sou · H0B363 · 2012-10-03 00:00:00 — mest framgångsrika dagligvaruföretag är en kedja som ägs av de individuella handlarna. Även om således utvecklingen inom handeln inte behöver leda till minskat småföretagande, talar utvecklingen för att småföretagarna har behövt gå samman i organiserade samarbeten för att kunna konkurrera med de helägda storföretagen. Framför allt har det blivit nödvändigt att ha tillgång till logistikkedjor i världsklass, där it-systemen har stor betydelse. 3 It i vissa program och branscher För att få en bild över hur it i småföretag behandlas i några centrala aktörers konkreta verksamhet har vi genomfört en särskild studie av programverksamheten vid och Vinnova.1 Studien har fokus på i vilken utsträckning som utvecklingsprogram och satsningar vid dessa myndigheter har ett perspektiv där it ses som strategiskt verktyg för utveckling och förnyelse. Vi har valt att särskilt studera dessa myndigheter i och med deras verksamhetsfokus tangerar temat för vår utredning, affärsutveckling med it. I studien görs också en genomgång av branscher som har uppmärksammats inom ramen för näringspolitiken. Denna inriktning av studien förankrades inom utredningens expertgrupp. Bakgrunden till studien är att vi enligt direktiven ska utreda om åtgärder för att främja en ökad it-användning i småföretag kan göras genom att komplettera redan existerande åtgärder vilka har fokus på småföretagens affärsutveckling. Betydelsen av, och fördelarna med, en sådan inriktning har stärkts under utredningens gång. Det måste finnas ett tydligt sammanhang för it-relaterade insatser för att de inte ska bli teknikorienterade snarare än att fokusera på affärsnyttor. Vidare vill vi betona vikten av att it-relaterade insatser görs i ett sammanhang. Med detta menar vi att insatserna bör kopplas till specifika utvecklingsområden eller branscher och kluster. På så vis anser vi att nyttan med instatserna framgår tydligare, inte minst för de företag som insatserna riktar sig till. 1 , IT som förändringskraft. Uppdrag för utredningen om Ökad IT-användning i småföretag. Se bilaga 2. It i vissa program och branscher Inom ramen för sitt uppdrag bedriver en omfattande programverksamhet. Sammantaget rör det sig om knappt 40 insatser som presenteras på verkets hemsida (därtill kommer insatser som finansierar inom ramen för regionalfondsprogrammen). För flera av insatserna finns en historik i den meningen att aktuella insatser ofta är en fortsättning på tidigare insatser. Så är exempelvis fallet vad gäller nu aktuella insatser inom miljöområdet, demomiljö samt även vad gäller att främja kvinnors företagande. Inga pågående renodlade it-satsningar har inte någon pågående satsning eller något program direkt kopplat till it-användning i småföretag. Programmet handlingskraft med IT som är det senaste programmet med tydlig it-karaktär genomfördes –2010. Ursprungligen var programmet tänkt att inriktas på it-kompetensutvecklingsinsatser i små och medelstora företag. Programmets inriktning kom dock att ändras och fokuseras på e-handelslösningar för dessa företag. Programmet hade en likartad övergripande inriktning som denna utredning, nämligen att öka affärsmöjligheterna och stärka konkurrenskraften hos små och medelstora företag genom användningen av it. Handlingskraft med IT föregicks av flera program med syfte att främja it-användning i småföretag som IT.SME och REG-IT med inriktning på att höja it-kompetensen i företag. I dras slutsatsen att det fortfarande finns ett stort behov av både grundläggande it-kunskap hos mikro- och småföretagen (0–49 anställda) och av mer specialiserade insatser, t.ex. införande av enklare e-fakturalösningar och komplexa e-handelslösningar. Programmet har inte fått någon direkt fortsättning i ett nytt program eller annan insats med fokus på it som verktyg för affärsutveckling och konkurrenskraft i småföretag. It i vissa program och branscher Insatser inom fler och växande företag dominerar insatser och program bedrivs inom tre huvudområden; fler och växande företag, enklare för företag och regional utveckling. De insatser som i kartläggningen framstår som relevanta ur utredningens perspektiv återfinns huvudsakligen inom området fler och växande företag. Huvuddelen av de insatser som genomför hör hemma under området fler och växande företag. Totalt finns 19 satsningar och program inom området. Av dessa bedöms 16 stycken vara relevanta ur utredningens perspektiv. De som bedöms som mindre relevanta är insatser för att stimulera entreprenörskap och innovationskraft bland unga, stöd till medelstora företag samt stöd till spridning av miljötekniklösningar till Sida:s samarbetsländer. Flera av satsningarna rör stöd till utveckling av särskilda branscher som besöksnäring, kreativa och kulturella näringar, vård och omsorg, gröna näringarsamt fordonsindustrin. Vad gäller besöksnäring, kreativa och kulturella näringar samt vård och omsorg behandlas dessa längre fram i kapitlet. Insatserna inom området främja entreprenörskap och företagande riktas också mot särskilda grupper som kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund. Vidare finns insatser riktade till specifika verksamhetstyper som kooperativ och sociala företag. Vad gäller småföretag är det två insatser som har särskilt fokus på småföretag; produktutveckling i småföretag (avslutas ) samt SMF med tillväxtpotential. Syftet med det senare är att främja företagens utvecklingsmöjligheter och stärka deras internationella konkurrenskraft. Inom programmets ram kan företag med uttalad tillväxtvilja genomföra en behovsanalys för att identifiera företagets styrkor/svagheter. Därefter identifieras de kompetens- och utvecklingsbehov som finns för att företaget ska kunna ta nästa tillväxtsteg. Ett av programmen har uttalat fokus på stöd till klusterinitiativ som baseras på samverkan mellan företag och andra aktörer i det regionala innovationssystemet. Programmet för regionalt innovationsarbete och kluster genomförs 2012–2019 och är en fortsättning och fördjupning av tidigare insatser vid vad gäller företags- och näringsutveckling genom klustersamverkan. Programmet innehåller två delprogram; regionalt innovationsarbete och hållbara klusterinitiativ. Det första delprogrammet har främst fokus på utveckling av det regionala ledarskapet vad gäller innovationsarbete och är av mindre intresse för utredningen. It i vissa program och branscher som innebär stöd till marknadskompletterande nätverksaktiviteter är dock relevant ur utredningens perspektiv. Ingen insats inom enklare för företag av relevans för utredningen Inom området enklare för företag återfinns sex insatser. Dessa syftar till att på olika sätt underlätta för personer som vill starta och driva företag. Satsningarna rör främst information om företagande och genomgång av regelverket för företagande. Däremot ingår inte frågor om företagens inre verksamhet såsom utveckling av affär, marknad eller verksamhet. Flertalet av insatserna inom detta område sker i samarbete med andra myndigheter som och . En del av informationssatsningarna sker genom den myndighetsgemensamma webbplatsen . För utredningen är de insatser som görs inom området enklare för företag mindre relevanta i och med att de i huvudsak riktas till blivande företagare och inte till etablerade företag. Inriktningen av informationen på kommer dock fortsättningsvis att i högre grad beröra redan etablerade företag. Få insatser inom regional utveckling av direkt relevans för utredningen Området regional utveckling listar fjorton insatser, flera av dessa är dock avslutade. Insatserna inom detta område har främst ett regionalt perspektiv med fokus på frågor som rör arbetet med det regionala tillväxtarbetet. Hit hör insatser som regionala kontaktmannagruppen och statliga myndigheters medverkan i regionalt tillväxtarbete, lokalt och regionalt tillväxtarbete samt uppföljning av regionalt tillväxtarbete. Dessa insatser berör främst aktörer på lokal och regional nivå vad gäller utvecklings- och tillväxtfrågor. Insatserna har dessutom mer av ett systemperspektiv och rör inte enskilda företag eller stödåtgärder. Några av insatserna handlar om fördelning av regionalpolitiska stödmedel där fördelningen sker på regional nivå av länsstyrelserna och där har en sammanhållande och uppföljande funktion. Detta rör följande insatser; regionalt bidrag för företagsutveckling, regionalt investeringsstöd, sysselsättningsbidraget samt transportbidraget. It i vissa program och branscher Av insatserna inom regional utveckling är det främst regionalt innovationsarbete och kluster (se ovan under fler och växande företag) som har en inriktning vilken kan vara intressant ur utredningens perspektiv. Fokus på stöd till affärs- och näringsutveckling Sammantaget är närmare hälften av de insatser som ingår i studien direkt relevanta ur utredningens perspektiv. Det som förenar flertalet av dessa insatser är att de har ett tydligt fokus på stöd till affärs- och näringsutveckling såväl i etablerade som nya företag. Endast ett av programmet, handlingskraft med IT (se ovan), har tydligt fokus på frågor som rör it som stöd för affärsutveckling. I vissa av insatserna och programmen, som exempelvis leverantörsprogram för fordonsindustrin finns it med (mer eller mindre uttalat) som en del i programmets bakgrundsbeskrivning och problembild samt i beskrivningen av programmets inriktning. Insatsen små och medelstora företag med utvecklingspotential ger i sin presentation en bakgrundsbeskrivning till satsningen. I denna nämns dock inte it som viktigt utvecklingsområde för att främja tillväxten ismå och medelstora företag.2 Främja kvinnors företagande som har fokus på att främja affärs- och innovationsutveckling för kvinnor som vill vidareutveckla sina företag alternativt starta nya företag. Genom programmen får deltagaren exempelvis tillgång till rådgivning, coaching och nätverk för att utveckla sitt företag eller sina företagsidéer. I tillgängligt bakgrundsmaterial utvecklas tankarna bakom satsningen men it:s roll som verktyg för affärs- och innovationsutveckling nämns inte specifikt i det sammanhang. framgår av de fallstudier som presenterades i utredningens delbetänkande vilken strategisk betydelse en utvecklad itanvändning har för affärsutveckling och konkurrenskraft i företagen. En tydligare koppling mellan it som verktyg för strategisk utveckling i småföretag och samtliga insatser och program vilka stödjer affärsutveckling i nya och befintliga företag, ser vi mot ljuset av detta som en viktig insats. 2 Detta med reservation för att allt underlagsmaterial för denna insats – och även andra – inte funnits tillgänglig på . It i vissa program och branscher Med utgångspunkt i uppdraget att finansiera behovsmotiverad forskning samt stödja nyttiggörande av forskning för att stärka konkurrenskraft driver en omfattande verksamhet inom 11 strategiska områden. Sammantaget tar kartläggningen upp drygt 50 insatser som pågår eller avslutats. En rad insatser som rör it En genomgång av de insatser som genomför visar att många av dessa rör it-frågor i vid bemärkelse. Denna typ av insatser handlar bland annat om utveckling och genomförande av strategiska FoU-program inom olika områden. Dessa har ett tydligt syfte kopplat till innovationsprocesser där insatserna ofta omfattar kunskapsutveckling och tidiga faser av kommersialisering. Vidare genomförs insatser med fokus på att bygga upp FoI-miljöer vilka kan fungera som noder eller plattformar för kunskapsutvecklingen inom olika områden, nationellt och med internationella kopplingar. Insatserna omfattar också utveckling och genomförande av strategiska FoU/FoI-agendor inom olika områden. Detta är strategiska och långsiktigt viktiga insatser för att stärka innovationsförmågan och konkurrenskraften i svenskt näringsliv. är det inte självklart att denna typ av insatser är intressanta ur ett mer kortsiktigt operativt företags-/affärsstödjande perspektiv. Ur utredningens perspektiv är dessa insatser därför av mindre intresse. utpekade insatser riktade mot småföretag I sin egen beskrivning av vilka insatser som riktar sig till småföretag nämner följande: Eureka – målet är att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft på världsmarknaden genom stöd till projekt där såväl små som stora företag, institutioner och myndigheter från minst två medlemsländer samarbetar. Insatserna kan ske i form av individuella projekt, klusterprojekt eller paraplyprojekt. Eurostars – är en del av Eureka och vänder sig främst till små och medelstora företag (enligt EU:s definition) med egen forskning. Ett sådant företag tar på sig projektledarrollen. I egen regi eller It i vissa program och branscher tillsammans med andra forskande små och medelstora företag står man för av projektkostnaderna. Projekten ska ha fokus på marknadsnära FoU och ska leda till marknadsintroduktion av en produkt eller tjänst som bygger på innovativ teknik. Forska & Väx – vänder sig till företag inom alla branscher som har en potential att vidareutvecklas och växa och avser stöd till finansiering av FoU-projekt som svarar mot marknadsbehov. Innovationer för framtidens hälsa – syftet är att nyttiggöra svensk forskning av hög vetenskaplig eller teknisk kvalitet genom att finansiera nyskapande (banbrytande) idéer. Var dags IT – vänder sig till små och medelstora företag och ska ge stöd till social och ekonomisk tillväxt genom att människor är delaktiga, kreativa och företagsamma, vilket leder till en hållbar utveckling av ekonomi och välfärd med fokus på individ och vardagslösningar snarare än verksamhets- och affärsfokus. Verifiering för tillväxt – ger sökanden en möjlighet att verifiera och validera de tekniska egenskaperna och de kommersiella möjligheterna hos ett forskningsresultat eller en idé, och fastställa den lämpligaste strategin för fortsatt kommersialisering. Verifiering för tillväxt steg-1 – ger stöd till en initial affärsmässig och immaterialrättslig bedömning av forskningsresultaten, skapar kontakt med kravställande potentiella kunder och partners, identifierar en tänkbar kommersialiseringsstrategi, ansöker eventuellt om immaterialrättsligt skydd och göra en begränsad teknisk verifiering. VINN NU - vänder sig till nystartade företag (aktiebolag), som baserar sin verksamhet på utvecklingsresultat. Syftet är att underlätta för nystartade utvecklingsbaserade företag att förbereda sig inför efterföljande finansiering och bli framgångsrika svenska företag. Som framgår ovan berör flera av dessa insatser främst kommersialisering av forskning (verifiering för tillväxt och VINN NU) och är därför inte så relevanta för småföretag utan egen forskningserfarenhet eller verksamma i branscher med liten forskningsanknytning. Kopplingen till forskning kommer även till uttryck i forska & väx som vänder sig till företag vilka har kapacitet och kompetens It i vissa program och branscher att arbeta med forskning som ett sätt att utveckla företagets affärer och verksamhet. Något som inte är självklart för flertalet småföretag. Innovationer för framtidens hälsa med sitt fokus på nyttiggörande av excellent forskning bedöms vara relevanta för en begränsad krets av kunskaps- och forskningsbaserade småföretag. Även Eureka och Eurostars har fokus på innovationer och affärsutveckling baserat på marknadsnära forskning och teknikutveckling. Var dags IT skiljer sig genom sitt upplägg och sina utgångspunkter från flera av de andra insatserna med stark koppling till forskningsbaserade innovationer och företagsutveckling. Var dags IT är också kopplat till genomförandet av den nationella handlingsplanen för kreativa och kulturella näringar. De satsningar som själv lyfter fram med fokus på småföretag har i stor utsträckning sin inriktning på stöd till forskning och innovation samt kommersialisering av forskningsresultat. Insatserna är i hög grad generella och branschoberoende och fokuserar inte explicit på it. Insatser som kan vara relevanta ur utredningens perspektiv Den övergripande analysen ovan till trots, finns några insatser och program som driver vilka kan vara relevanta ur utredningens perspektiv. Bland dessa kan nämnas: Vinnväxt-programmet - har till syfte att främja hållbar tillväxt i regioner genom att utveckla internationell konkurrenskraft inom specifika tillväxtområden. De vinnande initiativen får finansiering och programmet förutsätter en aktiv medverkan av aktörer inom näringsliv, forskning samt politik och offentlig verksamhet. I genomförandet kan vi se att flera initiativ som får stöd inom programmet i stor utsträckning arbetar med små och medelstora företag och att it i flera fall har en central roll för innovation och affärsutveckling i deltagande företag. Utmaningsdriven innovation – har fokus på att stödja utvecklingen av nya produkter och tjänster som bidrar till att hantera de globala utmaningarna baserat på en hög grad av samverkan och integration mellan aktörer. Programmet har en relativ kort cykel från kunskapsutveckling till kommersialisering och genomförs kring fyra utmaningar, varav en har tydligt it-fokus (Informations- It i vissa program och branscher Flera av de projekt som beviljats stöd har en tydlig koppling till it. Innovationsupphandling – ska bidra till att stärka den offentliga sektorns förnyelse, långsiktiga effektivitet och utveckling samt understödja utvecklingen av konkurrenskraft och innovativa produkter i näringslivet. Innovationscheckar – erbjuder kontanta medel till små och medelstora företag, distribuerade av mellanhänder. Checken kan användas för att utvärdera hur företaget kan utveckla sin affärsverksamhet med hjälp av ny teknik eller ny kunskap. Både vinnväxt-programmet och utmaningsdriven innovation bygger på samverkan mellan olika aktörer i innovationssystemet; akademi, offentlig verksamhet och företag. I vinnväxt-programmet görs detta för att få till stånd en förnyelse och utveckling av konkurrenskraft inom etablerade styrkeområden på regional nivå. I de initiativ som får stöd genom vinnväxt-programmet deltar små och medelstora företag. Utmaningsdriven innovation har fokus på samverkan för att möta globala utmaningar () som vi står inför. Programmet är relativt nystartat och i de konstellationer som står bakom de olika satsningarna medverkar även små och medelstora företag. Även i de satsningar som gör med innovationsupphandling och innovationscheckar ges stöd för utveckling av innovationer i småföretag. Vad gäller innovationscheckarna nämns uttryckligen att det är stöd till affärsutveckling baserat på ny teknik eller ny kunskap. 3.2It i vissa branscher Enligt våra direktiv ska utredningen även analysera om det finns behov av särskilda insatser inom vissa branscher för att öka itanvändningen bland småföretagen. Utredningens expertgrupp förordade en genomgång av några branscher vilka varit av stort politiskt intresse och till vilka därför olika former av offentliga stödinsatser redan satts in. Det gäller branscherna kulturella och kreativa näringar (KKN), vård och omsorg samt besöksnäringen. Vilka är drivkrafterna för utvecklingen i dessa branscher, It i vissa program och branscher vilka är utmaningarna för småföretagen och hur kan it stödja affärsprocesserna? Underlagen3 till studien visar att definitioner, avgränsningar och statistik med koppling till branscherna skiljer sig åt mellan olika källor. Det finns en del svårigheter att avgränsa vilka delbranscher som ingår i kulturella och kreativa näringar, i vård och omsorgsbranschen och i besöksnäringen. Studien har utgått från de analyser och den statistik som tagits fram av , Tillväxtanalys, branschföreträdare och Arbetsförmedlingen. Branscherna uppvisar i högre grad än i flera andra branscher affärslogiker som är beroende av samspelet med den offentliga sektorn. Många företag inom vård och omsorg är privata utförare av olika tjänster för kommuner, landsting och regioner. Företag inom turistnäringen är beroende av insatser från den offentliga sektorn för att utveckla olika destinationer till attraktiva besöksmål. Kulturanslag i den offentliga sektorn har betydelse för uppdragen till kulturföretagare. I det här kapitlet presenteras i korthet de tre branscherna kulturella och kreativa näringar, vård och omsorg och besöksnäringen. Dessutom redogör vi för strategier, policies och insatser som kan ha relevans för ökad it-användning för småföretag inom respektive bransch. 3.2.1Kulturella och kreativa näringar Kulturella och kreativa näringar (KKN) definieras och avgränsas på olika sätt, men omfattar ofta arkitektur, design, film och foto, konst, litteratur, media, mode, musik, måltid, scenkonst samt upplevelsebaserat lärande.4 Dataspel och marknadskommunikation, inkluderas i en del beskrivningar. Tillväxtanalys fick i uppdrag av regeringen att försöka definiera KKN. Man föreslog i stället begreppet kulturnäringar med fokus på kulturprodukter/tjänster samt 3Studien bygger på underlag i form av program, handlingsplaner och strategier samt utredningar på nationell nivå för respektive bransch/näring, rapporter (analyser, projektbeskrivningar, statistik etc.) från , och Tillväxtanalys som belyser de aktuella branscherna/näringar, material från branschföreträdare, uppsatser och forskningsrapporter som belyser it-användning i småföretag inom de aktuella branscherna/näringarna samt europeiska initiativ och projekt finansierade av EU. 4Se t.ex. (2011) Bidrag till företag inom kulturella och kreativa näringar. Utvecklingscheckar för tillväxt. It i vissa program och branscher det värde som produceras, kulturvärden. Avgränsningen är influerad av för kulturstatistik5, som påverkar utvecklingen av statistiken inom EU. De övergripande områden som inkluderats i Tillväxtanalys förslag är kulturarv, naturarv, scenkonst, konst, design och hantverk, text, böcker och press samt media. Utifrån dessa övergripande områden och angränsande områden förslås ett urval av näringsgrenar och yrkesgrupper för kulturnäringen.6 fanns uppskattningsvis 120 000 personer sysselsatta inom kulturnäringar (inom kulturyrken och andra yrken) och ytterligare 80 000 var verksamma inom kulturyrken inom andra näringar enligt Tillväxtanalys. 7 Arbetsförmedlingen, som delvis gör en annan avgränsning, uppskattar att det finns cirka 22 000 egenföretagare inom kulturområdet. Trenden mot fler företagare har ökat när större företag och institutioner drar ner på fast anställd personal.8 Oavsett vilken avgränsning av KKN som används återkommer bilden av en näring med många riktigt små företag, soloföretagare, kombinatörer, frilansare och en del Men inom KKN finns även flera stora koncerner exempelvis inom media. I en rapport framtagen inom ramen för en satsning på KKN i , och problematiserar författarna komplexiteten inom näringen. Det är en stor variation mellan olika typer av företag och de återfinns inom både varu- och tjänsteproduktion. Det finns företag med en konstnärlig strategi och företag med en kommersiell affärsstrategi. I näringen finns konstnärer som skapar unika verk och företag vars affärsidé bygger på massproduktion. Kulturskapare balanserar inte sällan mellan det kommersiella och det konstnärliga. Dessutom spelar frågeställningar om upphovsrätt en stor roll för många verksamheter.9 5Unesco (2009) The 2009 framework for Cultural Statistics, . 6Tillväxtanalys (2009) Kulturnäringar i svensk statistik. Ett första försök att tillämpaen ny definition. : Tillväxtanalys Rapport 2009:06. 8Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsmarknadsutsikterna Prognos för arbetsmarknaden Kultur Media. 9Nielsén & (2010) Gungor och karuseller. Om utveckling av företag i kulturella och kreativa näringar. På Uppdrag av projektet (Region , Region , Region ). It i vissa program och branscher Strategier och policies för KKN Det finns en nationell handlingsplan10 och en rad regionala strategier för att främja utvecklingen av KKN i . Den nationella handlingsplanen syftar bland annat till att skapa goda förutsättningar för entreprenörer och företagare att utveckla sina affärsidéer samt sitt företagande. Regeringen har avsatt –2012 för satsningar inom KKN.