sou · H0B310d2 · 2012-05-02 00:00:00 — Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar Resultat från internationella studier Förmågan att kunna läsa och att tillägna sig text är en av de allra viktigaste förmågor som barn har att erövra under de tidiga skolåren. Den är grunden för lärande i alla ämnen, den kan användas för rekreation och för personlig utveckling. Det handlar om att utrusta barn med möjligheter att delta fullt ut i olika sammanhang i den lokala uppväxtmiljön och i det omgivande samhället. Det informations- och kunskapsintensiva samhälle som vi nu lever i ställer stora krav på god läsförmåga. Den som inte kan eller har svårt med läsningen löper hög risk att fara illa. Att kunna läsa med god förståelse kan därför anses vara en mänsklig rättighet, lika mycket som det är en individuell och samhällelig nödvändighet. Mot den bakgrunden fokuseras i detta kapitel 9- till 10-åringars förändringar i läsnivå utifrån resultat från och analyser av deltagande i internationella läsundersökningar. Syftet är att beskriva och diskutera förändringar i läsnivå , samt återge resultat från analyser av möjliga orsakssamband med fokus på betydelsen av ett ökat datoranvändande . Kapitlet börjar med en översiktlig beskrivning av svenska 9- till 10-åringars resultat i olika läsundersökningar. Därefter följer ett avsnitt som visar hur förändringarna i läsnivå ser ut när resultat från alla läsundersökningar lagts på en gemensam lässkala. I detta avsnitt redovisas också förekomsten av förändringar i relaterade faktorer, såsom attityder till läsning och självbild som läsare. I den tredje delen redovisas analyser av samband mellan läsprestationer och ökad datoranvändning hemma utifrån en hypotes om förändrade läsvanor. Kapitlet avslutas med en kort sammanfattning av huvudresultat och slutsatser tillsammans med kommenterarer. Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar Läsresultat i internationella tvärsnittsundersökningar För räkning finns relativt god information om 9- till 10- åringars läsförmåga, läsintresse, läsvanor och attityder till läsning genom de internationella studier av läsning och läsförmåga – eller reading literacy – som deltagit och som genomförts i regi av The Achievement (IEA).1 Sedan IEA bildades har 9- till 10-åriga barns läsförmåga undersökts : 1971, 1991, 2001 och 2006. genomför IEA regelmässigt internationella läsundersökningar av denna åldersgrupp . Från läsförståelse till studier av reading literacy De läsprov som ingår i IEA:s läsundersökningar har alla varit ämnade att mäta elevers läsförståelse. Den första studien kallades därför The Reading Comprehension Study. har själva studierna av läsförståelse vidareutvecklats till att inte bara omfatta mått på läsförståelse. I IEA:s läsundersökningar används begreppet reading literacy, som är ett vidare begrepp, både som en markör av vad läsning handlar om och för att markera att studierna omfattar fler aspekter av läsning än läsförståelse. Reading literacy lanserades som begrepp och innefattar både förmågan att reflektera över det lästa och ett verktyg att använda för att uppnå individuella och samhälleliga mål. Läsproven i studien är dock fortsatt utformade för att ge ett mått på elevers läsförståelse. IEA har preciserat definitionen av reading literacy i ramverket för Progress in International Reading Literacy Study (PIRLS) som är namnet på IEA:s regelbundet återkommande läsundersökning bland 10-åringar. Den lyder som följer: Reading Literacy is the ability to understand and use those written language forms required by society and/or valued by the individual. readers can construct meaning from a variety of texts. 1 IEA är en internationell forskningssammanslutning som bildades med syfte att utveckla och genomföra studier av utbildningsresultat för internationell jämförelse. beskriver IEA sig som ett oberoende, internationellt kooperativ av nationella forskningsinstitutioner och statliga forskningsfinansiärer. IEA bedriver omfattande jämförande studier av utbildningsresultat och andra aspekter av utbildning, med avsikt att nå fördjupad förståelse om effekter av utbildningspolitik och utbildningspraxis både inom och mellan utbildningssystem (se ). Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar read to learn, to participate in communities of readers, and for enjoyment. (m.fl. 2001, s. 3) Detta synsätt återspeglas i åtskilliga teorier där reading literacy förstås som en konstruktiv och interaktiv process. Läsaren antas enligt denna definition aktivt konstruera mening, känna till effektiva lässtrategier och kunna reflektera över en text. Vidare har läsare en positiv inställning till läsning och läser både för avkoppling och för att tillägna sig information. Mening skapas i interaktionen mellan läsaren och texten. Läsaren för med sig en arsenal av färdigheter, kognitiva och metakognitiva strategier och bakgrundskunskap. Texten å sin sida innehåller vissa språkliga och strukturella element och fokuserar på ett bestämt ämne. Sammanhanget i lässituationen främjar engagemang och motivation att läsa och ställer ofta speciella krav på läsaren. Någon riktigt bra svensk översättning finns inte för begreppet reading literacy; läskunnighet, läsförmåga, läsfärdighet, läskompetens och läsning är alla exempel på benämningar som använts i de svenska rapporterna, alla med reservation för att det är ett vidare begrepp som egentligen avses. I begreppet reading literacy innefattas inte bara läsförmåga, utan även attityder till läsning, läsintresse, läsvanor och självbild som läsare. Samtliga aspekter faller under skolans ansvar även om de också påverkas av hemmiljön och andra sammanhang utanför skolan. Läsningens fundamentala ställning i skolan och i samhället har också medfört ett allt ökande intresse hos skolsystemen att mäta, jämföra och utvärdera skolprestationer i läsning, inte minst med fokus på jämställdhets- och likvärdighetsfrågor. IEA har valt att pröva elevers läsförståelse då de allra flesta barn knäckt den alfabetiska koden, dvs. då de kan läsa och har börjat använda sin läsförmåga för att lära och för nöjes skull. Det ger, menar man, en god bild av hur väl skolan förser sina elever med förutsättningar för fortsatt lärande, bildning och deltagande i samhället. Läsprovsresultat från internationella tvärsnittsstudier Samtliga läsundersökningar som IEA genomför är tvärsnittsundersökningar. Det har inneburit att nya läsprov utvecklats i stort sett inför varje ny undersökning. De svenska resultaten för elever i års- Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar kurs 3 och/eller årskurs 4 har i samtliga studier varit goda i internationell jämförelse, vilket gjort att det svenska skolsystemet länge setts som ett föredöme världen över. Här följer en mycket kortfattad resumé av de svenska resultaten på landsnivå vid de olika undersökningsåren 1971, 1991, 2001 och 2006. 1971 genomfördes den första läsundersökningen, The IEA Reading Comprehension study (Thorndike 1973; Husén & 1975). Den omfattade förutom 10-åringar också 14- åringar och 18-åringar. Av 14 deltagande länder uppvisade det bästa läsresultatet då 10-åringarnas prestationer jämfördes. Resultaten rönte stor internationell uppmärksamhet då man förundrades över att så goda resultat kunde nås trots att barnen inte börjat skolan förrän . Skillnaderna mellan pojkars och flickors resultat var överlag små i den första läsundersökningen. , , genomfördes den andra läsundersökningen, The IEA Reading Literacy Study (1994; 1995). Studien omfattade elever i årskurs 3 och årskurs 8. De svenska årskurs 3-elevernas genomsnittliga nivå på läsprovet var det tredje bästa bland 27 deltagande länder. I och flera länder noterades att flickor hade högre resultat än pojkar. genomfördes två läsundersökningar parallellt. Den ena undersökningen var PIRLS, den nya studie som IEA utformat för att regelbundet återkomma (Mullis m.fl. 2003; , 2005; 2003). Med lanseringen av utökades syftet med att ge deltagande länder goda mått på 9- till 10-åringars läsförståelse som också skulle vara jämförbara , både inom och mellan länder/skolsystem. deltog i PIRLS 2001 med riksrepresentativa urval i både årskurs 3 och årskurs 4. Den högsta genomsnittliga läsförståelsenivån bland 34 deltagande skolsystem hade de svenska eleverna i årskurs 4. De var också äldst, en följd av att den obligatoriska skolan börjar i de flesta länderna. På tjugonde plats uppifrån placerade sig medelpoängen för årskurs 3, vilket var på samma nivå som medelpoängen från , och , och cirka 40 poäng lägre än den för svenska årskurs 4. tillhörde den grupp länder som rapporterat störst könsskillnad i läsprovsresultat. Den andra undersökning som genomfördes var en upprepning av läsundersökning för 9- till 10-åringar, repeat in nine countries of the 1991 Reading Literacy Study in 2001 (m.fl. 2003; 2005). Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar som deltagit tidigare och som också anmält sig till PIRLS 2001, erbjöds på detta sätt möjligheten att få jämförbara läsprestationsmått för den gångna . Det var 9 länder som deltog i den 10-åriga trendstudien, däribland . I denna studie var det enda land som med minus 15 poäng uppvisade en signifikant nedgång i resultatnivå jämfört med , även om trenden i också pekade åt det negativa hållet. genomfördes den andra PIRLS-undersökningen där deltog tillsammans med ett 40-tal länder, endast med elever i årskurs 4 (2007). Resultaten visade att läsnivån för de svenska barnen fortfarande låg förhållandevis högt i internationell jämförelse, det var 6 länder som hade högre resultat än , och ytterligare 6 länder som låg på samma nivå som de svenska resultaten. I jämförelse med prestationer hade dock resultatet för de svenska eleverna sjunkit med cirka 13 poäng. I båda trendrapporterna noterades att det framförallt var andelen mycket goda läsare som blivit mindre. genomfördes den tredje och senaste undersökningen, PIRLS 2011, från vilken resultaten ännu inte är publicerade. släpps de första rapporterna. Med den första trendundersökningens resultat , som visade sämre resultat 2001 än 1991, började bilden av de svenska läsresultaten förändras. När sedan 2006 års resultat visade på en försämring för årskurs 4, förbyttes intresset för som föregångsland till frågor om vad som kunde ha orsakat nedgången. (2008) har med professor hjälp undersökt hur PIRLS 2006 förhåller sig till den svenska läroplanen och funnit att studien ligger väl i linje med läroplanens sätt att se på läsning och läsförståelse. Likartade slutsatser har även dragits för de tidigare studierna (m.fl. 2005; 1995). I IEA:s rapportering av resultaten från studierna ingår inte några analyser av möjliga förklaringar till skillnader eller förändringar. En central idé för IEA har istället varit att släppa data fria för fortsatt forskning så snart den första rapporteringen av deskriptiva resultat är gjord. I det följande kommer resultat från två forskningsprojekt som haft som syfte att bättre förstå resultaten i läsundersökningarna att presenteras. Ett har handlat om att skapa en trendskala som Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar sträcker sig , i syfte att bättre förstå och tolka de sjunkande resultaten som rapporterats . Ett annat har handlat om att undersöka orsaker till förändring rent empiriskt. Studier av läsnivåns förändringar över tid Det är först med PIRLS som jämförelsemöjligheter byggts in i undersökningsdesignen redan från början. Hälften av texterna från varje undersökningsomgång låter man ingå i nästa undersökning. Därmed har man skapat bryggor mellan läsproven. Med hjälp av en speciell statistisk teknik, som förmår rangordna de olika testuppgifterna med avseende på svårighetsgrad, räknas sedan resultaten om och överförs till en gemensam skala (m.fl. 2003). Samma teknik har använts för att skapa en gemensam skala för alla läsprov som använts i IEA:s läsundersökningar. I har man vid varje ny läsundersökning sett till att det finns bryggor mellan de nya läsproven och de som erbjudits i tidigare undersökningar. Därför ingick det läsprov i både undersökning och i upprepningen 2001. Mellan RL 2001 och PIRLS 2001 finns också bryggor säkerställda i form av överlappande läsprov. Under antagande om att dessa olika läsprov i huvudsak mäter en generell och gemensam läsförståelsedimension har det i två sekundäranalysprojekt utförts analyser med syftet att åstadkomma en gemensam skala för resultaten i de olika studierna.2 Här nedan återges resultatet för svenska elever i årskurs 3 och årskurs 4 på den gemensamma lässkala som sträcker sig . 2 Inom ramen för det av finansierade (Studier av läsfärdigheten i ) påbörjades arbetet med att skapa jämförbara mått (2006). Dessa länkningsanalyser fortsatte sedan inom det av finansierade (Förändringar i läskompetens) där elevernas provresultat från alla rapporterade i läsning länkats samman (2011). Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar Källa: ; 2010. De trendlinjer som åskådliggörs i diagram 1 ovan visar läsförståelsens förändringar på samma skala. Det ska dock framhållas att resultatet vid första mätpunkten 1971 är behäftat med större osäkerhet än skattningarna . Det beror på att undersökning baserades på åldersurval. I hämtades ett riksrepresentativt urval av 10-åringar från två årskurser, årskurs 3 och årskurs 4. Alla senare studier har varit baserade på årskursurval, i dessa ingick alla barn i de klasser som urvalen omfattade oavsett ålder. På grund av denna mätosäkerhet bör den nedgång som kan ses , minus 10 poäng, tolkas med stor försiktighet. Tendensen är dock negativ. Säkrare är skattningen av den nedgång som syns på minus 32 poäng. Den negativa trenden fortsätter därefter , då resultaten sjunker med ytterligare minus 25 poäng. Det ger en total nedgång på cirka 52 poäng , den första nedgången oräknad. Är det mycket eller lite? Ett sätt att bedöma det är att se på skillnaden mellan årskurs 3 och årskurs 2001 då båda årskurserna deltog med riksrepresentativa urval och erbjöds samma Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar Medelpoängen i årskurs 4 var 529 och 477 i årskurs 3. Skillnaden, 52 poäng mellan de båda årskurserna, kan sålunda ses som ett mått på hur mycket ett skolår i genomsnitt bidrar med när det gäller läsning. I det ljuset ter sig nedgången som tämligen stor. Det ska i detta sammanhang påpekas att den gemensamma lässkalan i ovanstående analys skiljer sig från lässkalorna i de internationella rapporterna, i det att skillnaderna i antal poäng är större här. Resultaten är dock helt överensstämmande, de ligger bara på en annan skala. I nästa diagram visas hur trenden ser ut för flickor och pojkar. Källa: , 2011; , 2010. Trenden för flickor respektive pojkar ser enligt diagram 2 tämligen likartad ut. Pojkar ser ut att ha tappat aningen mer än flickor , medan nedgången är lika stor . Könsskillnaden var minst , 14 poängs skillnad bland 10-åringarna i årskurs 3 och 12 poäng bland 10-åringarna i Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar årskurs 4, båda till flickors fördel. Vid de senare mätpunkterna har skillnaden i medelpoäng ökat till runt 20 poäng. I tolkningen av små skillnader och små förändringar om ett fåtal poäng skall man veta att varje skattning omges av en viss osäkerhet, vilket gör det svårt att ge dem någon innebörd så länge stöd från ytterligare analyser saknas. Från introduktionen av begreppet reading literacy i IEA:s läsundersökningar , har det i elevenkäten ingått ett batteri av frågor som tar sikte på elevers attityder till läsning och bilden av sig själv som läsare. forskning har kunnat fastslå att båda dessa faktorer, självbild som läsare och attityder till läsning, är betydelsefulla för barns läsutveckling som de också är sprungna ur den läsutveckling eleverna redan genomgått (1990; Stanovich 1986, 2000; Snow m.fl. 1998; 2007; 2010). RL-undersökning visade sig lässjälvbilden vara den faktor som starkast hängde samman med elevernas läsförmåga (1995). Det är därför intressant att se hur elevernas inställning till den egna läsförmågan har förändrats . I RL 1991 och RL 2001 besvarade eleverna i årskurs 3 frågan hur bra är du i läsning? med svarsalternativen inte särskilt bra, medel, bra och mycket bra. Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar kan man bland elever i årskurs 3 se en kraftig ökning av svaret mycket bra och en minskning av svaren medel och bra. Nästan hälften av eleverna tyckte att de läser mycket bra , medan ungefär var fjärde elev gav detta svar . Elevernas bedömning av den egna läsförmågan var alltså betydligt mer positiv än . Det framgår att förändringen i positiv riktning var större för flickor än för pojkar, liksom den var större för elever som inte talar svenska hemma än för elever som talar svenska hemma (2009). I PIRLS 2001 för årskurs 4 har antalet frågor om självbild som läsare utökats till tre. Från dessa har ett index skapats som sedan delats in i hög, mellan och låg. I diagram 4 nedan visas hur procentandelarna för respektive kategori har förändrats. Sambandet med läsprestationer är väl dokumenterat, den grupp som har en positiv lässjälvbild har ett högre genomsnitt på läsproven (2011). Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar Källa: Mullis m.fl. 2007. Både 2001 och 2006 har en mycket stor andel elever angivit att de ser sig själva som goda läsare. Någon förändring mellan dessa tidpunkter går inte att urskilja. Värt att notera är att bland svenska elever var det ytterligt få som ansåg sig ha en låg självbild i läsning. Detta är positivt. En hög tilltro till sig själv som läsare utgör en god och viktig grund för den fortsatta läsutvecklingen. När det gäller attityder till läsning var elevfrågorna i RL- undersökningen mer inriktade på frekvensen av olika läsaktiviteter och på elevernas uppfattning om hur man blir en god läsare. I diagram 5 visas hur elever i årskurs 3 svarat på den senare frågan 1991 och 2001. Eleverna fick välja mellan 11 olika svarsalternativ och ombads markera de tre viktigaste sätten. Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar Ha massor av tid att läsa Kunna koncentrera sig bra Veta hur man ska ljuda ihop ord Lära sig vad många ord betyder Ha många bra böcker omkring sig Ha en livlig fantasi Ha massor av läxor i läsning Träna de svåra sakerna väldigt Ha fått veta hur man gör Att känna till vad som krävs för att bli en god läsare kan förstås vara till hjälp på samma sätt som träningsråd är när man vill förbättra sin förmåga i andra avseenden. Det är inte bara en åsiktsfråga, utan en kunskapsfråga. har svaren på dessa frågor ansetts spegla synen på läsundervisning i respektive land (1994). I den ökning som framkommer avseende alternativen tycka om det och kunna koncentrera sig bra anas en relation till Lpo- 94 där nyfikenhet och lust att lära samt förmåga till självständigt arbete starkt betonas (2005). I PIRLS:s elevenkät för årskurs 4 finns en uppsättning om fem frågor som mer direkt handlar om elevernas känslomässiga inställning till läsning. Från dessa har man skapat ett attitydindex som säger något om i vilken uträckning elever upplever läsglädje. Sambandet med läsprestationer är påtagligt, gruppen som angivit en hög grad av läsglädje presterar i genomsnitt bättre än de som angivit en mellanhög nivå. Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar Källa: Mullis m.fl. 2007; 2007. Av diagram 6 kan man se en tydlig förändring , där andelen elever som angivit hög grad av läsglädje har blivit betydligt mindre 2006. I råder ingen brist på god och populär barnlitteratur, och de allra flesta har tillgång till både folk- och skolbibliotek. Möjligtvis har antalet böcker hemma minskat som en följd av nya digitala format och förändrade läsvanor i föräldragenerationen. En rimligare förklaring till nedgången är att den är relaterad till nedgången i läsförståelse och till förändrade läsvanor. I nästa avsnitt redovisas resultat från en studie där förklaringar till nedgången i läsnivå undersöks utifrån en hypotes om förändrade läsvanor. Analysen har fokuserats på hur den ökade datoranvändningen påverkar barns läsprestationer i skolan. Vad betyder datoranvändning för läsprestationer i skolan? Datorer är ett medium som successivt blivit alltmer förekommande i var mans hem. Det har också konstaterats att mer och mer av den fritid som barn och unga har till sitt förfogande används till aktiviteter framför datorn (2010). Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar ningen är att datoriseringens utbredning i huvudsak är av godo, då den erbjuder nya arbetsredskap och nya vägar till lärande och kontakter. Internet och den rikedom på information som där finns tillgänglig för var och en med tillgång till dator, har potential att minska såväl geografiska avstånd som kunskapsklyftor. De nya kommunikationsvägarna medför inte bara nya möjligheter att kommunicera, interagera och påverka utan också nya vägar för marknadsföring, konsumtion och handel. När det gäller läsning och läsförståelse erbjuder den digitala världen nya modaliteter, där hypertexter kan varvas med bilder och animationer i interaktiva miljöer. Datorer och internet har helt enkelt en sådan potential att eventuella negativa konsekvenser lätt kommer i skymundan. kan sägas att med internet och all den information och interaktion som finns där, blir läsförståelse och källkritiska kunskaper av än mer central betydelse. När det gäller barns datorvanor har de mest kritiska rösterna handlat om spel, spelvanor, film och bildmaterial och deras möjliga påverkan på såväl hälsa och beteende som privatekonomi (2006). Baksidan av sociala medier, med nya former för mobbning samt spridning av falsk information och fejkade bilder har också diskuterats (Datainspektionen 2009). När det gäller relationen mellan skolresultat och fritidsvanor i allmänhet och datorvanor i synnerhet är studierna förhållandevis få, om man undantar de internationella kunskapsmätningarna i vars rapporter man kan notera positiva samband mellan olika slags fritidsaktiviteter och resultat på kunskapsproven. Frågan om kausalitet, dvs. i vilken utsträckning elevers resultat i skolan påverkas av aktiviteter , har inte studerats i någon större utsträckning. Den oväntat negativa kunskapsutvecklingen i skolans kärnämnen har dock medfört att frågan om fritidsvanornas betydelse blivit aktuell, inte minst i ljuset av de förändringar i mediavanor som noterats . forskning om effekter av datorvanor på barns kunskaper En tydlig förändring utanför skolan är att allt fler barn spenderar på olika slags datoraktiviteter. Det finns indikationer i tidigare forskning på att datorer har effekt på vissa kunskaper och färdigheter, och samband i båda riktningarna har rapporterats. Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar Barber (2006) använder data från Trends in International Mathematics and Science Study 1999 (TIMSS) och PIRLS 2001 och redovisar ett positivt samband mellan datortillgång och elevprestationer i såväl läsning som matematik och naturorientering på landsnivå, ett samband som kvarstår även efter det att hänsyn tagits till inkomst per capita. Han menar att rika länders utbildningsförsprång beror på bättre tillgång till datorer i dessa länder. och (2009) utnyttjar data från PISA- studie och finner i analysens första steg ett positivt samband mellan datortillgång hemma och elevprestationer i läsning och matematik, men detta samband försvinner då elevernas hembakgrund kontrollerades i efterföljande steg. När dessutom kontroller gjordes för skillnader i skolresurser och institutionella faktorer, blev sambandet mellan datortillgång hemma och elevprestationer starkt negativt. Den slutsats som dras är att datorer hemma distraherar elever och hindrar effektivt lärande. Tillgången till forskning som genom sin design och analys har kraft att dra några slutsatser om förhållandet mellan datoranvändning och läsförmåga är dock mycket begränsad.