sou · H0B35 · 2012-02-03 00:00:00 — De kostnader som kan förutses innebär dels initiala kostnader i samband med genomförandet, dels löpande kostnader för kungörandet. Här ska dock sägas att en stor del av kostnadsökningarna över huvud taget inte har med utredningens förslag att göra. Det handlar nämligen om kostnader som uppstår för att rätta till de brister som redan finns . Ett första steg för högskolorna skulle kunna vara att uppfylla den förteckningsskyldighet som enligt 18 c § författningssamlingsförordningen finns för meddelade föreskrifter. Där ingår också att för varje föreskrift ange med stöd av vilket bemyndigande som föreskriften har meddelats. Högskolorna måste också se till att samtliga meddelade föreskrifter uppfyller de övriga krav som finns på en författnings utformning och innehåll. Det krävs självklart att den eller de ansvariga hos respektive högskola har tillräckliga kunskaper för att göra detta. I detta första skede handlar det alltså om utbildningsinsatser, arbete för att strukturera de befintliga föreskrifterna samt att utarbeta exempelvis dokumentmallar för hur föreskrifterna framöver ska utformas. Mycket av arbetet skulle naturligtvis kunna samordnas mellan högskolorna. Det är också, som konstaterades i 8 kap., rimligt att detta i någon utsträckning hanteras centralt. Det är tänkbart att en eventuell ny myndighet inom högskoleområdet kan få en roll i det arbetet. Exakt hur stora kostnader som den här hanteringen av föreskrifterna kommer att föra med sig är naturligtvis svårt att bedöma. Högskolorna har varierande förutsättningar och tillgång till varierande kompetens. De har också kommit olika långt i fråga om att strukturera sina föreskrifter. Utredningen lägger inte fram några förslag när det gäller frågor om hur föreskrifter ska se ut eller om vilka uppgifter som ska ingå i en föreskrift. Eftersom det finns en hel del brister i högskolornas dokumenthantering har kostnader som uppkommer för att komma till rätta med dessa problem inte sin grund i utredningens förslag. Dessa kostnader behöver därför inte formellt redovisas. Utredningen gör dock en mycket grov uppskattning av det arbete som kan krävas. De initiala utbildningsinsatser som kan behövas borde inledningsvis omfatta för berörd personal. Det kan uppskattas att det är några få personer vid varje högskola som kan behöva en sådan utbildning. De totala kostnaderna för det kan uppskattas till . När en sådan utbildning har genomförts bör de föreskrifter som redan har tagits fram hos varje högskola i många fall göras om så att de innehåller samtliga obligatoriska uppgifter och möjligen även redigeras så att de typografiskt ser ut som en föreskrift. Det kan också krävas en del arbete med att strukturera olika dokument, exempelvis på högskolornas hemsidor, så att föreskrifterna åtminstone på någon plats finns samlade. Den personalåtgång som är nödvändig för att göra om och strukturera befintliga föreskrifter är helt beroende av högskolans storlek och omfattningen av meddelade föreskrifter. ska man ta med i beräkningen att det finns en dokumenthantering inom högskolorna och att de löpande hanterar bl.a. sina föreskrifter. Om en central myndighet tar fram exempelvis dokumentmallar med obligatoriska uppgifter för föreskrifter handlar det i praktiken bara om att föra över text från ett dokument till ett annat. De nya dokumenten måste dock formellt beslutas på nytt eftersom de inte är identiska. Om den personal på högskolorna som redan har dessa arbetsuppgifter använder en viss del av arbetstiden för detta bör kostnaderna sammantaget vara förhållandevis marginella. En mycket grov uppskattning är att de ökade kostnaderna även för denna del skulle vara för samtliga högskolor. De ökade kostnaderna för de initiala delarna är förhållandevis marginella och avser inte några nya åligganden för högskolorna. Kostnadsökningarna bör enligt utredningen rymmas inom högskolornas nuvarande ekonomiska ramar. Det lämpligaste vore att en viss myndighet fick i uppgift att samordna de utbildningsinsatser som föreslås. Eventuellt skulle den nya service- och samordningsmyndigheten inom högskoleområdet vara lämplig. Ett visst utrymme för detta bör då skapas i den myndighetens budget. Löpande kostnader för högskolorna Med ett fungerande system i form av exempelvis dokumentmallar för utformningen av föreskrifter finns det egentligen inte några skäl för att kostnaderna för föreskriftshanteringen inom högskolorna skulle öka nämnvärt. De löpande kostnader som ett krav på kungörande däremot för med sig är kostnaderna för tryckning och utgivning av författningssamlingar. Det kommer att krävas att någon eller några personer på varje högskola blir ansvarig för detta. Inom en högskola med omfattande material skulle det kunna bli fråga om en heltidsanställd person. Tryckkostnaderna kan bli betydande när kursplaner och utbildningsplaner ska ingå i de tryckta författningssamlingarna. Det totala antalet kursplaner och utbildningsplaner uppgår till omkring Om den genomsnittliga kurs- eller utbildningsplanen omfattar fyra sidor skulle enbart det materialet uppgå till 136 000 sidor. Högskolornas övriga föreskrifter utgör sett till textmassan en rätt obetydlig del och ryms inom felmarginalen för uppskattningen av kurs- och utbildningsplanernas omfång. Det går inte att ange någon generell siffra för tryckkostnader. Som ett exempel kan dock nämnas att kostnaderna för tryckning av författningar just nu varierar mellan för fyra sidor och för 60 sidor. Kostnaden per sida ligger alltså på för de mest omfattande föreskrifterna. Skulle man använda denna siffra för att beräkna kostnaden för tryckning av högskolornas nu gällande föreskrifter hamnar man någonstans kring . Det ska dock poängteras att hela den angivna summan inte utgör en årligt löpande kostnad. Samtliga kurs- och utbildningsplaner ändras inte varje termin eller läsår utan kan gälla . Eftersom planerna bara ska kungöras när de har beslutats kommer inte hela materialet att behöva kungöras . Totalsumman för att kungöra de nu befintliga planerna kan alltså minska till kanske en tredjedel eller en fjärdedel som årligt löpande kostnad. Det är tänkbart att en central upphandling av tryckningen också skulle kunna sänka kostnaderna för högskolorna. Det är i vart fall troligt att det stora sidantal som det är fråga om i sig gör att tryckkostnaden per sida blir betydligt lägre än vad som angetts i exemplet ovan. Likväl är det fråga om betydande belopp. Hänsyn till detta måste tas vid kommande budgetbeslut för högskolorna. Kostnader och konsekvenser för andra än högskolor De ovan beskrivna kostnaderna kommer att belasta högskolorna, och möjligen andra myndigheter som kan bli delaktiga i det inledande skedet. Förslagen innebär däremot inga kostnader för kommuner, landsting, företag eller andra enskilda. Det kan inte heller förväntas få några andra konsekvenser av betydelse. Det krävs inte några särskilda förberedande åtgärder för att förslagen som förtydligar de bestämmelser som ger högskolorna rätt att meddela föreskrifter eller fatta förvaltningsbeslut ska kunna träda i kraft. Ikraftträdandet av författningsförslagen i den delen skulle därför kunna föreslås till en tidpunkt som ligger relativt nära i tiden. Det vore dock mindre lämpligt att göra de formella förändringarna av själva bemyndigandena utan att skapa de regler för kungörande av högskolornas föreskrifter som utredningen också föreslår. I den delen krävs det däremot, som konstaterades i föregående avsnitt, en del förberedande insatser. Oavsett om man låter den nya myndigheten på högskoleområdet få en roll i det förberedande arbetet eller inte kan det antas att tidsåtgången för sådana förberedelser i stort sett kommer att sammanfalla med tidsåtgången för att inrätta den nya myndigheten. Denna är planerad till . De föreslagna författningsändringarna bör därför träda i kraft . Bemyndigandena för högskolorna ska gälla genast vid ikraftträdandet och kräver därför inte några särskilda övergångsbestämmelser. Utan övergångsbestämmelser kommer kravet på kungörande direkt att omfatta även sådana föreskrifter som högskolorna har meddelat före författningsändringarna. Förutsatt att högskolorna ges tillräcklig tid för översyn av sina redan meddelade föreskrifter innan författningsändringarna träder i kraft kan utredningen inte se några hinder mot detta. Några övergångsbestämmelser behöver därför inte införas. 10.1Förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Eftersom behörighetskraven till stora delar lagreglerats i paragrafen är det nödvändigt att avgränsa den kompetens regeringen fortfarande har att meddela föreskrifter om undantag. Det har gjorts genom att en upplysningsbestämmelse beträffande detta förts in i paragrafen. Se avsnitt 4.5. Uttrycket med regeringens medgivande har ersatts av efter beslut av regeringen för att tydliggöra att det är fråga om ett förvaltningsbeslut. Bemyndigandet i paragrafens tredje stycke har ersatts av en upplysningsbestämmelse. Ändringen motiveras av att paragrafen innebär att rätten att utfärda examina på forskarnivå delvis reglerats genom lagstiftning, och att en upplysning om vilka föreskrifter regeringen fortfarande kan meddela med stöd av sin restkompetens därför är nödvändig. Se avsnitt 4.3. De statliga högskolornas organisation Eftersom beslut om den interna organisationen i många fall utgör föreskrifter kan en generell beslutanderätt om den interna organisationen inte ges till högskolorna i högskolelagen. för högskolorna i fråga om organisationen ska i stället finnas på förordningsnivå. Genom förordningsbestämmelserna gäller oförändrat att bestämmelserna om vetenskaplig eller konstnärlig kompetens och om studentinflytande i 6 och 7 §§ ska tillämpas vid besluten. Paragrafens innehåll innebär nu endast en information om att högskolorna som huvudregel själva reglerar sin organisation. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3. Professorer och andra lärare Ändringarna är inte avsedda att i sak innebära någon förändring av högskolornas rätt att själva reglera de frågor som anges i paragrafernas nuvarande lydelse. På grund av förbudet mot direktdelegation har dock högskolornas beslutanderätt, som innebär en rätt att meddela föreskrifter, lyfts ut från högskolelagen. Den föreslagna lydelsen ger i stället information om att frågorna regleras i högskolornas egna föreskrifter. Precis som i 3 kap. 6 § motiveras ändringen av förbudet mot direktdelegation, och syftar inte till några sakliga ändringar av högskolornas nuvarande rätt. 3, 5 och 6 §§ Eftersom de frågor som bemyndigandena i paragrafernas nuvarande lydelse omfattar ryms inom regeringens kompetens har bemyndigandena ersatts av upplysningsbestämmelser, se avsnitt 4.2. Den sista meningen i andra stycket har ersatts av en upplysningsbestämmelse som anger att det finns förordningsbestämmelser som reglerar vilken myndighet som beslutar om ersättningens storlek. Se avsnitt 4.5. Eftersom bestämmelsen inte syftar till att ge regeringen någon ökad kompetens utan att upplysa om att högskolelagen inte uttömmande reglerar alla frågor har bemyndigandet ersatts av en upplysningsbestämmelse, se avsnitt 4.2. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:128) om Eftersom frågan om avskiljande av studenter delvis har reglerats i paragrafen har bemyndigandet för regeringen ersatts av en upplysning om regeringens möjlighet att meddela utfyllande föreskrifter. 10.3Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1993:221) för Paragrafen är ny och motiveras av den bedömning utredningen gjort när det gäller 2 kap. 5 § högskolelagen (avsnitt 4.2). Innehållet i paragrafen innebär att på förordningsnivå får det nödvändiga bemyndigandet beträffande föreskrifter om den interna organisationen. 5 kap. Utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå Eftersom krav på särskild behörighet utgör föreskrifter har ett bemyndigande för att i vissa fall meddela föreskrifter om vilka områdesbehörigheter som ska gälla förts in i paragrafen. Paragrafen har kompletterats med bemyndiganden för att meddela föreskrifter om när andra särskilda prov än högskoleprovet får användas som urvalsgrund och om undantag från högskolelagens regler om andelarnas storlek vid platsfördelningen. Se avsnitt 6.3. Bilagan har kompletterats med bemyndiganden för att meddela föreskrifter om vilka inriktningar som ska finnas för en examen, vilka för- och efterled som ska användas i en examensbenämning och om översättningen av de för- och efterled som använder. I examensbeskrivningarna har tillägg gjorts så att det ska framgå att föreskrifter om inriktningen och de preciserade kraven ska framgå av kursplanen eller utbildningsplanen. Ändringen behandlas i avsnitt 6.3 samt i avsnitt 5.11 där motsvarande bilaga till högskoleförordningen tas upp. 10.4Förslaget till förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) 1 kap. Allmänna bestämmelser Paragrafen är ny och motiveras av den bedömning utredningen gjort när det gäller 2 kap. 5 § högskolelagen (avsnitt 4.2). Innehållet i paragrafen innebär att det nödvändiga bemyndigandet för högskolorna om föreskrifter om den interna organisationen nu finns i högskoleförordningen. Styrelse, rektor och övrig organisation Paragrafen har dels kompletterats med ett bemyndigande för högskolan att meddela föreskrifter om studentrepresentation när beslut fattas eller beredning sker, dels förtydligats i fråga om att beslut angående studentrepresentation också kan fattas i enskilda fall. En mindre, språklig justering har gjorts för att tydliggöra att paragrafen inte innebär att högskolorna fattar något förvaltningsbeslut. 3 och 4 §§ Paragraferna har kompletterats med bemyndiganden för högskolorna att meddela föreskrifter om vilka bedömningsgrunder som ska tillämpas vid anställning av en professor respektive en lektor. Paragrafen motsvaras av nuvarande 3 kap. 6 § högskolelagen. Eftersom ett bemyndigande för högskolorna inte kan ges i lagen har det förflyttats till högskoleförordningen och placerats i anslutning till reglerna om anställning av professorer och lektorer. Se avsnitt 4.2.3 och 5.2. Paragrafen har justerats så att det framgår att högskolans prövning innefattar att besluta om tidigare utbildning eller verksamhet kan godtas för tillgodoräknande. Paragrafen har förtydligats så att det framgår att examensbeviset innebär ett beslut av högskolan om att en student uppfyller kraven för en examen. 15 och 17 §§ Paragraferna behandlar innehållet i kursplaner respektive utbildningsplaner. De har kompletterats med bemyndiganden för högskolorna att meddela de föreskrifter som ska ingå i dokumenten. Föreskrifter i kursplaner och utbildningsplaner behandlas i avsnitt 5.3. Då det av paragrafens nuvarande lydelse bara framgår indirekt att högskolan får meddela föreskrifter om undantag från kravet på att betyg ska sättas på en genomgången kurs har ett bemyndigande för detta förts in i förordningstexten. Det bemyndigande som finns i paragrafen har formulerats om i enlighet med nu gällande principer. Precis som när det gällde examensbevis har paragrafen förtydligats så att det framgår att kursbeviset innebär ett beslut av högskolan om att en student har fått en kurs godkänd. Paragrafen ger en miniminivå för högskolornas begränsningar av det antal tillfällen som en student har rätt att genomgå prov för godkänt resultat. Eftersom sådana begränsningar innebär att högskolan meddelar föreskrifter har paragrafen kompletterats med ett bemyndigande att meddela sådana föreskrifter. Andra meningen har placerats i ett eget stycke. Ordet avgör har ersatt ska besluta eftersom det inte är fråga om något förvaltningsbeslut när högskolan avgör vilka ämnen som utbildning på forskarnivå ska anordnas i. Inte heller är det interna föreskrifter, vilket hade förutsatt ett bemyndigande. Se avsnitt 5.10. På samma sätt som när det gäller kursplaner och utbildningsplaner i 6 kap. 15 och 17 §§ har paragrafen kompletterats med ett bemyndigande för högskolan att meddela de föreskrifter som ska tas in i den allmänna studieplanen. Se avsnitt 5.3. Bemyndigande för högskolan att meddela föreskrifter om det betygssystem som ska användas finns i 6 kap. 35 § högskoleförordningen. Då den nuvarande lydelsen av första stycket är snarlik ett bemyndigande har det gjorts en språklig justering. I andra stycket har ordet bestämmas ersatts av beslutas för att tydliggöra att betygssättningen innebär ett förvaltningsbeslut. 7 kap. Tillträde till utbildningen Paragrafen har kompletterats med ett bemyndigande då undantag från behörighetsvillkor kan utgöra föreskrifter. Det har också tydliggjorts att det även kan vara fråga om förvaltningsbeslut i enskilda fall. Paragrafen har kompletterats med ett bemyndigande för högskolan att meddela föreskrifter om inom vilken tid och på vilket sätt anmälan till en utbildning på grundnivå eller avancerad nivå ska göras. Paragrafen har kompletterats med ett bemyndigande för högskolorna att meddela föreskrifter om vilka områdesbehörigheter som ska gälla för vissa utbildningar. Se avsnitt 5.3. Eftersom högskolorna på förhand bör slå fast hur stora andelar av platserna som kommer att fördelas på grundval av betyg, resultat från högskoleprovet respektive högskolans egna urvalsgrunder har paragrafen kompletterats med ett bemyndigande för högskolorna att meddela föreskrifter om hur platsfördelningen ska se ut. Precis som när det gäller platsfördelningen enligt reglerna i 7 kap. 13 § bör det på förhand framgå om högskolan vid antagning till en konstnärlig utbildning gör en sådan platsfördelning som medges enligt den här bestämmelsen. Paragrafen har därför kompletterats med ett bemyndigande som ger högskolorna rätt att reglera platsfördelningen i föreskriftsform. Uttrycket besluta om undantag har ersatt göra avsteg från för att tydliggöra att det är fråga om ett förvaltningsbeslut. Föreskrifter om förtur som tas in i kursplanen omfattas av det bemyndigande som i förslaget förts in i 6 kap. 15 §. I den här paragrafen anges det därför bara att föreskrifterna finns i kursplanen. Eftersom urvalsgrunder utgör föreskrifter har paragrafen kompletterats med ett bemyndigande för högskolorna. Krav på särskild behörighet ska framgå av kursplanen eller utbildningsplanen. Högskolans möjlighet att meddela föreskrifter om särskild behörighet innefattas därför i bemyndigandena som förts in i förslaget till ändring av 6 kap. 15 och 17 §§. I den här paragrafen har det därför bara förts in en upplysning om var högskolans eventuella föreskrifter ska finnas. Paragrafen har kompletterats med ett bemyndigande för högskolan att meddela föreskrifter om vilka urvalsgrunder enligt andra stycket som ska användas och vilken platsfördelning som ska göras. 27 och 28 §§ Uttrycket besluta om undantag har förts in i paragraferna för att tydliggöra att det är fråga om förvaltningsbeslut. Precis som när det gällde utbildning på grundnivå ska krav på särskild behörighet till utbildning på avancerad nivå framgå av kursplanen eller utbildningsplanen. Högskolans möjlighet att meddela föreskrifter om särskild behörighet innefattas därför i bemyndigandena som förts in i förslaget till ändring av 6 kap. 15 och 17 §§. Liksom i 7 kap. 25 § har det därför bara förts in en upplysning om var högskolans eventuella föreskrifter ska finnas. För utbildning på forskarnivå ska högskolans eventuella krav på särskild behörighet framgå av den allmänna studieplanen. Högskolans möjlighet att meddela föreskrifter ryms därför inom det föreslagna bemyndigandet i 6 kap. 27 §. En upplysning om var högskolans eventuella föreskrifter ska finnas har därför lagts till. Paragrafen har kompletterats med ett bemyndigande för högskolan att meddela föreskrifter om inom vilken tid och på vilket sätt anmälan till en utbildning på forskarnivå ska göras. Uttrycket besluta om undantag har förts in i paragrafen för att tydliggöra att det är fråga om ett förvaltningsbeslut. Högskolans bedömningsgrunder ska framgå av den allmänna studieplanen. Högskolans möjlighet att meddela föreskrifter ryms därför inom det föreslagna bemyndigandet i 6 kap. 27 §. En upplysning om var högskolans eventuella föreskrifter ska finnas har lagts till. För att inte förväxlas med högskolans föreskrifter har ordet föreskrivs ersatts av anges. Bilagan har kompletterats med bemyndiganden för högskolorna att meddela föreskrifter om vilka inriktningar som ska finnas för en examen, vilka för- och efterled som ska användas i en examensbenämning och om översättningen av de för- och efterled som högskolan använder. I examensbeskrivningarna har tillägg gjorts så att det ska framgå att högskolornas föreskrifter om inriktningen och de preciserade kraven ska framgå av kursplanen eller utbildningsplanen. Ändringen behandlas i avsnitt 5.11. 10.5Förslaget till förordning om ändring i förordningen(2007:1164) för Försvarshögskolan Hänvisningarna till högskoleförordningen har utökats till att omfatta även den föreslagna 1 kap. 17 §, som ger högskolorna bemyndigande att meddela föreskrifter om den interna organisationen. Högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå 5 och 6 §§ Paragraferna har kompletterats med bemyndiganden för Försvarshögskolan att meddela föreskrifter om undantag från högskoleförordningens regler om platsfördelning respektive vilka områdesbehörigheter som ska gälla. Se avsnitt 6.5. Bilagan har kompletterats med bemyndiganden för Försvarshögskolan att meddela föreskrifter om vilka inriktningar som ska finnas för en examen, vilka för- och efterled som ska användas i en examensbenämning och om översättningen av de för- och efterled som Försvarshögskolan använder. I examensbeskrivningarna har tillägg gjorts så att det ska framgå att Försvarshögskolans föreskrifter om inriktningen och de preciserade kraven ska framgå av kursplanen eller utbildningsplanen. Ändringen behandlas i avsnitt 6.5 samt i avsnitt 5.11 där motsvarande bilaga till högskoleförordningen tas upp. 10.6Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:130) om 7 och 9 §§ Bemyndigandena i paragraferna har ändrats så att de omfattar de föreskrifter som ska tas i utbildningsplanen respektive kursplanen. 10.7Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:1035) om utbildning på forskarnivå för förskollärare För att tydliggöra att undantag i enskilda fall från behörighetskraven i paragrafens första stycke innebär förvaltningsbeslut har orden besluta om ersatt medge. 10.8Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen Paragrafen har kompletterats med ett bemyndigande för högskolan att meddela föreskrifter om inom vilken tid och på vilket sätt anmälan till en utbildning enligt förordningen ska göras. En särskild utredare ska analysera och tydliggöra statliga universitets och högskolors rätt att meddela föreskrifter och föreslå hur dessa ska kungöras. kartlägga förekomsten av bestämmelser som ger universitet och högskolor rätt att meddela föreskrifter eller fatta förvaltningsbeslut, analysera om vissa bestämmelser behöver omformuleras så att det tydligare framgår om avsikten är att ett universitet eller en högskola ska meddela föreskrifter eller fatta förvaltningsbeslut, kartlägga arten och omfattningen av meddelade föreskrifter vid ett lämpligt urval av universitet och högskolor, lämna förslag på hur universitetens och högskolornas föreskrifter ska kungöras, och lämna de författningsförslag som behövs. Uppdraget ska redovisas . Regler om normgivning och kungörande Regler som bestämmer enskildas och myndigheters handlande och som är bindande och generellt gällande benämns föreskrifter. Det förhållandet att en föreskrift är generellt gällande innebär att den avser situationer av ett visst slag eller vissa typer av handlingssätt eller att den riktar sig till eller på annat sätt berör en i allmänna termer obestämd krets av personer.