sou · H0B359 · 2012-09-11 00:00:00 — En mux ryms i ett frekvenslager. Distributionskost- naderna påverkas av hur många kanaler som sänds i muxen och om kostnaderna kan fördelas mellan dessa. Alla kanaler som sänds i samma mux kommer att ha samma täckningsområde Terrestrial Digital Audio Broadcasting (T-DAB) är en öppen standard för digitala system som är etablerad i flera länder i och . T-DAB och T-DAB+ är baserade på Eureka-147 DAB- standarden. Standarden har vidareutvecklats till att utöver DAB även inkludera DAB+, DAB-IP och DMB. Detta system kan användas i frekvenserna 174–. Reguljära sändningar med T-DAB, T-DAB+ eller T-DMB finns i , , , Republiken , , , , , , , , , och Stor- . Det finns även ett stort antal radiomottagare på den europeiska marknaden som kan användas för att ta emot sänd- ningar via dessa system. Med T-DAB-tekniken skulle man teoretiskt kunna sända nio ljudradioprogram. Teoretiskt är T-DAB+ effektivare, vilket innebär att T-DAB+ skulle kunna möjliggöra 27 ljudradio- program. Antal program i en multiplex är en kompromiss mellan den tillgängliga bandbredden och den önskade ljud och bild- kvaliteten. Därför är en vedertagen uppfattning i både och andra länder att 16 ljudradiokanaler är den lösning som är optimal för en DAB+ multiplex. 6 Terrestrial Digital Audio Broadcasting. Digital Radio Mondiale (DRM) är en öppen standard för digitala system för lång-, mellan- och kortvåg, dvs. Denna variant kallas DRM30. DRM ger inte fler kanaler än dagens FM-band, utan snarare färre. DRM används för inhemska sändningar i , och . För att anpassa DRM för högre frekvenser och med bättre ljud- kvalitet har DRM+ utvecklats. DRM+ kan användas i 47–, 87,5–och 174–. DRM+ har blivit standardiserad . DRM+ har 2011 blivit godkänd av ITU.7 Med DRM+ möjliggörs cirka tre ljudradioprogram per mux. Det har genomförts testsändningar med DRM+ –2012 i , , , , , , och (och ). Det bedrivs alltså inga reguljära sändningar med DRM+ och därför finns inte heller ett utbud av mottagare på marknaden. T-DAB, T-DAB+ och DMB är interoperabla med DRM+, vilket innebär att det går att designa mottagare som kan ta emot båda teknikerna. Av Myndigheten för radio och tv:s strategi för tillståndsgivning framgår att det är tydligt för myndigheten att större delen av branschen anser att tekniken T-DAB+ bör användas för utsänd- ningar. Under förutsättning att de som söker och får tillstånd är fortsatt överens i teknikfrågan kan myndigheten komma att före- skriva en användning av T-DAB+ eller därmed kompatibel teknik som ett tekniskt villkor. Myndigheten gör även bedömningen att varje T-DAB+ sändarnät kan komma att innehålla upp till 16 sam- tidiga programtjänster. Den digitalisering som sker genom tekniker som T-DAB+ lämpar sig bäst för programbolag som vill sända flera program över samma geografiska område och som också vill täcka större områden. Tekniken passar således t.ex. inte aktörer inom närradio i , som sänder enstaka program till geografiskt begränsade områden. Vissa företrädare för närradion har framfört att FM-sändning- arna är den bästa sändningstekniken och vid en senare eventuell övergång till digitalradio att tekniken DRM+ bör användas framför DAB+. DRM+ passar bra för enskilda operatörer som sänder t.ex. närradio eller lokal kommersiell radio, men med DRM kan man också bygga större SFN-nät (single fre- quency network) som täcker större områden. Fortsatt användning av FM med internet som komplement PTS föreslår en utveckling av den analoga ljudrundradion i 87,5– genom att fortsätta modifiera planeringsparametrarna för att öka utrymmet för programföretagen och därmed få en effektivare användning av radiospektrum. Detta skulle dock inte medföra att nationella sändningar blir möjliga för de kommersiella programbolagen, om inte frekvenser tas från annan användning. Med annan användning avses frekvenser som används av SR. PTS anser att FM-nätet precis som och i ännu större omfatt- ning framöver kan kompletteras genom att en del av efterfrågan möts via internet. 11.5.1Frekvensernas värde för annan användning Frekvenser har ett värde. De frekvenser som kan användas för ljud- radio är som beskrivits FM-bandet (87,5–) och band III (174–). Intresset och möjligheterna för annan användning än ljudradio är mindre i 87,5–än i 174–. 87,5– Med hänsyn tagen till att 87,5–används för analog ljud- radio världen över är det inte troligt att annan användning skulle kunna placeras i detta band inom en överskådlig framtid. En harmonisering av andra tjänster i 87,5–är inte sannolik eftersom analog ljudradio är etablerad i ett stort antal länder och därför förutses mycket låg potential för en massmarknad och där- med relativt litet intresse för nya tjänster i detta band. Om det koordinerade frekvensutrymmet för digital ljudrundradio inte skulle användas för detta ändamål finns det möjlighet att planera om bandet för tv med den teknik som används i dagens marknät för tv-sändningar (DVB-T/DVT-T2). Detta kräver i så fall ett beslut av regeringen. Vid (WRC-12) beslutades att från nästa världsradiokonferens 2015–2016 även allokera spektrumutrymmet 694–för mobila tjänster (mobila samtalstjänster och mobil data). Att allokera ett spektrumutrymme är inte att besluta att det ska användas för ett visst ändamål utan bara en anvisning om vad frekvensbandet kan användas till. Bandet 694–kallas även 700 MHz-bandet och används för marksänd tv. Marksänd tv sänds i sju muxar, varav sex ligger i 470–och en ligger i 174–, där alltså även digital- radio kan läggas. Om delar av tv-frekvenserna avsattes för mobila tjänster skulle således frekvensutrymmet för tv minska.8 Om ett införande av mobil användning i 700 MHz-bandet blir aktuellt i och om det är nödvändigt att hitta ett alternativt frekvensutrymme för marksänd tv så skulle bandet 174–vara en möjlig del av denna lösning. För att 700-bandet skulle kunna användas för mobila tjänster krävs dock att regeringen fattar beslut om detta. Att använda frekvensbandet 174–för tv i stället för radio skulle kunna innebära ett frigörande av frekvensutrymme för en mux, i vilket det kan sändas upp till åtta standard-tv-kanaler. Detta skulle dock kräva att hela frekvensbandet användes till tv. Ett sådant utrymme kan frigöras i t.ex. och i andra delar av landet om inte digitalradio sänds. I områden som gränsar till och kommer dock möjligheterna att begränsas så länge användningen av 174–för digital ljudrundradio är aktuell i dessa länder, såvida inte en komplex koordineringsprocess genom- förs. Om däremot grannländerna skulle välja att använda frekvens- utrymmet för tv kommer en mux att relativt enkelt kunna användas för hela . I används dock inte 174–för digitalradio och kommer inte heller att användas för detta ändamål. eftersträvar i stället att använda hela bandet för DVB- T/DVB-T2, dvs. 8 Marknätet för tv genomgår en övergång från tekniken DVB-T till DVB-T2 vilket i sig inne- bär att frekvensutrymmet kan användas mer effektivt. I detta avsnitt görs en genomgång av utvecklingen av digitalradio i några europeiska länder: , , , och . påverkas dels av vad våra grannländer gör, eftersom det har en effekt på hur vi kan använda spektrum, och dels av hur länder med stor befolkning gör, eftersom storleken på efterfrågan på digitalradiomottagare påverkar priserna på dessa. Om efterfrågan på digitalradiomottagare ökar har detta även en effekt på den tekniska utvecklingen av nya digitalradiomottagare och på hur biltillverkarna agerar när det gäller digitalradiomottagare i bilar. 174–är det frekvensutrymme som används för reguljära utsändningar av digital marksänd ljudradio i . DAB, DAB+ och DMB är de utsändningstekniker som tillämpas. Testsändningar med DRM+ har genomförts i band 87,5–i . I bedrivs reguljära sändningar, förutom i , i DAB eller DAB+ i , , , , , , och (). 1Med täckning avses befolkningstäckning inomhus (för ) för nationella muxar. 3Bygger på en uppskattning, se vidare 11.6.2. Digitalradiosändningar i har bedrivits i tekniken T-DAB . Utvecklingen av digitalradio har varit aktörstyrd och aktörerna har valt T-DAB som standard. NRK sänder 12 kanaler i T-DAB, huvudkanalerna P1, P2, P3 och flera nischkanaler. P1, P2 och P3 sänds parallellt i FM och T-DAB i hela landet. Det finns två riks- täckande kommersiella kanaler, Radio och P4, som sänds rikstäckande i såväl FM som T-DAB. Även lokalradiokanalerna P5, NRJ och The Voice sänder via båda teknikerna. Det förekommer också mindre kanaler i DAB. Sändningarna sker i två muxar, Riksblokka och Regionblokka. Båda näten täcker av hus- hållen i . NRK sänder i Regionblokka och de kommersiella kanalerna i Riksblokka. Enligt NRK ska deras mux täcka och . Det norska FM- nätet är i dåligt skick. Den norska regeringen ansåg 2008 att en digitalisering av radio- mediet i huvudsak bör vara aktörsstyrd, bland annat med tanke på teknikval och att ett släckningsdatum för FM-nätet först kan sättas upp när minst hälften av de norska hushållen skaffat en digital- radiomottagare. Vidare ansåg regeringen att den slutgiltiga avveck- lingen av FM-sändningarna kan ske först när hela befolkningen har tillgång till ett digitalt radioutbud och detta utbud ger lyssnarna ett mervärde. Programbolagen efterlyste efter detta en ändring av dessa prin- ciper eftersom de ansåg att digitaliseringsprocessen skulle ta om inte statsmakterna gav tydligare signaler om när digi- taliseringen ska äga rum. fastlades en övergångsplan i . Regeringen anser fortfarande att övergången till digital radio ska var aktörsstyrd, framför allt med tanke på teknikval, men att statsmakterna bör stimulera digitaliseringsprocessen genom att ta fram en plan för över- gången till digitalradio. När beslutet fattades var såväl Riksblokka som Regionblokka utbyggda till 80 procents befolkningstäckning. Den norska modellen utgår från tre absoluta kriterier som måste vara uppfyllda för att en släckning av FM-nätet ska genomföras: NRK:s radioutbud måste ha en digital täckning som motsvarar dagens P1-täckning i FM-nätet (P1 är beredskapskanal). Riksblokka (de kommersiella kanalernas mux) måste vara utbyggd till . Det digitala radioutbudet måste ge publiken ett mervärde. Utöver detta måste följande kriterier vara uppfyllda för att en FM-släckning ska kunna ske : Det måste finnas rimliga och tekniskt tillfredställande lösningar för radiomottagning i bil. Minst hälften av radiolyssnarna måste helt eller delvis lyssna på en digitalradioplattform (gäller alla digitala platt- formar, inte bara marknätet). Det norska ske se över hur kriterierna har uppfyllts . Om alla fem kriterierna är uppfyllda 2015 ska en släckning ske 2017. Om endast de absoluta kriterierna är uppfyllda ska nätet släckas 2019. I används T-DAB men regeringen har ställt sig positiv till en övergång till T-DAB+. Den allmänna uppfattningen hos de parter som är delaktiga i digitalisering är att den samverkan som skett mellan NRK och de kommersiella bolagen har varit mycket viktig i den utveckling som skett i . bildades som ett samarbete mellan NRK, P4 Radio och SBS för att genomföra digi- taliseringen av radio i . har erbjudit de två stora kommersiella kanalerna P4 och Radio förlängning av FM- koncessionerna. De nuvarande tillstånden går ut och förlängs nu till 2017 med möjlighet till ytterligare förlängning till 2019. Förlängningen är förenad med krav på att tillstånds- havarna har ingått bindande avtal om en 90-procentig täckning i det kommersiella T-DAB-nätet. P4 har ingått ett sådant avtal. Det har däremot inte SBS (Radio ), eftersom bolagets tyska ägare inte ville vara med och bära den ekonomiska risken för utbyggnaden av nätet. SBS sänder dock fortfarande digitalt via marknät och avser att fortsätta med det. SBS har möjlighet att fram till teckna avtal om utbyggnad av digitalradio och på detta sätt få fortsätta sända i FM under nästa tillståndsperiod. I startade provsändningar med DAB 1996. () har varit drivkraften för T-DAB i . Två nationella muxar är i drift. Inomhustäckningen för DR:s mux är och utomhustäckningen och den andra muxen, där kommersiella kanaler sänds, planeras byggas ut till samma täck- ningsgrad. erbjuder DR 6-7 kanaler och det finns tre kommersi- ella kanaler som sänder via T-DAB. Dåvarande styrelsen för bibliotek och medier presenterade ett konsultationsdokument om utvecklingen av digitalradio i (Notat, Foreløbig rapport om udviklingen af digital radio). Styrelsen har i dokumentet utvecklat tre scenarier: avvaktan, expansion och migrering. Avvaktansscenariot är baserat på att det inte finns något behov av ytterligare digitalisering nu utan att det är meningsfullt att avvakta utvecklingen för att försäkra sig om ett bättre besluts- underlag. FM förslås i detta scenario fortsätta som . De två existerande DAB-sändarnäten (muxarna) fortsätter sända som , men ett tredje sändarnät för digitalradio byggs inte ut. Expansionsscenariot är baserat på en kombination av digi- talisering med fortsatta sändningar i FM. I detta scenario sker en övergång till DAB+ med möjlighet till fler kanaler och den tredje muxen byggs ut. Migreringsscenariot är baserat på att radiomediet ska digital- iseras med en övergång till DAB+ eller DVB-T2 och att digitaliser- ingen antingen sker med en etappvis flyttning av kanaler från FM till DAB+/DVB-T2 eller med en samtidig släckning av alla analoga sändare och därmed en överflyttning till digitala sändarnät. En slut- giltig släckning av FM rekommenderas tidigast efter full utbyggnad av sändarnäten (muxarna). offentliggjorde Kulturstyrelsen (tidigare Styrelsen för bibliotek och medier) en uppdaterad rapport om digital radio som bl.a. bygger på konsultationsdokumentet och de svar som inkommit. I rapporten beskrevs ett ytterligare scenario, A1, ett s.k. avvaktansscenario kombinerat med en möjlig omdispo- nering där det ges möjlighet att göra en närmare analys av möjligheten att flytta DR:s kanaler till mux 2 och de existerande kommersiella kanalerna till mux 1. När denna analys är genomförd kan ställning tas till om det ska ske en etappvis övergång eller en övergång vid ett bestämt datum. Mux 3 som inte är utbyggt kan byggas ut efter efterfrågan från marknaden. Det kan, enligt det danska kulturministeriet, förväntas att ett mediepolitiskt avtal om strategin för digitalradio kommer till stånd . I sänds digitalradio med tekniken DAB. BBC fick det första rikstäckande sändningstillståndet och började med provsändningar. Även kommersiella programbolag sänder i DAB. Det finns två nationella muxar i . I den ena som har en täckningsgrad på av befolkningen sänder BBC 11 kanaler och i den andra som har en täckningsgrad på sänds 12 kommersiella kanaler. Utöver detta finns ett antal regionala muxar i vilka ungefär åtta kanaler per mux sänds och cirka 43 lokala muxar. BBC har förbundit sig att bygga ut sitt nät till 97 procents täck- ning. Den brittiska regeringen stödde 2009 i sin rapport de kriterier för en övergång till digitalradio som rekommenderades av : av radiolyssnandet ska ske digitalt. Den nationella DAB-täckningen ska vara jämförbar med den för FM och den lokala DAB-täckningen ska vara av befolkningen och inkludera alla större vägar. Ett måldatum för släckning sattes till 2015. Datumet har alltid varit underordnat uppfyllande av kriterierna, dvs. kriterierna måste vara uppfyllda innan ett släckningsdatum kan sättas. Datumet ska offent- liggöras före släckning. Om lyssnandet fortsätter att öka i nuvarande takt är det enligt det brittiska som lyssnarkriteriet kan uppfyllas, vilket innebär att 2017 är ett mer realistiskt datum. Ett antal olika övergångsscenarier övervägs, däribland ett fast släck- ningsdatum och en stegvis övergång. Enligt departementet planerar inte en övergång till DAB+, eftersom 14 miljoner DAB-mottagare redan är sålda i landet och dessa inte är kompatibla med DAB+. startade med DAB-sändningar 1999. Inledningsvis fanns inga nationella sändningar eftersom det var de enskilda delstaterna som gav tillstånd. lanserade ett nationellt sändarnät (mux) för DAB+. Det resulterade i 13 nya kanaler, såväl public service-kanaler som privata. Det nationella DAB+-nätet kompletteras av två till tre sändarnät i var och en av de 16 delstaterna. De nationella sändningarna kommer att ha en inom- hustäckning på och en utomhustäckning på av den tyska befolkningen vid slutet av 2012. Om man inkluderar de regionala DAB+ sändningarna är den ackumulerade utomhustäck- ningen . Utbyggnaden av det nationella sändarnätet för DAB+ har fått finansiering från KEF (Kommission zur Ermittlung des Finanz- bedarfs der Rundfunkanstalten, som fördelar medel till public service-bolag) på så sätt att public service-bolaget getts möjlighet att bygga ut ett DAB+-nät. Utrymmet i sändarnätet delas mellan public service-bolag och kommersiella programbolag. Även (Arbeitsgemeinschaft der öffentlich- rechtlichen ), där de olika public service-bolagen i delstaterna ingår, tilldelades medel för att lansera DAB+. Det finns inget beslut om en övergångsplan från FM till digital- radio, men det pågår diskussioner enligt SWR (Südwestrundfunk). YLE inledde 1997 sändningar i T-DAB som täckte två miljoner lyssnare. Med anledning av att så få radiomottagare såldes och de kommersiella kanalerna inte längre var intresserade släcktes DAB ned 2005. YLE tillhandahåller digitalradio som tv-baserad radio i det finska marknätet för tv. strävar nu efter att använda frekvensbandet 174–för DVB-T/DVB-T2, dvs. tv-sändningar, och avser inte att använda det för digitalradio. 11.7Effekter av en digitalisering Bedömning: De fördelar som en digitalisering av marknätet ger motiverar en övergång från FM till digitalradio. Som beskrivits ovan anser vi att marknätsutsändningar av radio har sådana fördelar framför annan distribution av radio att marknätet kommer att vara en central distributionsform för radio. Vi har att ta ställning till en eventuell övergång från FM till digitalradio. I detta avsnitt beskrivs vilka positiva och negativa effekter digitalradio via marknät har i förhållande till analog radio via mark- nät för programbolag, lyssnare och även vilka övriga effekter en övergång till digitala sändningar via marknät ger. Beskrivningarna av effekterna görs till stor del baserat på fakta kring teknikerna eftersom de är de tekniker som används för reguljära radiosändningar i , även om vissa egen- skaper gäller för digitalradio mer generellt. Vi anser att de fördelar en digitalisering skulle innebära för pro- grambolagen i form av möjlighet till nationella sändningar, utveck- ling av nya tjänster och långsiktigt lägre distributionskostnader och för lyssnarna i form av ett större utbud av kanaler och nya tjänster, motiverar en övergång från analog radio till digitalradio. Detta trots att det kräver utbyte av ett stort antal radiomottagare i hemmen och i bilar för att ta emot utbudet samt ökade distributions- kostnader för programbolagen initialt. Möjlighet till nationella sändningar Myndigheten för radio och tv:s tillståndsgivning och de frekvenser som koordinerats för digitalradio möjliggör för kommersiella programbolag att ansöka om nationella tillstånd. Det finns inte frekvenser för fler nationella sändningar i FM-bandet. är det endast SR som har nationella tillstånd. De två stora kommersiella programbolagen har visserligen till- stånd att sända i flera regioner som sammanbundits. Radiomark- naden och dess aktörer har beskrivits i kapitel 3. De största kom- mersiella kanalernas FM-nät hade 2011 följande täckning, dvs. potentiella lyssnare av personer i åldrarna 9–: via 34 stationer, via 31 stationer, Rockklassiker via 17 stationer, Bandit via 13 stationer och NRJ via tre stationer, enligt uppgift från . Som jämförelse ska SR täcka av fast bosatta befolkning. SBS Radio står bakom och Rockklassiker och MTG Radio bakom , Bandit och . Från och med årsskiftet 2012/2013 kommer en del stations- ändringar att ske bland de kommersiella kanalerna eftersom SBS Radio tar över 20 tillstånd från MTG Radio. Detta kommer att inne- bära att MTG kommer att nå en mindre andel potentiella lyssnare i FM-nätet. Den möjlighet till nationella sändningar som en digitalisering av marknätet ger gör konkurrensvillkoren mer jämbördiga mellan SR och de kommersiella programbolagen men även mellan olika kom- mersiella programbolag. Nationella sändningar kan även påverka möjligheterna till annons- intäkter positivt. Att kunna nå en större andel potentiella lyssnare ger möjlighet till högre annonsintäkter. Vilken täckning de kommersiella bolagen kommer att efterfråga vet vi inte . Samma täcknings- grad som SR har för sina FM-sändningar är förmodligen inte kommersiellt försvarbart eftersom utsändningskostnaderna för de sista procenten blir dyrast. De kommersiella kanalerna som sänder tv i marknätet täcker av befolkningen. Där är situa- tionen dock en annan eftersom det endast är de kanaler som sänds fritt (TV4 och TV6) som står för sina egna distributions- kostnader. Programbolagen på radiosidan betalar för sin distri- bution själva varför det finns anledning att tro att täckningen för kommersiell radio skulle bli något lägre än för kommersiell tv. Digitalradio ger även möjlighet att sälja reklamplats som visar text eller bilder i radiomottagaren vilket skulle kunna öka intresset för radioreklam. Möjlighet att sända fler kanaler Digitala sändningar i det avsatta frekvensutrymmet innebär att det går att sända fler kanaler , vilket betyder att de kommersiella aktörerna kan ansöka om tillstånd för fler kanaler än vad som är möjligt och att regeringen kan ge SR tillstånd att sända fler kanaler. Programbolagen kan därför nå fler olika intressegrupper i SR kan t.ex. få möjlighet att nå ut med minoritets- språksprogram till en större del av . Ett större antal tillstånd innebär även att etableringshindren blir lägre och att helt nya aktörer därför kan komma in på marknaden. Detta betyder att såväl SR som dagens kommersiella kanaler kan komma att utsättas för ett större konkurrenstryck än i dagens FM- sändningar. Ett hot om ytterligare konkurrens skulle kunna minska incitamenten för de befintliga programbolagen att gå över till digitala sändningar. En digitalisering av radiomediet kan ge programbolagen möjlighet att utveckla nya tjänster. I FM är möjligheterna till tjänsteutveck- ling begränsade. De flesta digitalradiomottagare är utrustade med en display där information från programbolaget kan visas. Det kan röra sig om programinformation, reklam och textning av radio- program. Det finns även mer avancerade mottagare med färgskärm som kan visa bildspel, t.ex. väderkartor eller fotbollsresultat. Vissa radiomottagare kan både ta emot digitalradio via marknät och anslutas till internet och då kan programbolaget välja att sända ut viss information via internet. Om programbolagen sänder FM och digitalradio parallellt medför detta distributionskostnader för två nät om man sänder samma kanaler i båda näten. Om FM-sändningarna släcks ned inne- bär dock övergången till digitalradio lägre kostnader för marknäts- distributionen på lång sikt. Exempelvis betalar SR cirka 160 mil- joner kronor (exkl. moms) för sin nationella täckning för de kanaler som sänds i FM . Ett sändarnät med samma täckning och redundans i digitalteknik (om tekniken T-DAB+ används) skulle innebära en ungefärlig distributionskostnad på (exkl. moms) för ett sändarnät som ger möjlighet till betyd- ligt fler kanaler än dagens fyra FM-kanaler. För en kommersiell radiokanal som täcker 70–av befolkningen via olika regionala tillstånd är utsändningskostnaden (exkl. moms) , denna kostnad skulle kunna minska till runt (exkl. moms) för en täckning av av befolkningen (prisuppgifter från ). Energiförbrukningen för att sända digitalradio är betydligt lägre än för analog radio vilket bidrar till att sänka utsändningskost- naderna. Enligt en beräkning från skulle en mux i T-DAB+ för förbruka 35–mindre energi jämfört med de fyra FM-kanaler som SR sänder . Fler kanaler och nya tjänster För lyssnarna innebär digitala utsändningar möjlighet till ett större utbud av kanaler och en ökad mångfald. har SR:s kanaler P1– P4 en befolkningstäckning på .