sou · GZB384 · 2012-01-01 00:00:00 — Resultatet blir således detsamma för en respektive fiskare så länge det gäller arbete inom EU och båda omfattas av arbets- och bosättningsbaserade förmåner enligt socialförsäkrings- balken. Skillnad uppkommer vid arbete på svenskflaggat fartyg utanför EU/EES i länder med vilka inte ingått några bilaterala avtal om social trygghet. En på ett svenskt handelsfartyg är i det fallet, i enlighet med vad som stadgas i 6 kap. 3 § socialförsäkrings- balken, försäkrad för arbetsbaserade förmåner i medan fiskaren saknar motsvarande skydd. Enligt uppgift till utredningen 14 Angående förordningens tillämplighet på EES, se avsnitt 8.3.2. Sjukvård, hälsoskydd och social trygghet finns det inga svenskflaggade fiskefartyg som bedriver verksamhet utanför EU/EES vilket innebär att den ovan nämnda skillnaden mellan på handelsfartyg och fiskare inte medför några problem för fiskarna i praktiken. För att uppfylla kraven i konven- tionen på ett fullständigt skydd från system om social trygghet krävs dock att även arbete på svenskt fiskefartyg anses som arbete i . Utredningen föreslår därför att det införs en ny bestäm- melse i socialförsäkringsbalken om arbete på fiskefartyg. Konsekvensen av en sådan ändring blir att även utländska fiskare som arbetar på ett svenskt fiskefartyg utanför EU/EES i länder med vilka inte ingått några bilaterala avtal om social trygghet omfattas av arbetsbaserade förmåner i . Bestäm- melsen kommer, till skillnad från vad gäller redan befintlig bestämmelse om arbete som på handelsfartyg, att gälla både de fiskare som är anställda och de som är egenföretagare. I den befintliga bestämmelsen om sjömän på handelsfartyg i 6 kap. 3 § balken hänvisas vad gäller begreppet till sjömanslagen. Därav följer att begreppet endast omfattar den som är anställd. (Se tabell 8.1 och 8.3 bosatt i och arbete på svenskflaggat fiskefartyg utanför EU/EES) Härtill kommer att fiskare som är bosatta i men som arbetar på ett fiskefartyg flaggat i land utanför EU/EES med vilket inte ingått några bilaterala avtal om social trygghet enligt gällande lagstiftning endast är försäkrad för bosättningsbaserade förmåner. För att även denna kategori av fiskare ska få ett fullständigt socialförsäkringsskydd i enlighet med konventionens krav krävs att dessa fiskare även får tillgång till de arbetsbaserade förmånerna i socialförsäkringsbalken. Olika alternativ för hur den svenska lagstiftningen ska kunna anpassas för att ska uppfylla konventionen i detta avseende behandlas i MLC- utredningens betänkande15. Utredningen föreslår, i likhet med vad som följer av regeringens förslag avseende sjöarbets- konvention16, att det införs en bestämmelse i socialförsäkrings- balken av vilken det framgår att även de fiskare som bor i , och som inte omfattas av EU-lagstiftning eller något bilateralt avtal om social trygghet, ska ges rätt till arbetsbaserade förmåner enligt socialförsäkringsbalken. Det innebär att arbetsgivaren får betala arbetsgivaravgifter i även om det är en utländsk arbets- givare. Då de flesta fiskarna är egenföretagare får de själva betala in 15SOU 2009:95 s. 100 f. 16Proposition 2011/12:35 sjöarbetskonvention, s. 49. Sjukvård, hälsoskydd och social trygghet Liksom konstaterar gällande sjömän kan även vad gäller fiskare konstateras att antalet fiskare som kan vara aktuella för den här lösningen är ett mindre antal17. Utredningen föreslår därför att det införs en bestämmelse i socialförsäkringsbalken innebärande att arbete på fiskefartyg från tredjeland ska anses som arbete i om personen som utför arbetet är bosatt i . (Se tabell 8.1 och 8.3 bosatt i och arbete på fiskefartyg flaggat från land utanför EU/EES). Social trygghet enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring Rätt till ersättning, enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring, har endast personer som i uppfyller ersättningsvillkoren enligt lagen, om inte något annat följer av förordning (EG) 883/2004. Att ersättningsvillkoren ska vara uppfyllda i innebär t.ex. att arbete enligt arbetsvillkoret i 12 § lagen om arbetslöshetsförsäkring ska vara utfört i och att den som ansöker om arbetslöshets- ersättning söker arbete i . EU-rättsliga bestämmelser gäller i stället för lagen om arbetslös- hetsförsäkring i vissa situationer. Om en person i enlighet med lagvalsbestämmelserna i förordning (EG) 883/2004 är att betrakta som försäkrad i blir förordningens artikel 6 om samman- läggning av perioder tillämplig. Bestämmelsen innebär att arbets- löshetskassan vid prövning av om ersättningsvillkoren är uppfyllda ska beakta om personen uppfyller dessa inom EU och inte bara i . Så länge en fiskare bor och arbetar inom EU omfattas han således av system om social trygghet gällande förmåner vid arbetslöshet. I 3 § lagen om arbetslöshetsförsäkring anges att vissa arbeten som är utförda utomlands ska jämställas med arbete i . Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har med stöd av bemyndigande meddelat föreskrifter18 om att arbete utomlands hos arbetsgivare med säte i , om lön utbetalas därifrån, ska jämställas med arbete i och tillgodoräknas när arbets- villkoret prövas. Det innebär att om en fiskare arbetar på ett svenskflaggat fiskefartyg utanför EU/EES i land som inte träffat någon överenskommelse om andra villkor för att få 17Enligt uppgift från SFR rör det sig om ett fåtal fiskare, inte fler än 15. 18Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens föreskrifter (IAFFS 2009:1) om arbetslöshetsförsäkring, 2 kap. 8 §. Sjukvård, hälsoskydd och social trygghet ersättning enligt lagen, är hans arbete att jämföra med arbete i så länge arbetsgivaren har sitt säte i och betalar ut lönen därifrån. (Se tabell 8.2 och 8.4 bosatt i och arbete på svenskflaggat fiskefartyg utanför EU/EES). Skydd enligt konventionens krav saknas i det fall en fiskare är bosatt i men arbetar på ett fiskefartyg flaggat från land utanför EU/EES med vilket inte träffat någon överens- kommelse om andra villkor för att få ersättning enligt lagen. För att dessa fiskare ska omfattas av lagen om arbetslöshetsförsäkring krävs att arbetslöshetskassan vid prövning av om ersättnings- villkoren är uppfyllda ska beakta om personen uppfyller dessa i det land han arbetat och inte bara i . Situationen liknar den som redogjorts för ovan, dvs. hur en fiskare bosatt i och som arbetat på ett fiskefartyg flaggat från land utanför EU/EES med vilket inte ingått något bilateralt avtal om social trygghet ska komma i åtnjutande av arbetsbaserade förmåner enligt socialförsäkringsbalken. I likhet med utredningens förslag i den delen föreslår utredningen att det införs en bestämmelse i lagen om arbetslöshetsförsäkring av vilken det framgår att en person som bor i och som har utfört arbete på ett fiskefartyg från ett land utanför EU som inte träffat en överenskommelse med om andra villkor för rätt till ersättning än som föreskrivs i lagen, ska ha rätt till ersättning på samma villkor som en person har som i uppfyller ersättningsvillkoren enligt lagen. (Se tabell 8.2 och 8.4 bosatt i och arbete på fiskefartyg flaggat från land utanför EU/EES). Sjukvård, hälsoskydd och social trygghet Tabell 8.3 Social trygghet enligt socialförsäkringsbalken för fiskare bosatta i , inom EU/EES* och utanför EU/EES* efter ratificering av ** inom EU/EES* EU/EES* EU/EES* Förordning (EG) 883/2004 art. enligt 5 kap. SFB enligt 5 kap. SFB 11.4: arbetar i enligt 5 kap. SFB loci , dvs. 6 kap. 6 kap. § SFB 6 kap. 3 § SFB 6 kap. 3 § SFB (Vid arbete på (EG) 883/2004 - art 11.4 andra EU/EES gäller förordning (EG) 883/2004 art 11.4, ().) - art. 16.1, Sjukvård, hälsoskydd och social trygghet Bosatt i EU/EES* Bosatt utanför EU/EES* inom EU/EES* EU/EES* EU/EES* Förordning (EG) Förordning (EG) Förordning (EG) 883/2004 art. 11.4: 883/2004 art. 11.4: 883/2004 art. loci , dvs. (EG) 883/2004 (EG) 883/2004 - art 11.4 andra - art 11.4 andra - art. 16.1, - art. 16.1, 6 kap. 3 § SFB. enligt artikel 34. enligt artikel 34. Fullt socialförsäkringsskydd i arbetslandet, EU/EES *Observera att för EES gäller fortfarande förordning 1408/71, se avsnitt 8.3.2. **I tabellen har inte tagits hänsyn till gällande bilaterala avtal. Sjukvård, hälsoskydd och social trygghet Tabell 8.4 Social trygghet enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring () för fiskare bosatta i , inom EU/EES* och utanför EU/EES* efter ratificering av ** inom EU/EES* EU/EES* EU/EES* Villkoren enligt 3 § Förordning (EG) Villkoren enligt 3 § 883/2004 art. 11.4: IAFFS 2009:1, är Förordning (EG) Förordning (EG) 883/2004 art. 11.4: 883/2004 art. 11.4: Undantag enligt (EG) Undantag enligt (EG) - art 11.4 andra - art 11.4 andra - art. 16.1, fiskaren - art. 16.1, fiskaren Förordning (EG) 883/2004 art. 11.4: Villkoren enligt 3 § IAFFS 2009:1, 8 har säte i och lön Förmåner vid arbetslöshet enligt (EG) 883/2004 *Observera att för EES gäller fortfarande förordning 1408/71, se avsnitt 8.3.2. **I tabellen har inte tagits hänsyn till gällande bilaterala avtal. Sjukvård, hälsoskydd och social trygghet Utredningens bedömning: Bestämmelserna i socialförsäkrings- balken om arbetsskada och i hälso- och sjukvårdslagen om rätt till sjukvård motsvarar, med beaktande av utredningens förslag i avsnitt 8.3.4, de krav som följer av artikel 38 i konventionen. I artikel 38 anges vad som ska innefattas i fiskarnas social- försäkringsrättsliga skydd vid arbetsskada. Vid arbetsskada ska fiskarna har tillgång till lämplig sjukvård och motsvarande ersättning enligt nationella lagar och förordningar. Vad gäller tillgång till sjukvård följer av 3 och 4 §§ hälso- och sjukvårdslagen att landstingen ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom samt omedelbar hälso- och sjukvård åt dem som vistas inom utan att vara bosatta där. Bestämmelser om förmåner vid arbetsskada finns i kapitlen 38 till 42 i socialförsäkringsbalken. Ersättning från arbetsskadeförsäkringen kan lämnas till försäkrade förvärvs- arbetande och vissa studerande samt även till efterlevande (39 kap. 2 § socialförsäkringsbalken). Vid arbetsskada har en försäkrad rätt till samma förmåner enligt balken som han eller hon har rätt till vid annan sjukdom. Därutöver ersätter arbetsskadeförsäkringen nöd- vändiga kostnader för sjukvård utomlands till den del dessa inte ersätts som vid annan sjukdom (40 kap. 11 § socialförsäkrings- balken). Till en försäkrad som till följd av arbetsskada fått sin förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete nedsatt med minst en femtondel utgår ersättning i form av livränta (41 kap. 3 § social- försäkringsbalken). Med de förslag som utredningen föreslagit under avsnitt 8.3.4 anser utredningen att uppfyller konventionens krav i detta avseende. Sjukvård, hälsoskydd och social trygghet 8.3.6Fiskefartygsägares ansvar för hälsoskydd och sjukvård Utredningens bedömning: Sjömanslagens bestämmelse om att arbetsgivaren ska bestrida kostnad för vård av sjuk eller skadad gäller endast fiskare som är anställda. Fiskefartygs- ägarens ansvar för sådan kostnad i övriga fall, dvs. när en fiskare tjänstgör i egenskap av egenföretagare, är en fråga som får regleras i avtal om samarbete i fiskelag Av artikel 39 följer att varje medlemsstat, i avsaknad av nationella bestämmelser för fiskare, ska anta lagar, förordningar eller vidta andra åtgärder som föreskriver att fiskefartygsägare har ansvar för att förse fiskare med hälsoskydd och sjukvård medan de är anställda eller sysselsatta eller arbetar på ett fartyg till sjöss eller i en främmande hamn. Sådana lagar, förordningar eller andra åtgärder ska säkerställa att fiskefartygsägare svarar för kostnaderna för sjukvård och därmed sammanhängande materiellt bistånd och stöd under läkarvård i ett främmande land tills fiskaren har rest hem. Enligt 38 § sjömanslagen ska arbetsgivaren bestrida kostnad för vård av sjuk eller skadad som har befattning på fartyg. Sjömanslagen är endast tillämplig vid arbete och tjänstgöring på fiskefartyg för fiskare som är anställda. I övriga fall, dvs. när en fiskare tjänstgör i egenskap av egenföretagare, saknas bestämmelser om bestridande av kostnad för sjukvård när fiskefartyget är till havs eller i en främmande hamn. Utredningen anser i likhet vad som anförts i avsnitt 6.5 om hemresa att det är en fråga som får regleras i avtal om samarbete i fiskelag. 9 Uppfyllelse och tillämpning Del VII i konventionen innehåller bestämmelser om medlems- staternas ansvar för att genomföra och tillämpa de principer och rättigheter som fastställs i konventionen. Utredningens förslag: Ett tillägg görs i 5 kap. 1 § fartygssäker- hetslagen om att tillsyn även ska gälla arbets- och levnads- förhållandena ombord. I artikel 40 i konventionen ställs krav på medlemsstaterna om ett effektivt utövande av sin jurisdiktion och kontroll över fartyg som för deras flagg. Det ska genomföras genom inrättande av system som säkerställer att kraven i konventionen uppfylls och, när det är lämpligt, inspektioner, rapportering, övervakning, besvärs- förfaranden, lämpliga påföljder och korrigerande åtgärder ingår i enlighet med nationella lagar och förordningar. I svensk reglering finns bestämmelser om tillsyn av fartyg i 5 kap. fartygssäkerhetslagen och i 6 kap. Transportstyrelsen utövar enligt 5 kap. 1 § fartygs- säkerhetslagen tillsyn när det gäller fartyg och dess utrustning, säkring av last som ännu inte förts ombord, rederiers säkerhets- organisation och arbetsmiljön ombord. I tillsynen ingår inledande besiktning som kan leda fram till att certifikat utfärdas, besiktningar och kontroller för att se till att gällande föreskrifter efterlevs samt för att förnya certifikat. Möjlighet finns även för tillsynsmyndigheten att utföra inspektioner när den finner det motiverat. I Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2009:2) om tillsyn inom sjöfartsområdet finns de närmare föreskrifterna om den tillsyn som utövas av styrelsen . föreskrifterna finns särskilda bestämmelser om tillsyn för fiske- fartyg som har en längd om 24 m eller mer. Dessa bestämmelser har sin grund i Rådets direktiv /70/EG av om att införa harmoniserade säkerhetsregler för fiskefartyg som har en längd om 24 m och däröver. För att tillsynen enligt fartygssäkerhetslagen även ska omfatta de krav om arbets- och levnadsförhållanden som följer av konven- tionen föreslår utredningen att det görs ett tillägg i 5 kap. 1 § fartygssäkerhetslagen där det slås fast att i tillsynen av ett fartyg ska ingå tillsyn av arbets- och levnadsförhållanden ombord. En närmare reglering av vilka förhållanden som avses bör följa av Transportstyrelsens föreskrifter. Utredningens förslag ansluter till regeringens förslag avseende sjöarbetskonvention1 i denna del. Utredningens förslag: Ett tillägg görs i 1 kap. 4 § fartygssäker- hetslagen om vad som avses med ett sjöarbetscertifikat för fiskefartyg . Medlemsstaterna ska, enligt artikel 41 i konventionen, ställa krav på fiskefartyg att de medför ett giltigt dokument som förklarar att fartyget har inspekterats av den behöriga myndigheten eller på dess uppdrag, för uppfyllande av bestämmelserna i konventionen rörande arbets- och levnadsförhållanden. Dokumentet ska utfärdas av den behöriga myndigheten. Någon närmare reglering hur ett sådant dokument ska utformas finns inte. Bestämmelser om certifikat och dokument finns i 1 kap. 4 § fartygssäkerhetslagen. Av 2 kap. 3 § fartygssäkerhetslagen följer att ett fartyg ska ha de certifikat som anges i lagen eller i föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Vidare följer att ett certifikat ska visa att fartyget vid en besiktning för utfärdande av certifikatet motsvarade föreskrivna krav. Av andra stycket samma bestämmelse följer att certifikat utfärdas av Transportstyrelsen, om regeringen inte föreskriver annat. Sjöarbetskonventionen har en bestämmelse med motsvarande innehåll som artikel 41 i konventionen och regeringen har avseende den konventionen föreslagit att ett tillägg 1 Proposition 2011/12:35 sjöarbetskonvention, s. 53 f. görs i 1 kap. 4 § fartygssäkerhetslagen om vad som avses med ett sjöarbetscertifikat2. För att få en enhetlig benämning och för- fattningsmässig behandling för dessa bevis anser utredningen att det dokument som avses i artikel 41 i konventionen i svensk rätt bör benämnas sjöarbetscertifikat för fiskefartyg samt att ett tillägg bör göras i 1 kap. 4 § fartygssäkerhetslagen om vad som avses med ett sjöarbetscertifikat för fiskefartyg. 9.2.1Fiskefartyg som omfattas av reglerna om sjöarbetscertifikat för fiskefartyg Utredningens förslag: En ny bestämmelse om vilka fartyg som är skyldiga att ha ett sjöarbetscertifikat för fiskefartyg införs i 3 kap. fartygssäkerhetslagen. Bestämmelsen i artikel 41 i konventionen om sjöarbetscertifikat för fiskefartyg gäller fiskefartyg som stannar till sjöss och har en längd om 24 m eller mer, eller normalt framförs på ett avstånd från flaggstatens kustlinje som överstiger . I kapitel 3 i fartygssäkerhetslagen finns bestämmelser om särskilda krav för användning av vissa fartyg. Utredningen föreslår att det införs en ny bestämmelse om vilka fartyg som måste ha ett sjöarbetscertifikat för fiskefartyg. Giltighetstiden för ett sjöarbetscertifikat för fiskefartyg får, enligt artikel 41.2 i konventionen, sammanfalla med giltighetstiden för ett nationellt eller internationellt säkerhetscertifikat för fiskefartyg, men den får aldrig överskrida . Transportstyrelsen får, enligt 3 kap. 3 § fartygssäkerhets- förordningen, meddela föreskrifter om giltighetstiden för certi- fikat. Vid meddelande av sådana föreskrifter gällande sjöarbets- certifikat för fiskefartyg måste tidsbegränsningen iakttagas. 2 Proposition 2011/12:35 sjöarbetskonvention, s. 51 f. 9.3Inspektörer och uppdrag till erkända organisationer Utredningens förslag: En bestämmelse förs in i 9 kap. fartygs- säkerhetsförordningen om att Transportstyrelsen genom avtal får bemyndiga erkända organisationer att utföra tillsyn och utfärda certifikat avseende arbets- och levnadsförhållanden på svenska fiskefartyg. Konventionen ställer i artikel 42 krav om att den behöriga myndigheten ska utse ett tillräckligt antal behöriga inspektörer för att fullgöra dess uppgifter enligt artikel 41, dvs. att utfärda sjöarbetscertifikat för fiskefartyg efter att fiskefartyget har inspek- terats avseende konventionens bestämmelser om arbets- och levnadsförhållanden. Medlemsstaterna får dock bemyndiga offent- liga institutioner eller andra organisationer som den erkänner som behöriga och oberoende att utföra inspektioner och utfärda sjöarbetscertifikat för fiskefartyg på fiskefartyg som för deras flagg. Under alla förhållanden ska medlemsstaten ha det fulla ansvaret för inspektion och utfärdande av dessa handlingar rörande fiskarnas arbets- och levnadsförhållanden på fiskefartyg som för dess flagg. I enlighet med utredningens förslag i avsnitt 9.1. är det Transportstyrelsen som föreslås vara tillsynsmyndighet när det gäller arbets- och levnadsförhållanden på fiskefartyg. Vad gäller frågan om hur behöriga inspektörer ska utses och utbildningskrav för behöriga inspektörer är det därför, enligt utredningen, en fråga för Transportstyrelsen att besluta. Av 1 kap. 5 § fartygssäkerhetslagen följer att med erkänd organisation avses en sådan organisation som har erkänts i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 391/2009 av om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg samt att en organisation kan vara ett klassificeringssällskap eller annan som utför säkerhetsbedömningar på statens vägnar. Enligt 9 kap. 1 och 2 §§ fartygssäkerhetsförordningen får Transport- styrelsen genom avtal uppdra åt en erkänd organisation att utfärda och förnya certifikat för svenska fartyg. Vidare ska Transport- styrelsen i sin författningssamling tillkännage med vilka organisa- tioner avtal har träffats. och rådets förordning (EG) nr 391/2009 och och rådets direktiv /15/EG av om gemensamma regler och standarder för organisa- tioner som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed behandlar endast tillsyn och utfärdande av certifikat avseende förhållanden som regleras i vissa IMO konventioner, inte konventionen om arbete ombord på fiskefartyg. Som framgår ovan definieras begreppet erkänd organisation i 1 kap. 5 § fartygs- säkerhetslagen som en organisation erkänd enligt förordning (EG) nr 391/2009. I teorin är detta inte detsamma som en organisation erkänd av en medlemsstat enligt konventionen om arbete ombord på fiskefartyg. I praktiken har detta, enligt utredningen, ingen betydelse; det är fråga om välrenommerade klassificeringssällskap både enligt direktivet och konventionen om arbete ombord på fiskefartyg. Utredningen föreslår därför ingen åtskillnad i begreppet. En ny bestämmelse bör föras in i fartygssäkerhetsförordningen för att bemyndiga Transportstyrelsen att träffa avtal med en erkänd organisation att utföra tillsyn av arbets- och levnadsförhållanden på svenska fiskefartyg och att utfärda sjöarbetscertifikat för fiske- fartyg. Transportstyrelsen ska även åläggas att i sin författnings- samling tillkännage med vilka organisationer avtal har träffats. Utredningen tar inte ställning till frågan om avtal bör träffas; detta är en fråga för Transportstyrelsen. Utredningens förslag avseende uppdrag till erkända organisationer ansluter till förslag3 i denna del. En medlemsstat som tar emot ett klagomål eller får bevis om att ett fiskefartyg inte uppfyller kraven i konventionen ska om fartyget för medlemsstatens flagg och får om fartyget för utländsk flagg vidta vissa åtgärder (artikel 43). För det fall en medlemsstat betraktar klagomålen som klart ogrundade behöver några åtgärder i enlighet med artikeln inte vidtas. Hantering av klagomål på bostäder behandlas i avsnitt 7.3.1. 3 SOU 2009:95 Sjöarbetskonventionen – om anslutning, s. 107 f. 9.4.1Krav på att vidta åtgärder vid klagomål på svenska fiskefartyg Utredningens bedömning: Konventionens krav på att vidta åtgärder vid klagomål på svenska fiskefartyg är uppfyllda genom befintlig lagstiftning När det gäller klagomål på svenska fiskefartyg ska, enligt artikel 43.1, de åtgärder vidtas som krävs för att undersöka ärendet och säkerställa att åtgärder vidtas för att komma till rätta med alla brister som påträffas. Transportstyrelsen kan i egenskap av tillsynsmyndighet vidta åtgärder för att undersöka ett klagomål genom att t.ex. utöva tillsyn genom inspektion. Enligt 5 kap. 4 § fartygssäkerhetslagen görs inspektioner när en tillsynsmyndighet finner det motiverat. För att säkerställa att åtgärder vidtas kan Transportstyrelsen enligt 2 kap. 3 § fartygssäkerhetslagen, när det gäller fiskefartyg som enligt utredningens förslag i avsnitt 9.2.1 ska ha ett sjöarbets- certifikat för fiskefartyg, förklara ett certifikat ogiltigt om för- hållandena inte längre motsvarar föreskrivna krav och bristerna, trots föreläggande, inte har avhjälpts eller fartyget inte undergår föreskriven tillsyn. Av 6 kap. 2 § fartygssäkerhetslagen följer att ett fartygs resa får förbjudas bl.a. om fartyget saknar ett certifikat ombord som det ska ha. Ytterligare åtgärder som kan vidtas för att säkerställa att åtgärder vidtas finns i 6 kap. fartygssäkerhetslagen. Bestämmelserna gäller samtliga fiskefartyg, dvs. inte bara de som enligt utredningens förslag i avsnitt 9.2.1 ska ha ett sjöarbets- certifikat för fiskefartyg. Enligt 6 kap. 1 § 2 samma lag får ett fartygs resa förbjudas om det finns skälig anledning att anta att fartyget i något väsentligt avseende har brister i skyddet mot ohälsa eller olycksfall. Om den nämnda bristen medför omedelbar fara för bl.a. liv, fartyget eller dess besättning ska, enligt 3 § 3 samma kapitel, fartygs resa under vissa angivna omständigheter förbjudas. Vidare finns i 11–14 §§ samma kapitel bestämmelser om föreläggande och vite. Utredningen anser att konventionens krav avseende svenska fiskefartyg i denna del redan är uppfyllda genom befintlig lagstiftning. 9.4.2Åtgärder som får vidtas vid klagomål på utländska fartyg