sou · H0B324 · 2012-04-10 00:00:00 — Ersättning- arna ska betalas till den huvud- man som enligt avtal med staten svarar för verksamheten. Hemkommunen ska betala ersättning för kostnader för utbild- ning för de elever som avses i 35 och 35 a §§. Hemlandstinget eller, i förekommande fall hemkom- munen, ska betala ersättning för kostnader för habilitering för elever enligt 35 §. Hemkom- munen ska betala ersättning för kostnader för boende och om- vårdnad i boendet enligt 37 a §. Ersättningarna ska betalas till den huvudman som enligt avtal med staten svarar för verksamheten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ersättningar enligt första stycket. Övriga regler om gymnasieskolan De bestämmelser i denna lag som gäller för gymnasieskolan i övrigt ska tillämpas även i fråga skola för ungdomar med vissa funktionsnedsättningar, om inte något annat särskilt anges. I detta kapitel finns I detta kapitel finns – allmänna bestämmelser (2– – allmänna bestämmelser (2– 20 §§), 20 §§), (21–26 §§), (21–26 §§), huvudman (27–33 §§), och huvudman (27–33 §§) 37 §§). 37 §§), och störning i kombination med vissa ytterligare funktionsnedsättningar (38–48 §§). 2 Senaste lydelse 2012:109. 4 §Utbildningen i gymnasiesärskolan ska vara öppen för ungdomar vars skolplikt har upphört och som inte bedöms ha förutsättningar att nå upp till gymnasieskolans kunskapskrav därför att de har en utvecklingsstörning.De ungdomar som tillhör De ungdomar som tillhör målgruppen för gymnasiesär- målgruppen för gymnasiesär- skolan har rätt att bli mottagna i skolan har rätt att bli mottagna i gymnasiesärskola om utbild- gymnasiesärskola om utbild- ningen påbörjas före utgången ningen påbörjas före utgången av det första kalenderhalvåret av det första kalenderhalvåret det år de fyller . det år de fyller eller, i fallsom avses i 40 §, 21 år.Utbildning anpassad för ung- domar med vissa funktionsned- sättningar9 a §För ungdomar med utveck- lingsstörning i kombination med vissa ytterligare funktionsned- sättningar får den kommun som regeringen bestämmer anordna särskilt anpassad utbildning i sin gymnasiesärskola (riksrekryter- ande gymnasiesärskola för ung- domar med utvecklingsstörning i kombination med vissa ytter- ligare funktionsnedsättningar). För denna utbildning gäller sär- skilda bestämmelser i 38–48 §§. Regeringen får meddela ytterlig- are föreskrifter om sådan utbild- ning.Föreskrifter enligt första stycket får innebära undantag från vad som annars gäller för utbildning i gymnasiesärskolan.45Författningsförslag antagningen till de olika utbild- antagningen till de olika utbild- ningar som anordnas av huvud- ningar som anordnas av huvud- I 45 § finns särskilda bestäm- melser om prövningen av mål- rande gymnasiesärskola för ung- domar med utvecklingsstörning i kombination med vissa ytter- En elev som med stöd av En elev som med stöd av 39 § 35–37 §§ går i gymna- 35–37 §§ siesärskola i en annan kommun än sin hemkommun och som på och som på grund av skolgången övernatta i den kommunen, har måste övernatta i den kom- rätt till skolskjuts mellan den munen, har rätt till skolskjuts tillfälliga bostaden och den plats och den plats där utbildningen samma förutsättningar som gäller bedrivs under samma förut- för elever som är hemma- sättningar som gäller för elever hörande i kommunen. som är hemmahörande i kom- Den kommun som anordnar utbildningen ska ombesörja att skolskjuts anordnas enligt första stycket. Kommunens kostnader för detta ska ersättas av elevens hemkommun. ekonomiskt stöd till elever i en ekonomiskt stöd till elever i en huvudman som behöver in- huvudman som behöver in- ackordering på grund av skol- ackordering på grund av skol- 1. elever som har tagits emot i andra hand till ett nationellt program enligt 19 kap. 39 §, eller 2. elever på riksrekryterande gymnasiesärskola för ungdomar med utvecklingsstörning i kombi- nation med vissa ytterligare funktionsnedsättningar. Denna skyldighet gäller dock inte elever som har tagits emot i andra hand till ett nationellt program enligt 19 kap. 39 §. Stödet ska avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Det ska ges kontant eller på annat sätt som ska framgå av beslutet om stöd. Om stödet ges kontant, ska det lämnas med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken för varje hel kalendermånad som eleven bor inackorderad. Beloppet får avrundas till närmast lägre hela tiotal kronor. För ungdomar med utveck- lingsstörning i kombination med vissa ytterligare funktionsned- sättningar enligt 39 § anordnas särskilt anpassad utbildning (riks- rekryterande gymnasiesärskola för ungdomar med utvecklingsstör- ning i kombination med vissa ytterligare funktionsnedsättningar). gymnasiesärskola anordnas för ungdomar med utvecklings- störning och 1. dövhet eller hörselskada som har behov av en tecken- språkig undervisningsmiljö, 2. grav språkstörning som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation, 3. dövblindhet, och 4. synskada i kombination med ytterligare funktionsned- sättning. Ungdomar som tillhör mål- grupperna enligt 39 § har rätt att få utbildning vid en riksrekry- terande gymnasiesärskola med särskilt anpassad utbildning om de uppfyller de villkor som följer av 4 §. Riksrekryterande gymnasie- särskola för ungdomar enligt 39 § ska vara öppen för sökande från hela landet. Boende och omvårdnad i boendet Elever enligt 39 § har rätt till boende och omvårdnad i boendet om sådant behövs med hänsyn till avståndet till elevens ordinarie bostad, funktionsnedsättningen eller någon annan särskild omständighet. gymnasiesärskola för ungdomar med utvecklingsstörning i kombi- nation med vissa ytterligare funktionsnedsättningar görs hos en särskild nämnd. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får sluta avtal med en sådan kom- mun som avses i 9 a § om att, i enlighet med detta kapitel, an- ordna riksrekryterande gymnasie- särskola för ungdomar med utveck- lingsstörning i kombination med vissa ytterligare funktionsned- sättningar i sin gymnasiesärskola. Beslut om rätt till utbildning Frågor om målgruppstillhörig- het till riksrekryterande gym- nasiesärskola för ungdomar med utvecklingsstörning i kombina- tion med vissa ytterligare funk- tionsnedsättningar, frågor om boende på elevhem och omvård- nad i boendet prövas av en särskild nämnd. Avgifter får inte tas ut för insatser för omvårdnad i boendet som tillhandahålls enligt denna lag i anslutning till en riks- rekryterande gymnasiesärskola för ungdomar med utvecklingsstör- ning i kombination med vissa ytterligare funktionsnedsättningar. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för kost och logi. Hemkommunen ska betala ersättning för kostnader för utbildning vid en gymnasie- särskola för ungdomar med utvecklingsstörning i kombina- tion med vissa ytterligare funk- tionsnedsättningar. Hemkom- munen ska betala ersättning för kostnader för boende och omvårdnad i boendet enligt 42 §. Ersättningarna ska betalas till den huvudman som enligt avtal med staten svarar för verksam- heten. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ersätt- ningar enligt första stycket. Övriga regler om gymnasie- särskolan De bestämmelser i denna lag som gäller för gymnasiesärskolan i övrigt ska tillämpas även i fråga tion med vissa ytterligare funk- tionsnedsättningar, om inte något annat särskilt anges. Beslut av den nämnd som avses i 15 kap. 38 § och 18 kap. 45 § Beslut av den nämnd som Beslut av den nämnd som avses i 15 kap. 38 § i fråga som avses i 15 kap. 38 § och 18 kap. avses i samma paragraf får 45 § i frågor som avses i samma får överklagas endast av den endast av den som har begärt Ett beslut om placering vid en viss skolenhet får dock inte placering vid en viss skolenhet får dock inte överklagas. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas efter . 2.Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande för utbildning som har påbörjats före . förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039) Härigenom föreskrivs i fråga om gymnasieförordningen (2010:2039) dels att 10 kap. 4, 6–10 §§, 11 kap. 3, 4 och 8 §§ samt rubriken närmast före 10 kap. 10 § ska upphöra att gälla, dels att 11 kap. 1 och 2 §§ ska betecknas 11 kap. 2 och 3 §§, dels att 1 kap. 1 §, 10 kap.1–3, 5, 11 och 12 §§ och 11 kap. 5–7 §§ samt rubrikerna närmast före 10 och 11 kap. och 10 kap. 11 § ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas fyra nya paragrafer, 9 kap. 10 §, 10 kap. 11 a §, 11 kap. 1 § och 13 kap. 28 a § av följande lydelse samt nya rubriker närmast före 9 kap. 10 § och 13 kap. 28 a § av följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas ett nytt kapitel, 13 a kap., av följande lydelse. hörselskadade (10 kap.), visning på teckenspråk (10 kap.), – utbildning för svårt rörelse- hindrade ungdomar (Rh-anpas- (11 kap.), sad utbildning) (11 kap.), – elever (12 kap.), – elever (12 kap.), (13 kap.), (13 kap.), (13 a kap.), gymnasiesärskolor (14 kap.), och gymnasiesärskolor (14 kap.), och (15 kap.). (15 kap.). Elever med dövhet eller hörselskada gemensamt ämne får förekomma på alla nationella program som anordnas för elever med en funk- tionsnedsättning enligt 15 kap. 35a § skollagen (2010:800). Kurser i teckenspråk som gymnasiegemensamt ämne får för elever med en funktionsned- sättning enligt första stycket ersätta en eller flera kurser i studievägen med undantag för kurser i svenska. I stället för svenska eller svenska som andraspråk respek- tive engelska får elever enligt första stycket läsa svenska för döva respektive engelska för döva som gymnasiegemensamma ämnen. Beslut enligt andra och tredje stycket fattas av rektorn. 10 kap. Riksrekryterande gymnasieskola med undervisning på teckenspråk kommun får i sin kommun får i sin ning för elever som ning för elever enligt 15 1. är döva och hörselskadade 35 a § skollagen (2010:800). och är beroende av en tecken- hjälpmedel och andra stödinsatser inte kan följa reguljär under- visning i gymnasieskolan, behöver insatser av samma slag som döva, eller 4. är dövblinda. gymnasiet för döva (RGD) eller teckenspråkiga (RgT). (RGH). När det i denna för- ordning talas om döva elever avses även elever enligt första stycket 3 och 4. hörselskadade ska så långt det är nasieskolan med undervisning på möjligt integreras med mot- teckenspråk ska så långt det är svarande utbildning i gymnasie- möjligt integreras med mot- svarande utbildning i gym- program i form av program- program i form av program- utformade för en grupp elever får anordnas särskilt som utbild- ning för döva och hörselskadade, om antalet elever är minst fyra. utformade för en grupp elever får anordnas särskilt som riks- rekryterande gymnasieskola med undervisning på teckenspråk, om antalet elever är minst fyra. Teckenspråk som gymnasie- gemensamt ämne ska före- komma på alla nationella pro- gram som anordnas för döva elever. Kurser i teckenspråk som gymnasiegemensamt ämne får ersätta en eller flera kurser i studievägen för döva elever med undantag för kurser i svenska. Beslut fattas av rektorn. I stället för svenska eller svenska som andraspråk respek- tive engelska får döva elever läsa svenska för döva respektive engelska för döva som gymnasie- gemensamma ämnen. Teckenspråk som gymnasie- gemensamt ämne ska före- komma på alla nationella pro- gram som anordnas för elever vid riksrekryterande gymnasie- skola med undervisning på teckenspråk. För elever som vill och har Frågor om boende i anslut- behov av det ska kom- ning till utbildning enligt detta mun anvisa kost och logi. kapitel regleras i avtal mellan munen ska även ansvara för att staten och den kommun som eleverna har tillgång till den hjälp svarar för utbildningen. i övrigt som föranleds av deras 3 Senaste lydelse 2011:521. Specialpedagogiska skolmyndig- heten får meddela föreskrifter om avgifter för kost för elever som bor i elevhem i anslutning till en riks- rekryterande gymnasieskola med undervisning på teckenspråk. De bestämmelser i denna förordning som gäller för gymnasieskolan i övrigt ska tillämpas även i fråga om utbildning för döva och hörsel- skadade, om inte något annat särskilt anges. De bestämmelser i denna förordning som gäller för gymnasieskolan i övrigt ska tillämpas även i fråga om riks- rekryterande gymnasieskola med undervisning på teckenspråk, om inte något annat särskilt anges. 11 kap. Riksrekryterande gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning , , och kommuner får i sin gymnasieskola anordna utbildning för ungdomar enligt 15 kap. 35 a § skollagen (2010:800). Utbildningen enligt första stycket kallas riksgymnasiet med Rh-anpassad utbildning (RgRh). Organisation, avgifter och inter- ersättning för boende, omvårdnad och habilitering Sådana särskilda omvård- nadsinsatser som avses i 15 kap. 35 § skollagen (2010:800) regleras i avtal mellan staten och den kommun eller annan huvudman som ansvarar för omvårdnaden. Specialpedagogiska skol- myndigheten får meddela före- skrifter om avgifter för kost och logi för elever som bor i elev- hem i anslutning till en gymna- sieskola med Rh-anpassad utbildning. Ersättning enligt 15 kap. 40 § skollagen (2010:800) för kostna- der för boende, omvårdnad i boendet och habilitering ska motsvara en tredjedel av de genomsnittliga kostnaderna för insatserna per elev. Specialpedagogiska skol- myndigheten får meddela ytter- ligare föreskrifter om sådan ersättning som avses i första stycket. Boende, omvårdnad i boendet och habilitering enligt 15 kap. 37 a § skollagen (2010:800) reg- leras i avtal mellan staten och den kommun som svarar för utbildningen. Specialpedagogiska skol- myndigheten får meddela före- skrifter om avgifter för kost och logi för elever som bor i elev- hem i anslutning till en riksrekryterande gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning. Ersättning enligt 15 kap. 40 § skollagen (2010:800) för kostna- der för boende och omvårdnad i boendet ska motsvara kostnaden för personlig assistans enligt 51 kap. 11 § socialförsäkrings- balken motsvarande under terminstid. Specialpedagogiska skol- myndigheten får meddela ytter- ligare föreskrifter om ersättning för kostnader för boende, omvårdnad i boendet och habili- tering enligt 15 kap. 40 § skol- lagen. Elever med dövhet eller hörselskada Teckenspråk som gymnasie- särskolegemensamt ämne får före- komma på alla nationella pro- gram som anordnas för elever med en funktionsnedsättning enligt 18 kap. 39 § 1–4 skollagen (2010:800). Kurser i teckenspråk som gym- nasiesärskolegemensamt ämne får för elever med en funktions- nedsättning enligt första stycket ersätta en eller flera kurser i studievägen med undantag för kurser i svenska. I stället för svenska eller svenska som andraspråk respek- tive engelska får elever enligt första stycket läsa svenska för teckenspråkiga respektive engelska för teckenspråkiga som gymnasie- gemensamma ämnen. Beslut enligt andra och tredje stycket fattas av rektorn. 13 a kap. Riksrekryterande gymnasiesärskola för ungdomar med vissa ytterligare funktionsnedsättningar Utbildningens innehåll och organisation 1 § kommun får i sin gymnasiesärskola anordna utbildning enligt 18 kap. 39 § skollagen (2010:800). Utbildningen kallas riksgymnasiesärskolan (Rgsär). 2 § Den riksrekryterande utbildningen för ungdomar med utveck- lingsstörning i kombination med vissa ytterligare funktions- nedsättningar ska så långt det är möjligt integreras med motsvarande utbildning i gymnasiesärskolan. 3 § Teckenspråk som gymnasiesärskolegemensamt ämne ska före- komma på alla nationella program som anordnas för elever vid riksrekryterande gymnasiesärskola för ungdomar med utvecklings- störning i kombination med vissa ytterligare funktionsned- sättningar. Organisation, avgifter och interkommunal ersättning för boende och omvårdnad 4 § Boende och omvårdnad enligt 18 kap. 42 § skollagen (2010:800) samt hemresor för elever med sådant boende regleras i avtal mellan staten och den kommun som svarar för utbildningen. 5 § Specialpedagogiska skolmyndigheten får meddela föreskrifter om avgifter för kost och logi för elever som bor i elevhem i anslutning till en gymnasieskola med riksrekryterande utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning i kombination med vissa ytterligare funktionsnedsättningar. 6 § Ersättning enligt 18 kap. 47 § skollagen (2010:800) för kost- nader för boende och omvårdnad i boendet ska motsvara kost- naden för personlig assistans enligt 51 kap. 11 § socialför- säkringsbalken motsvarande under terminstid. Specialpedagogiska skolmyndigheten får meddela ytterligare föreskrifter om sådan ersättning som avses i första stycket. Övriga regler om gymnasieskolan 7 § De bestämmelser i denna förordning som gäller för gymna- siesärskolan i övrigt ska tillämpas även i fråga om riksrekryterande gymnasiesärskola för ungdomar med utvecklingsstörning i kom- bination med vissa ytterligare funktionsnedsättningar, om inte något annat särskilt anges. Denna förordning träder i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas efter . förordning om ändring av förordning (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan att 1 och 5 §§ ska ha följande lydelse. Bidrag enligt denna för- Bidrag enligt denna för- ordning lämnas till dels elever i ordning lämnas till dels elever i utbildning för döva eller hörsel- skadade enligt 9 kap. gymnasie- med undervisning på teckenspråk förordningen (1992:394), dels elever i utbildning som är spe- ningen (2010:2039), dels elever i ciellt anpassad för svårt rörelse- hindrade ungdomar (Rh-anpas- sad utbildning) enligt För elever vid riksgymnasiet i kostnad för kost och logi på För elever vid riksgymna- sierna i lämnas också ersättning för kostnad för annan service i samband med boendet. Ersättning lämnas endast för skäliga kostnader. Denna förordning träder i kraft . förordning om upphävande av förordning om extra ersättning för vissa handikappade elever vid studier i gymnasieskola, SKOLFS 1992:44 Regeringen föreskriver att förordningen om extra ersättning för vissa handikappade elever vid studier i gymnasieskola, SKOLFS 1992:44, ska upphöra att gälla vid utgången av juni månad 2014. 1.Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författ- ningssamling (SKOLFS). 2.För utbildning som har påbörjats tidigare än gäller äldre föreskrifter. förordning om ändring i förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten dels att 4 och 20 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas en ny paragraf, 12 a §, av följande lydelse. Myndigheten ska bistå de huvudmän som svarar för verk- samheten med särskilda om- vårdnadsinsatser för elever som går en sådan Rh-anpassad utbildning som avses i 15 kap. skollagen (2010:800) med admi- nistrativa tjänster i samband med att hemkommuner och hemlandsting betalar ersättning för vissa kostnader för eleverna till dessa huvudmän enligt 15 kap. 40 § skollagen. Myndigheten ska bistå de huvudmän som svarar för verk- samheten med särskilda om- vårdnadsinsatser för elever som går en sådan Rh-anpassad utbild- ning som avses i 15 kap. skol- lagen (2010:800) och en sådan gymnasiesärskoleutbildning för ungdomar med utvecklingsstör- ning i kombination med vissa ytterligare funktionsnedsättningar som avses i 18 kap. skollagen med administrativa tjänster i sam- band med att hemkommuner och hemlandsting betalar ersätt- ning för vissa kostnader för eleverna till dessa huvudmän enligt 15 kap. 40 § skollagen. Myndigheten ska för statens räkning sluta sådana avtal som avses i 15 kap. 37 c och 18 kap. 44 §§ skollagen (2010:800). Inom myndigheten finns det ett särskilt beslutsorgan som be- nämns gande i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. Nämn- den ska pröva frågor om 1. mottagande i specialskolan enligt 7 kap. 6 § skollagen (2010:800), och 2. antagning till Rh-anpassad utbildning vid vissa gymnasie- skolor och andra frågor om rätt till sådan utbildning enligt 15 kap. 36 § skollagen. Inom myndigheten finns det ett särskilt beslutsorgan som be- nämns gande i specialskolan och till gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsned- sättning. Nämnden ska pröva frågor om 1. mottagande i specialskolan enligt 7 kap. 6 § skollagen (2010:800), grundläggande behörighet till riks- rekryterande gymnasieskola för ungdomar med vissa funktions- nedsättningar enligt 15 kap. 36 § 15 kap. 37 a § skollagen, och skola för ungdomar med utveck- lingsstörning i kombination med 18 kap. 42 § skollagen. Denna förordning träder i kraft . Utredningens ursprungliga uppdrag (dir. 2010:47) var att föreslå hur en flexibel utbildning för elever i specialskolans målgrupp ska kunna införas (se bilaga 1). Utredningen redovisade sina för- slag i denna del i delbetänkandet Med rätt att välja – flexibel utbild- ning för elever som tillhör specialskolans målgrupp (SOU 2011:30). Enligt tilläggsdirektiv (dir. 2010:137) ska utredningen nu se över den gymnasiala utbildningen för ungdomar med vissa funktions- nedsättningar (se bilaga 2). Uppdraget gäller utbildning för elever som tillhör målgrupperna för dagens riksrekryterande gymnasie- utbildning för dels elever med svåra rörelsehinder, dels elever med dövhet, hörselskada, dövblindhet eller med språkstörning och behov av insatser av samma slag som elever med dövhet. Dessutom omfattas utbildning för elever som tillhör målgruppen för dagens riksrekryterande gymnasiesärskola för elever med utvecklings- störning i kombination med dövhet eller hörselskada. Utredningen ska beskriva utvecklingen av elevgruppernas sam- mansättning vid de aktuella riksrekryterande gymnasiala utbild- ningarna och bedöma om utbildningen är ändamålsenlig samt beskriva det framtida behovet av riksrekryterande utbildning och eventuellt andra typer av särskilda insatser inom utbildningsområdet för de aktuella målgrupperna. Såväl utbildnings- som omvårdnadsinsats- erna ska omfattas och utredningen ska fokusera på kvalitet, utbild- ningsresultat, etablering på arbetsmarknaden och fortsatta studier. Utredningen ska föreslå hur ansvaret för boende, habilitering och resor i anslutning till utbildningarna ska fördelas mellan staten och skolhuvudmännen samt föreslå hur verksamheten ska finansie- ras. Utredningen ska därutöver göra en översyn av regelverket för de riksrekryterande utbildningarna och lämna författningsförslag samt lämna förslag till hur antagningen av elever ska regleras, bedöma om enbart kommuner ska kunna vara huvudmän för riksgymnasie- verksamhet samt ta fram underlag för att staten ska kunna revidera och upprätta avtal med anordnande kommuner om riksgymnasie- verksamhet. Utredningen ska särskilt belysa utbildningssituationen för elever med språkstörning och bedöma vilka konsekvenser utvidgningen av specialskolans målgrupp till att omfatta även elever med grav språkstörning har för gymnasie- och gymnasiesärskolan. I arbetet med tilläggsdirektiven har utredningen utgått från befint- lig kunskap om de berörda målgrupperna och utbildningen för dem. Det innebär att vi har studerat rapporter från myndigheter och andra organisationer samt relevant forskning. Vidare har vi tagit fram nytt underlag för att kunna beskriva och bedöma de aktuella riksrekryterande gymnasiala verksamheterna. I detta har vi främst samarbetat med anordnande kommuner och skolor samt Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM). För att kunna ge en bild av vad eleverna gör efter utbildningen har uppgifter beställts av () och . Utredningen har också besökt samtliga riksrekryterande gym- nasieutbildningar, dvs. de Rh-anpassade gymnasieutbildningarna i , , och samt den riksrekry- terande gymnasieutbildningen i för elever med dövhet, hörselskada, dövblindhet eller med språkstörning och behov av insatser av samma slag som elever med dövhet (RGD/RGH).