sou · H0B371 · 2012-10-31 00:00:00 — Detta beror sannolikt på att tomträttsinstitutet är sprunget ur en specifik svensk rättsutveckling. synes ha ett system som till viss del kan jämföras med det svenska.13 Vi har dock inte haft möjlighet att studera detta system närmare. Vi har under utrednings- arbetet ägnat det norska nyttjanderättsinstitutet tomtefeste en del uppmärksamhet men har kommit till slutsatsen att det avviker så påtagligt från tomträttsinstitutet att det knappast kan tjäna som förebild för en reform av det svenska systemet. En kort beskriv- ning av institutet tomtefeste och hur det förhåller sig till det finns i bilaga 2. De knapphändiga uppgifterna i lagstiftningen och förarbets- uttalandena om grunderna för omprövning av tomträttsavgäld har utvecklats i rättspraxis. Vid bedömningen av praxis bör man dock beakta att, även om tomträttsmål i grunden anses vara indispositiva, domstolsprövningen i flera avseenden i praktiken blir att betrakta som dispositiv. Domstolarnas prövning blir nämligen i stor utsträck- ning beroende av vad parterna tvistar om och den utredning som de presenterar. Vissa slutsatser kan dock dras. Utgångspunkten är att avgälden sätts lika med produkten av ett avgäldsunderlag multiplicerat med en avgäldsränta. Markvärdet antas motsvara ett tänkt saluvärde på marken i avröjt skick vid omregleringstidpunkten. Bedömningen av markvärdet följer de värderingsprinciper som tillämpas i expropriationssammanhang och vid fastighetsvärdering överhuvudtaget. I de allra flesta fall görs 13 Se Tomträtt – Ett markpolitiskt instrument i upplösning, , Meddelanden från Lunds universitets geografiska institutioner, avhandling 133, 1997, s. 56–59. någon form av ortsprisjämförelse. Tvistefrågan är därvid normalt vilket jämförelsematerial som ska användas och hur detta ska analyseras. Marktaxeringsvärdet är, särskilt för småhustomträtternas del, en vanligt förekommande utgångspunkt eller åtminstone en jämförelsepost. Efter NJA 1986 s. 272 har avgäldsräntan i de allra flesta fall bedömts enligt den direkta metoden och det omedelbara förräntnings- kravet på markkapital har satts lika med den uppskattade lång- siktiga realräntan på den allmänna kapitalmarknaden. Därvid har tillämpats ett tidsperspektiv om . Realräntan har länge ansetts vara men har den i några avgöranden satts något lägre, . Genomgående görs ett tillägg för den s.k. triangeleffekten. Detta tillägg har sjunkit från för 10-åriga avgäldsperioder och 1–1,för 20-åriga till, i några fall, för 10-åriga respektive för 20-åriga. Antalet inkomna och avgjorda tomträttsmål i underrätt har varit tämligen ; i medeltal har det kommit in cirka 250 mål och avgjorts cirka 280 mål . Den senaste tio- årsperioden har antalet inkomna och avgjorda tomträttsmål i hov- rätt varit färre än tio . Det kan avslutningsvis konstateras att vi inte har funnit någon utländsk lagstiftning som skulle kunna utgöra en förebild för utformningen av nya bestämmelser om avgäldsreglering. 3Kommunernas tillämpning av reglerna om tomträttsavgäld skickades en enkät med frågor om tomträtts- avgäld och friköp till 41 kommuner. Urvalet av kommuner basera- des på fastighetsregistrets uppgifter om de kommuner som hade fler än 100 tomträtter per kommun. Det sammanlagda antalet tomträtter i de 41 utvalda kommunerna utgjorde av landets tomträtter. Eftersom har upplåtit samtliga tomträtter i , en av de 41 kommunerna, kunde därmed 40 kommuner besvara enkäten. Sex kommuner (, , , , , Väster- vik) avstod från att svara. Svar erhölls alltså från 34 kommuner. Av dessa avstod några från att besvara vissa frågor. Svarsfrekvensen anges nedan i anslutning till redovisningen av respektive fråga. Till- sammans representerar de kommuner som besvarade enkäten av landets tomträtter. har gjort återkommande enkätunder- sökningar bland de kommuner som upplåter tomträtter för små- husändamål. Den senaste undersökningen genomfördes . Uppgifterna från denna undersökning har uppdaterats. Uppgifter om vilka modeller som tillämpas för omprövning av avgäld för små- hustomträtter har i huvudsak hämtats från Villaägarnas Riksför- bunds undersökning. Materialet har dock begränsats till de kommuner som har besvarat den enkät som utredningen har skickat ut. Den följande redovisningen bygger väsentligen på det nu angivna materialet. Kommunernas tillämpning av reglerna om tomträttsavgäld 3.2Analys av kommunernas tillämpning av reglerna om tomträttsavgäld Tomträttsavgäld ska utgå med oförändrat belopp under vissa tids- perioder. Om inte har överenskommits, utgör varje period tio år.1 Den första perioden räknas från upplåtelsen eller den senare dag som anges i upplåtelsehandlingen. Kommunerna har till- frågats om minimitiden eller annan tidsperiod tillämpas. Samtliga kommuner som har besvarat enkäten, utom en (), har svarat att man tillämpar minimitiden . Av enkätsvaren som redovisas i avsnitt 3.2.4 framgår dock att några kommuner inte helt utesluter nya tomträtter med 20-åriga avgäldsperioder. Kommuner- nas svar får mot denna bakgrund närmast uppfattas som att 10-åriga avgäldsperioder är utgångspunkten vid nyupplåtelse av tomträtt och att det endast undantagsvis förekommer längre avgäldsperioder (jfr också avsnitt 3.2.5.1 där det framgår att vissa kommuner verkar för att tomträttsupplåtelser med 20-åriga avgäldsperioder omför- handlas till 10-åriga). 3.2.2Villkor vid tomträttsupplåtelse som påverkar avgäldens storlek Kommunerna har tillfrågats om de vid upplåtelse av tomträtt tillämpar villkor som påverkar avgäldens storlek. Frågan har ställts så att svaren kan avse vad som gäller såväl vid nyupplåtelse av tomt- rätt som i fråga om befintliga upplåtelser. Tolv kommuner har besvarat frågan jakande men endast nio har angett andra typer av villkor än sådana som har att göra med beräkning av avgälden. När det gäller småhustomträtter har endast nämnt att särskilda villkor tillämpas. Det rör sig i det fallet om en trappregel vid omprövning av avgälden (se vidare avsnitt 3.2.5.1). Särskilda villkor är något vanligare för tomträtter, avsedda för flerbostadshus. I ges successiv rabatt vid upp- låtelse av tomträtt för flerbostadshus , under förutsättning att hela tomträtten används för hyresrätt. tillämpar lägre avgäld för tomträtter avsedda för hyres- rättsbebyggelse än för tomträtter som bebyggs med bostadsrätts- 1 Se 13 kap. 10 § jordabalken. Kommunernas tillämpning av reglerna om tomträttsavgäld I kommun sätts en lägre avgäld om tomträtten används för upplåtelse med hyresrätt; detta regleras genom sidoavtal. Även sätter genom sidoavtal ner avgälden beroende på vilken upplåtelseform som tillämpas för de boende. För tomträtter avsedda för annat än bostadsbebyggelse före- kommer det också i enstaka fall att särskilda villkor tillämpas som påverkar avgälden. I kommun ändras avgälden om tomträttsändamålet förändras, t.ex. från skola till bostäder. Vidare har angett att man för andra ändamål än bostadsbebyggelse avtalar bort lösenskyldigheten vid tomträttens upphörande (jfr vad som anges om i avsnitt 3.2.4.3). Vid större investeringar som har betydelse för staden som mötesplats, t.ex. en arena, tillämpar kommun villkor som påverkar avgäldens storlek. Även kommun tillämpar särskilda villkor vid större etableringar i för att verksamheten ska kunna komma igång. kommun tar normalt ut en lägre avgäldsränta för tomträtter avsedda för idrottsanläggningar eller andra speciella ändamål. 3.2.3Bostadssocial och andra hänsyn Kommunerna har tillfrågats om i vilken utsträckning de tar bostads- sociala hänsyn vid uttaget av tomträttsavgäld och i så fall på vilket sätt. De har också ombetts att ange om tomträttsupplåtelser sub- ventioneras på något annat vis. kommun har avstått från att besvarar den första frågan, medan och kommuner har avstått från att besvara den andra. 25 kommuner – vilka tillsammans representerar av landets tomträtter – har angett att bostadssocial hänsyn inte tas vid bestämmandet av tomträttsavgäld. Åtta kommuner, som repre- senterar av landets tomträtter, har sagt sig ta sådan hänsyn. I de fall bostadssocial hänsyn tas sker detta enligt enkät- svaren vanligen genom att avgäldsunderlaget baseras på ett för- siktigt uppskattat markvärde. Kommunernas svar på denna fråga är svårtolkade. Vi tolkar svaren så att kommunerna vanligen inte tar några individuella bostadssociala hänsyn vid bestämmandet av avgäldsuttaget. Även bland de kommuner som har sagt sig inte ta några bostadssociala hänsyn torde det dock finnas åtskilliga som på ett generellt plan tar Kommunernas tillämpning av reglerna om tomträttsavgäld Detta återspeglas på några punkter i enkät- svaren. Sålunda har det angetts att permanentboende prioriteras framför fritidsboende (), att avgälden för tomter för hyres- rättsändamål sätts lägre än om det rör sig om bostadsrättsändamål () och att markvärderingen görs med stor försiktighet för flerbostadshus (). De faktiskt tillämpade avgäldsnivåerna i vissa kommuner kan för övrigt inte tolkas på annat sätt än att dessa kommuner i viss utsträckning tar generella bostadssociala hänsyn (jfr avsnitt 3.2.5) Ungefär hälften av kommunerna har angett att subventionering sker på annat sätt än genom hänsynstagande till bostadssociala skäl. Exempel på tomträttsändamål som subventioneras är student- bostäder, vissa stiftelser, viss barn och utbildningsverksamhet, pensionärshem och ideella föreningar. En kommun () har angett att samtliga tomträttsändamål utom industri subventioneras. Avgälden sätts i den nu nämnda fallen lägre än vad man anser sig i och för sig vara berättigad till enligt domstolspraxis. I pågår en diskussion om att införa sub- ventioner för att säkra hyresrättsbeståndet. erbjuder tomträtter med lokaler för allmänna ändamål samma avgäld som tillämpas för flerbostadshus. De kommuner som subvention- erar tomträtter genom hänsynstagande till annat än bostadssociala skäl representerar av landets tomträtter.2 3.2.4Avgäld vid ny upplåtelse I enkäten har kommunerna ombetts att redovisa hur avgälden bestäms vid upplåtelse av tomträtt, dvs. för den första avgälds- perioden. Endast en kommun har avstått helt från att lämna sådana uppgifter. I och kommuner fastställs avgälden genom att markens marknadsvärde multipliceras med en avgäldsränta. utgår däremot från marktaxeringsvärdet. 2 Detta innefattar som dock själv inte anser att avgäldsuttaget inne- fattar någon subvention. Kommunernas tillämpning av reglerna om tomträttsavgäld kommun tillämpar en särskild beräkningsmodell för att få fram ett avgäldsunderlag. Modellen innebär att man med hjälp av ortspriser och marktaxeringsvärden tar fram ett markvärde för ett antal normtomter. Avgäldsräntan variera mellan kommunerna. kommun tillämpar för 10-åriga avgäldsperioder och för 20-åriga, , och kommun . Resterande 29 responderande kommuner har angett att de inte upplåter nya tomträtter för småhus. I ungefär en fjärdedel av de kommuner som har besvarat enkäten i denna del (, , , , , , , , ) bestäms avgäldsunderlaget för tomträtter, avsedda för flerbostadshus, till ett belopp som motsvarar markens marknadsvärde. En kommun () tillämpar i stället en modell där avgäldsunderlaget fastställs till hälften av marktaxerings- värdet. kommun bestämmer avgäldsunderlaget för flerbostads- tomträtter på i huvudsak samma sätt som för småhustomträtter (se avsnitt 3.2.4.1). I bestäms markvärdet genom att ortspriser jämförs med egna värderingar av liknande projekt. kommun har uppgett att man upplåter flerbostadstomträtter endast vid markanvisning för hyreslägenheter; avgälden baseras då på en värdering av fastigheten som sådan men i sidoavtal sätts en lägre avgäld, baserad på att ändamålet med tomträtten är att upplåta bostäder med hyresrätt. Det förekommer att man som bas för avgäldsunderlaget använder sig av prissättningen vid försäljning av tomtmark (). Det förekommer också att man använder sig av fastställda belopp per kvadratmeter bruttoarea, belopp som varierar beroende på var tomten är belägen (). tillämpar fasta avgäldsbelopp per kvadrat- meter bruttoarea. Dessa grundas på försiktiga marknadsvärderingar av marken och varierar mellan olika delar av kommunen. Två kommuner tillämpar en och samma modell för avgälds- bestämning vid nyupplåtelse av tomträtt oavsett tomträttsändamål, nämligen en modell där avgälden motsvarar tomtmarkspriset multi- Kommunernas tillämpning av reglerna om tomträttsavgäld plicerat för 10-åriga avgäldsperioder och för 20-åriga () respektive en modell där avgälden motsvarar marknadsvärdet multiplicerat (). 18 kommuner har antingen uppgett att de inte upplåter nya fler- bostadstomträtter eller, i enstaka fall, inte angett om eller hur avgälden bestäms vid nyupplåtelse. Elva kommuner har redovisat vilken avgäldsränta som tillämpas, eller skulle ha tillämpats, vid nyupplåtelse av flerbostadstomträtter med 10-åriga avgäldsperioder. Det förefaller finnas en tendens att för den första avgäldsperioden tillämpa en högre avgäldsränta än vid omprövning. Några kommuner har angett (bl.a. och ) andra (bl.a. och ), medan en har angett (). Det före- kommer emellertid även räntesatser som överensstämmer med vad som gäller vid omprövning, t.ex. . Några enstaka kommuner har uttryckligen nämnt avgäldsräntan för 20-åriga perioder (och ). 3.2.4.3Tomträtter för annat än bostadsändamål När det gäller tomträtt för annat ändamål än bostäder har en fjärde- del av kommunerna antingen uppgett att kommunen inte upplåter sådana tomträtter eller, i enstaka fall, inte angett om eller hur avgäl- den bestäms vid nyupplåtelse (, , , , , , och ). Hälften av kommunerna (16 stycken) bestämmer avgäldsunder- laget på grundval av en värdering av tomtens marknadsvärde. har tillagt att detta gäller för affärslokaler, medan markvärdet för industritomter baseras på särskilt fastställda markvärden per kvadratmeter för olika områden. På samma sätt som för flerbostadshus gör ortsprisbedöm- ningar av markvärdet och jämför med egna värderingar av liknande projekt. kommun har angett att man tar hänsyn till, för- utom marknadsvärdet, tomträttsändamålet. I kommun baseras avgäldsunderlaget på en markvärdering om det rör sig om industri eller annat kommersiellt ändamål. Är det i stället fråga om en tomträtt för ett icke kommersiellt ändamål, tillämpas samma avgäldsnivåer om gäller för flerbostadshus (se avsnitt 3.2.4.2). I några kommuner (, , , och ) används fasta tomt- eller kvadratmeterpriser som avgälds- Kommunernas tillämpning av reglerna om tomträttsavgäld kommun har uppgett att man tillämpar olika modeller för olika ändamål. I bestäms tomtens marknadsvärde med hänsyn till dess storlek och ett kvadratmeter- pris som ofta motsvarar kommunens industritomtpris. Hänsyn tas även till ändamålet med upplåtelsen. För speciella anläggningar och för kommersiella hyreshus tas också hänsyn till kommande bygg- nation och kommunens tomtpriser för bostäder, uppräknat med en faktor för kommersiella ytor. Som nämnts tidigare beräknar och kommuner avgälden vid nyupplåtelse på samma sätt för alla tomträttsändamål. Därutöver bestämmer ytterligare åtta kommuner avgälden för tomträtter, avsedda för annat än bostadsändamål, med samma metod som används i fråga om flerbostadstomträtter. I fråga om de nu aktuella tomträtterna har 15 kommuner uttryck- ligen angett vilken avgäldsränta som tillämpas, eller skulle ha tillämpats, vid nyupplåtelse med 10-åriga avgäldsperioder. Tenden- sen är här att det tillämpas något högre avgäldsräntor för den första avgäldsperioden än vid omprövning av avgälden. Några kommuner tillämpar en räntesats om (t.ex. och ), andra en räntesats om (och för kommersiella ändamål) och återigen andra en räntesats om 6,75 pro- cent (). Det förekommer också räntesatser i linje med vad som tillämpas vid omprövning, t.ex. . Lin- har nämnt att avgäldsräntan sätts till om upp- låtelsen innehåller friskrivning från lösen i samband med upp- hörande av tomträtten och till om sådan friskrivning saknas. kommun använder sig av den genomsnittliga repro- räntan plus . Endast Bodens kommun har uttryckligen nämnt avgäldsräntan för 20-åriga perioder, . Av material framgår att det är en påtag- lig variation i de modeller som kommunerna tillämpar vid ompröv- ning av avgälden för småhus. Ett gemensamt drag för i stort sett samtliga kommuner är emellertid att avgälden sätts lika med pro- Kommunernas tillämpning av reglerna om tomträttsavgäld dukten av ett på visst sätt framräknat avgäldsunderlag och en avgäldsränta. Ett annat gemensamt drag för 27 av kommunerna är att mark- taxeringsvärdet används som grund för att räkna fram avgälds- underlaget. I dessa kommuner finns tre fjärdedelar av landets totala antal småhustomträtter. Bodens och kommuner gör mark- värderingar och beräknar utifrån det värdet en eller flera norm- tomter. I enstaka kommuner används i stället ett fastställt friköps- belopp () eller kommunens ordinarie tomtpris () som grund. kommun har fasta avgäldsnivåer som, beroende på hustyp, varierar mellan och ; det fasta avgäldsbeloppet får dock inte överstiga av det vid omprövningstidpunkten gällande marktaxeringsvärdet. De kommuner som utgår från marktaxeringsvärdet hanterar det värdet på olika sätt. 16 kommuner gör avdrag för kostnader för tomträttshavarens egna investeringar i marken. De kostnadsposter som överhuvudtaget beaktas är kostnader för vatten och avlopp, trädgårdsanläggning, el och del i gemensamhetsanläggning. Hur dessa poster beaktas, varierar mellan kommunerna. I kommun görs härutöver ingen annan justering av marktaxerings- värdet än en uppräkning med hänsyn prisutvecklingen efter den tidpunkt som taxeringsvärdet hänför sig till. Tolv kommuner (, , , , , , Lin- , , , , och ) räknar upp marktaxeringsvärdet till marknadsvärdet. och kommuner gör dessutom en uppräkning med hänsyn till pris- utvecklingen efter den tidpunkt som taxeringen hänför sig till. Sju kommuner (, , , , , och ) reducerar marktaxerings- värdet. Uppräkning respektive reducering sker i vissa fall före och i andra efter det att avdrag har skett för sådana tomträttshavarens egna investeringar i tomten som har angetts ovan. När reducering sker, multipliceras underlaget med mellan . Den senare procentsatsen tillämpas i . Det på detta sätt framräknade avgäldsunderlaget multipliceras sedan med en avgälds- ränta (se nedan). I är utgångspunkten för avgäldsbestämningen mark- taxeringsvärdet för . Marktaxeringsvärdet multipliceras och till detta adderas av skillnaden mellan det framräknade beloppet och marktaxeringsvärde multi- plicerat . En variant på den modellen är att till den Kommunernas tillämpning av reglerna om tomträttsavgäld nuvarande avgälden lägga marktaxeringsvärdet, multiplicerat respektive (). Två kommuner tillämpar av respektive avgäldsperiod trappregler för att motverka alltför stora avgälds- förändringar. I ett fall (kommun) är maximal höjning av föregående avgäldsperiods årliga avgäld och under tredje året. Först därefter får den nya avgälden fullt genomslag. tillämpar samma princip men maximal höjningen är och under tredje året. En variant på detta är den stegvisa ökningen av avgälden som tillämpas i . Den modellen tillämpas på alla småhustomträtter i kommunen och inne- bär att en tredjedel av ökningen får genomslag år 1, två tredjedelar år 2 och att ökningen först därefter får fullt genomslag. Ovan redovisade uppgifter avser 10-åriga avgäldsperioder. Unge- fär hälften av kommunerna har även en modell för avgäldsbestäm- ningen för 20-åriga avgäldsperioder. Den modellen är i princip densamma som modellen för 10-åriga perioder men avgäldsräntan är oftast något högre. Några kommuner har uppgett att de verkar för att tomträttsavtal med 20-åriga avgäldsperioder omförhandlas för övergång till 10-åriga perioder. I något fall ges rabatt vid sådan övergång. Avgäldsräntan för 10-åriga avgäldsperioder varierar mellan , med en tonvikt på 3,25–3,. För 20-åriga avgäldsperioder är avgäldsräntan normalt 0,25–0,högre än för 10-åriga. Någon enstaka kommun har dock en differens om . Vid förnyad upplåtelse av tomträtt som har följt lag tillämpas, i förekommande fall, samma regler vid avgäldsbestäm- ningen som vid omprövning av avgäld. Kommunerna har i enkäten ombetts att beskriva hur avgälden bestäms vid omprövning för andra tomträtter än småhus. Sex kommuner (, , , , och ) har inte besvarat frågan, såvitt gäller fler- bostadshus, eller angett att kommunen inte upplåter tomträtter för flerbostadshus. Kommunernas tillämpning av reglerna om tomträttsavgäld I tio kommuner bestäms avgäldsunderlaget utifrån markens marknadsvärde (, , , , , , , , och ). har uppgett att ett med hjälp av ortsprismetoden försiktigt uppskattat mark- nadsvärde används som avgäldsunderlag. Flertalet kommuner har inte närmare angett vem som utför värderingen eller hur den går till. Några kommuner (, och ) har dock uppgett att man låter en extern värderare göra marknadsvärderingen. Elva kommuner baserar avgäldsunderlaget på marktaxerings- värdet, ibland med avdrag för tomträttshavarens egna investeringar. Vissa kommuner utnyttjar hela värdet (, , , och ) och andra endast en del av det (och , ). gör denna jämkning av marktaxeringsvärdet först sedan avdrag har gjorts för tomträttshavarens egna investe- ringar. I några kommuner (, och ) räknas marktaxeringsvärdet upp till marknadsvärdet. I görs uppräkningen före eventuella avdrag för tomträttshavarens investeringar i tomten och i kommun efter sådana avdrag. Utöver de nu nämnda metoderna för att fastställa avgälds- underlaget finns ytterligare några tillvägagångssätt som bör näm- nas. En modell är att man använder sig av schabloniserade värden per kvadratmeter bruttoarea (BTA), vilka kan varierar beroende på var tomten är belägen (bl.a. och kommun). Jön- kommun bestämmer marknadsvärdet med hänsyn till byggrätten inom fastigheten och kommunens tomtpris. Detta ställs sedan i relation till marktaxeringsvärdet som justeras för tomträtts- havarens investeringar i tomten. Avgäldsunderlaget sätts lika med det lägsta värdet. Även utgår från bygg- rätten och gör en värdering vid vilken hänsyn bl.a. tas till mark- taxeringsvärdet. kommun har uppgett att den , åtminstone , inte har ändrat någon tomträttsavgäld. Inför en ny avgäldsperiod görs emellertid en kontroll av om avgälden överstiger av tomtens uppskattade marknadsvärde. tillämpar fasta avgäldsbelopp per kvadrat- meter bruttoarea, vilka varierar för olika delar av staden. Avgälds- beloppen grundas på försiktiga marknadsvärderingar av marken. har nämnt att sociala hänsyn tas genom att värdet per kvadratmeter är kraftigt reducerat i förhållande till marknadsvärdet, vilket, anför man, också leder till att antalet tvister avseende bostadshus är få. Den stegvisa ökning av avgälden som Kommunernas tillämpning av reglerna om tomträttsavgäld tillämpar vid omprövning av avgäld för små- hus tillämpas också för flerbostadshus (jfr avsnitt 3.2.5.1). Bland de kommuner som utgår från markens marknadsvärde varierar avgäldsräntan för 10-åriga avgäldsperioder mellan och för 20-åriga mellan . Spridningen är tämligen stor beträffande avgäldsräntan i de kommuner som grundar avgäldsunderlaget på marktaxeringsvärdet. För 10-åriga avgäldsperioder tillämpar kommunerna alltifrån 1,5 pro- cent () och () (bl.a. ). Avgäldsräntan för 20-åriga perioder är ibland den- samma som för 10-åriga (, , och kommun) och i andra fall något högre (t.ex. ). Det förefaller alltså inte finnas något egentligt samband mellan den tillämpade räntesatsen och sättet för att ta fram avgälds- underlaget. Inte heller finns det någon majoritet för någon viss räntesats. Sammantaget kan sägas att allt från till 5 pro- cent tillämpas och att tonvikten ligger på 3,25–3,. Avgälden omprövas i en kommun () utifrån förändringar i konsumentprisindex. 3.2.5.3Tomträtter för annat än bostadsändamål Kommunerna har i enkäten ombetts att beskriva hur avgälden bestäms vid omprövning av avgälden för tomträtter som är upp- låtna för annat än bostadsändamål. Endast en av de kommuner som har besvarat enkäten har avstått från att besvara denna fråga.