsperson. Individualiserad ersättning är därför centralt, liksom att erbjudandet om att delta i insatser även når hemmavarande kvinnor som för tillfället försörjs av en anhörig. Det är också viktigt att matchningen av insatser tar sin utgångs- punkt i den enskilda individens faktiska behov snarare än i köns- stereotypa föreställningar om kvinnor och män som grupp. Effektiva insatser med hög kvalitet förutsätter samverkan För att säkra en hög effektivitet och kvalitet i etableringsprocessen är det viktigt att aktörerna som ska stödja nyanländas etablering samverkar. Arbetsförmedlingens och kommunens samverkan är särskilt betydelsefull, där formerna behöver kunna variera beroende på lokala förutsättningar. Utredningens förslag syftar till att öka arbetskraftsdeltagandet bland nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare. De är inriktade mot att fler nyanlända kvinnor och män tidigt anmäler sig som arbetssökande, att fler tidigt erbjuds att delta i insatser som kan under- lätta etableringen i arbetslivet, samt att nyanlända ska få tillgång till mer relevanta insatser som i högre grad möter deras individuella behov. Åtgärderna bidrar sammantaget till en effektivare etablerings- process där särskilt nyanlända kvinnors förutsättningar att delta i arbetskraften ökar. Introduktionsgarantin för nyanlända anhöriginvandrare Utredningen föreslår att Arbetsförmedlingen inrättar ett nytt arbetsmarknadspolitiskt program, en introduktionsgaranti. Med introduktionsgarantin får arbetssökande nyanlända anhöriginvandrare som inte omfattas av etableringslagen tillgång till tidiga och parallella insatser och ett förstärkt stöd i sitt arbetssökande från . ska deltagarna få stöd med arbetsgivarkontakter och samordnade insatser som kan underlätta och påskynda etableringen i arbetslivet. Programmets innehåll ska utformas i samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunen och med utgångspunkt i den enskildas behov av insatser som kan stärka ställningen på arbetsmarknaden. Sfi och arbetsförberedande insatser ska ingå för alla, och behov av utbildning ska beaktas genom förberedande insatser i form av t.ex. vuxen- utbildning. Aktiviteterna ska som huvudregel motsvara verksamhet på heltid. Vid deltagande i introduktionsgarantin utgår ersättning i form av aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Med individualiserade ersättningar stimuleras särskilt kvinnors arbetskraftsdeltagande. Majoriteten av anhöriginvandrarna är kvinnor, vilket innebär att introduktionsgarantin kommer att bidra till att särskilt stärka kvinnors möjligheter att snabbare komma ut på arbetsmarknaden. Utredningen beräknar att mellan 5 200 och 11 000 personer har behov av att delta i introduktionsgarantin. Nyanlända med kort utbildning har en svagare anknytning till arbets- marknaden samt ett lägre arbetskraftsdeltagande än personer med högre utbildning. Arbetsmarknaden för personer med kort utbildning krymper, vilket ytterligare höjer tröskeln till arbetslivet för många nyanlända. anger åtta av tio arbetsförmedlare att har mycket eller ganska dålig tillgång till insatser för dessa personer. Enligt utredningens bedömning bör etablerings- planerna i betydligt större utsträckning än omfatta studier inom den kommunala vuxenutbildningen. Utredningen föreslår åtgärder som förstärker nyanländas förutsättningar att parallellt med arbetsförberedande insatser delta i kompetenshöjande insatser. Eftersom kvinnor i regel har något kortare utbildningsbakgrund än män gynnar åtgärderna särskilt nyanlända kvinnors möjligheter att etablera sig i arbets- och samhällslivet. Arbetsförmedlingen ska få rätt att ingå överenskommelse med en kommun om anordnande av insatser för nyanlända invandrare utan att det ska behöva föregås av ett upphandlings- förfarande. Kursplanen för kurs A och B på studieväg 1 i sfi ska tillföras praktiskt orienterade delkurser i ett begränsat antal ämnen för att ge korttidsutbildade grundläggande kunskaper i kombina- tion med språkinlärningen. En särskild utredare ska ges i upp- drag att utarbeta förslag till ny kursplan. Ersättningen till kommuner som tar emot flyktingar ska höjas med för vuxna för att möjliggöra ökat språkstöd genom modersmålsstödjare inom studieväg 1 på sfi i syfte att stärka kvalitet och effektivitet i undervisningen. Nyanlända invandrare ska ges möjlighet att delta i förberedande insatser i form av sex månaders kurs vid folkhögskola där sfi, baskunskaper och orienterande och arbetsförberedande insatser ska ingå. Incitament och stöd för både kvinnor och män Försörjningsstöd i landet ökar risken att fastna i ett långvarigt bidragsberoende. Kvinnors arbetskraftsdeltagande är särskilt känsligt för ekonomiska incitament. Både individuali- serade ersättningar och individuellt utformade jobbstimulanser bör därför eftersträvas. Kommunen kan stimulera till ökat deltagande genom att konsekvent kalla både kvinnan och mannen i en familj till alla samtal om familjens ekonomiska situation, samt rikta aktiverings- krav och erbjudande om kvalificerande insatser till både kvinnan och mannen i familjer som har behov av ekonomiskt bistånd. Handläggares bemötande och matchning av insatser färgas av antaganden om utrikes födda kvinnor som grupp. En nyanländ kvinna som är inskriven hos Arbetsförmedlingen får vänta på att anvisas till en insats om hon har barn och om hon har en utrikes född make. Motsvarande samband saknas för nyan- lända män. Arbetsförmedlingen bör därför genomföra ett kompetens- utvecklingsprogram om normer och föreställningar kopplade till kön och etnicitet. Stärkta incitament och möjligheter att delta för nyanlända småbarnsmammor Avbrott i såväl sfi som de kommunala introduktionsprogrammen har för kvinnor ofta berott på barnafödande och vård av barn. Huvudregeln om deltagande på heltid kan i vissa fall medföra att kvinnor väljer att inte återgå till sina etableringsinsatser. Nyanlända som inleder sin tid i med att vårda barn riskerar en utdragen och mindre effektiv etablering. Det är därför viktigt att hemma- varande småbarnsföräldrar ges möjligheter att delta i insatser både under och efter föräldraledigheten. Arbetsförmedlingen bör i sina föreskrifter tydliggöra hur arbets- förmedlare ska arbeta för att kontinuiteteten inte förloras för nyanlända som gör avbrott i etableringsplanen respektive i introduktionsgarantin för vård av barn. En nyanländ person som deltar på av heltid på grund av vård av barn med föräldrapenning ska kunna få förlängd tid med etableringsplan med ytterligare högst åtta Motsvarande möjlighet till förlängning ska även finnas i introduktionsgarantin. En tvåårig försöksverksamhet ska bedrivas inom öppna för- skolor, där nyanlända föräldrar ska ges möjlighet till språk- inlärning, kunskap om samhället och planering för framtiden. får i uppdrag att besluta om och fördela bidrag till olika verksamheter Föräldraförsäkringen bör ändras så att möjligheterna till för- äldrapenning för äldre förskolebarn begränsas. Försörjningsstöd bör inte beviljas till familjer som valt att avstå från att söka arbete och delta i insatser för vård av barn med vårdnadsbidrag. Stärkt kontakt mellan nyanlända och aktörer som kan erbjuda stöd för etablering Nyanlända utanför flyktingmottagandet nås inte alltid av Arbetsförmedlingens och kommunens traditionella informations- kanaler. Många nyanlända har dessutom en begränsad tillgång till informella kontaktnät som kan bistå med vägledning och informa- tion. För att erbjudande om sfi och annat stöd för etableringen ska nå fram behöver informationen förbättras. Kommunerna kan genom uppsökande arbete på arenor där nyanlända befinner sig, exempelvis mödravårdscentral, barnavårdscentral och skola, i ökad utsträckning nå hemmavarande kommuninvånare. Nyanlända ska redan i samband med beskedet om uppehålls- tillstånd få information om möjligheter till stöd och insatser för att etablera sig i det svenska arbets- och samhällslivet. ges i uppdrag att utforma en lättfattlig, tryckt information. Utökad uppföljning och analys För att följa upp i vilken grad insatserna för att stödja nyanländas etablering bidrar till att stärka målgruppens aktiva deltagande i samhällslivet föreslår utredningen att ett forskningsinstitut ges i uppdrag att följa upp detta. baseras på intervjuundersökningar i kombination med register- uppgifter. Utredningen föreslår även att Länsstyrelserna gör en kartlägg- ning av nyanlända föräldrars behov av föräldrastöd, samt bedöma i vilken utsträckning de föräldrastödsprogram som bedrivs av kom- muner, landsting och ideella organisationer möter de nyanländas behov. Utifrån kartläggningen ska Länsstyrelserna ta fram råd för hur föräldrastödsprogram för nyanlända föräldrar bör utformas. Ett ökat arbetsutbud har en betydande positiv nettoeffekt på den offentliga sektorns finanser. förväntas utred- ningens förslag leda till ökad sysselsättning bland nyanlända kvinnor och övriga anhöriginvandrare. Utredningens skattningar visar på ett starkt samband mellan att tidigt delta i arbetsförberedande insatser och sannolikheten att vara sysselsatt efter invandringen. Introduktionsgarantin beräknas leda till ökade statliga utgifter. Kostnaderna är beroende av hur många arbetssökande nyanlända anhöriginvandrare som anvisas till programmet. Utredningen beräknar att bruttokostnaderna när programmet är fullt genomfört uppgår till 947–. Nettokostnaden, efter att hänsyn bland annat tagits till att Arbetsförmedlingen redan i andra former arbetar med en del av introduktionsgarantins mål- grupp, beräknas till . Utredningen konstaterar att avsevärda anslagsmedel har förts bort som anslagssparanden från de berörda anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och gör därför bedömningen att de ökade utgifterna ryms inom nuvarande ramar. Den höjda schablonersättningen till kommuner som tar emot flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga föreslås finansieras genom omprioritering inom utgiftsområde 13 Integration och jäm- ställdhet. För kommunernas del innebär utredningens förslag minskade utgifter för försörjningsstöd samt en stärkt finansiering för att möta behoven av språkstöd inom sfi bland dem som tas emot som flyktingar, skyddsbehövande i övrigt och deras anhöriga. Remit of the Inquiry Under its terms of reference, the Inquirys remit is to analyse and deepen knowledge about the opportunities for recently arrived women born abroad and family member immigrants to become established in the labour market. At the same time as a newly arrived individual looks for employment, he or she often needs to build up skills and networks that can provide a sustainable connec- tion with the labour market and community life. The Inquiry therefore aims to strengthen the conditions for more men and women to work or look for work during their first period in and, as necessary, participate in relevant measures that facilitate participation in the labour force. The analysis focuses on describing and explaining the dif- is participation between men and women, and between those who are granted a permit on humanitarian grounds (refugees, persons otherwise in need of protection and their families) and other family member immigrants who are granted permits on grounds of family ties. The Inquiry was also instructed to conduct a survey of the parental benefit claims of recently arrived men and women, which was presented in the interim report Benefit and trap – parental benefit claims by recently arrived immigrants (SOU 2012:9). Based on the analysis, proposals are to be presented on mea- sures that need to be taken to increase labour force participation and speed up labour market of recently arrived women and family member immigrants. The Inquirys analysis and proposed measures are presented in the final report, The right to participate. Recently arrived women and family member immigrants in the labour market (SOU 2012:69). Recently arrived immigrants need of support for labour market not currently satisfied Background of recently arrived immigrants The majority of those who migrated to in the 2000s were granted permits on humanitarian grounds or on grounds of family ties. In 2011, 13 000 people were granted per- mits as refugees or persons otherwise in need of protection, while 32 500 people were granted permits as family members. New ties represent about 90 per cent of family member immigra- tion. In these cases, those applying for permits have not previously resided permanently together with their sponsor. Just over nine per cent, or some 3 000 people, were family members of a person that had immigrated of humanitarian reasons. Two out of three of the other family member immigrants are women, and one out of three was married to a person born in . In 2011, family member immigrants primarily came from , while was the dominant region for humanitarian migrants. , educational background and family situation are factors that affect the labour market outcomes of recently arrived immi- grants. Most of those who migrate for humanitarian reasons or family member immigrants are young; the average age is just over 30. The level of education varies greatly. Between one in three and one in four have higher education. At the same time, the educa- tional level of at least one in four corresponds to at most com- pulsory school. Women often have education, compared with men. A very large percentage among those in need of protection and their family members who have migrated in the last two years have education; at the time of their migration, over half of them had less than nine years of schooling. It was unusual for humanitarian migrants and family member immigrants who migrated in 2000 and 2005 to have many children. One or two children was most common, and even after five years in the country, just a few per cent had more than four children. Labour market is difficult for refugees and family member immigrants – and particularly difficult for women The opportunities for recently arrived immigrants to begin a new life in are naturally very different depending on what they bring with them in the form of previous work experience, educa- tion and language skills. Some individuals quickly find a first job without having to contact the , and learn Swedish without participating in Swedish for Immigrants (SfI) courses. Others have a much more difficult time establishing themselves in the labour market. Refugees and their family members are the group that generally find it the most difficult to gain a foot- hold in working life. After five years in , just over 45 per cent of women in need of protection, and 25 per cent of men, have still never had a job. Among family members of persons in need of pro- tection, half of the women and 20 per cent of the men have never worked five years after having migrated. Other family member immigrants generally find it somewhat easier to establish themselves in the labour market. However, the thresholds for are also relatively high for this group. This applies particularly to the women, of whom one of four has never worked after five years in the country. During the first years in , some of the other family member immigrants also have difficulty earning a living; some 40 per cent of the men and 20 per cent of the women receive income support the year after migra- tion. Thus the design of Swedish maintenance requirements do not guarantee that a person who migrates on grounds of family ties comes to a person who is able to assist in the introduction process. Societys introduction support does not reach other family member immigrants and recently arrived women To speed up entry into the labour market, humanitarian migrants and their relatives are offered special introduction activities during the first period in . The intention is for other family member immigrants to receive introduction support within the framework of the general measures offered to all jobseekers. How- ever, the Inquirys analysis shows this target group currently makes very use of this support. Only about one in four unemployed family member immigrants is registered with the Swedish Public during the first years in . In addition, of those who are registered, less than ten per cent are assigned to an employment preparation activity during the first registration period. The Inquirys analysis also shows that recently arrived women, regardless of whether they immigrated for humanitarian reasons or as family member immigrants, are offered less extensive and relevant support compared with recently arrived men. Women register with the later than men, they begin their participation in SfI courses later, and even regular studies are begun later than among men. Furthermore, women make less use of employment preparation activities, and there are differences in the types of measures that men and women take part in. Among recently arrived immigrants who have an introduction plan, the proportion of men who take part in vocational training is three times as high as the proportion of women, and step- in jobs are twice as common among men. It is also more common that women who do not have a job also do not participate in qualifying or employment preparation activities. than one in three women who came to in 2005 as a family member of a person in need of protection, and one in four who came as other family member immigrants, neither worked, studied nor took part in employment preparation activities after three years in . The corresponding proportion among men was about 20 per cent. Increased labour force participation is important for society, for individuals and for children Working life is the hub of the Swedish welfare model. For individuals, work provides the opportunity to earn a living and the power to control ones own life. For society, a high employment level is a prerequisite for maintaining generous welfare systems for those who, for various reasons, cannot work. Also, from the per- spective of integration, work plays a decisive role in the oppor- tunities of recently arrived men and women to enter into Swedish society. Work and opportunities to support oneself and ones family can also help an individuals sense of participation and of belonging in the new country grow stronger. Increasing labour force participation and employment of recently arrived immigrants is also important for strengthening the situation of recently arrived children and young people. It is much more common that children of parents who have migrated to are economically vulnerable than children whose parents were born in . In 2011, nearly half of all people in house- holds with children where the parents were born abroad lived in relative poverty – more than 90 000 children under the age of 17 are part of these households, with low income standards and/or income support. People born abroad have particularly low incomes during their first years in , but parents who have migrated to also dominate among households with children that have had a low economic standard of living over several consecutive years. Increased employment among people born abroad is a pre- requisite for decreasing child poverty. In addition, children with foreign backgrounds run a higher risk of themselves becoming unemployed than do children with Swedish backgrounds. Greater opportunities for recently arrived immigrants to take part in working and community life reduce the risk of children inheriting their parents social exclusion. Participation in knowledge enhancement and employment preparation activities gives recently arrived parents a better foothold in and increased knowledge about society, which improves their opportunities to support their children in school and in social relations. Access to preschool is also important to both children and parents. At pre- school, children have the opportunity to learn the language, which can facilitate schooling. Research shows that preschool contributes to increased welfare and social mobility for children from families that are poor or have limited resources. Conditions for increased labour force participation The Inquiry has analysed factors that affect the extent to which recently arrived men and women look for work and take part in measures that can strengthen their opportunities to find work. Significant factors are that recently arrived men and women want to and can work and take part in measures, and whether they have contact with the actors that can support the recently arrived immi- grants introduction, such as the and the municipality. In addition, these actors must have access to relevant measures, and match existing measures in an appropriate , based on the needs of the individual. The Inquirys overall assessment is that these conditions har- bour a number of shortcomings that, together, make it difficult for recently arrived immigrants to obtain relevant support for establishing themselves in working life. Men and women are not offered measures based on their individual needs, cooperation between the actors is deficient, relevant measures for short-term training are lacking and many other family member immigrants are not offered support eventhough their needs are the same as the needs among people who have migrated for humanitarian reasons. Furthermore, the economic incentives to work are contradictory. Both the child-raising allowance for children between the ages of one and three and the opportunity to collect parental benefit for older recently arrived preschool children raise the reservation wage for women without other sources of income and thus create thresholds to the participation of recently arrived mothers in the labour force. Another obstacle is the wait for preschool places and longer interruptions due to care of children, which in particular make womens participation in the labour force more difficult. However, since most women who migrate as family members or for humanitarian reasons have one or two children, care of many children cannot be the decisive cause of womens lower labour force participation. is the target groups attitude towards work an obstacle. Most women born abroad who are outside the labour force are, in principle, positive to taking on an employment. Based on the analysis, the Inquiry summarises the following five premises, which form the basis for the Inquirys proposals and assessments concerning measures that can increase labour force participation among recently arrived women and family member immigrants. The individuals needs are to determine what support is offered For general measures to be effective, they must be based on the needs of the individual. Furthermore, a broad selection of measures is necessary to meet individual needs. Recently arrived immigrants who are in need of measures to facilitate their in the labour market should be able to make use of such measures as soon as possible after migration.