sou · H0B339d2 · 2012-06-14 00:00:00 — Med hjälp av kan uppnå en effektivare förvaltning och därmed anläggningar av högre kvalitet och bättre punktlighet för väg- och järnvägstrafiken. I riktlinjer för val av affärsform för projekteringsuppdrag finns bra anvisningar om att man ska utreda om aktuellt projekt kan dra nytta av i projekteringsskedet. Utvecklingen har nått så långt att det är mer relevant att vända på detta. Man bör alltså ställa krav på den som svarar för upphandlingen att särskilt redovisa skälen om man inte i förfrågningsunderlaget har med att ska tillämpas. Man bör vidare tydliggöra BIM-krav för det långsiktiga perspektivet. För bästa möjliga nytta ska BIM-kraven spegla både hur man kan effektivisera själva byggandet samt hur man kan ha nytta av i den långsiktiga förvaltningen. Nyttoeffekter från införandet av uppstår framförallt i de områdena där olika skeden och aktörer möter varandra. Här krävs en analys som är både multidisciplinär och inriktad på övergripande processutveckling. tenderar många BIM-utvecklings- och pilotprojekt att fokusera på datamodeller och i mindre grad på processer och samarbetsformer. bör i största möjliga utsträckning följa och påverka branschstandarder och utveckla metoder och processer som blir tillgängliga och naturliga även för andra anläggningsägare och beställare. volym kan visserligen tyckas så stor att man inte har behov av samverkan med exempelvis kommuner. Med ett snävt synsätt kan det vara rätt. Men möjligheterna för leverantörer att effektivisera sig påverkas av om man kan ha gemensamma processer i alla sina åtaganden. Utvecklingen av hur funktionskrav definieras, mäts och följs upp är en central fråga. kan vara ett hjälpmedel eftersom en systematisk hantering och uppföljning underlättas. Med avses ByggnadsInformationsModell eller Byggnads- InformationsModellering. Bägge uttrycken används frekvent. har vuxit fram som begrepp och blivit allmänt vedertaget som ett sätt att beskriva hur man systematiskt kan hantera information om byggnader/anläggningar i projekterings-, bygg- och förvaltningsprocesserna. förutsätter, men inskränker sig inte till, att den geometriska informationen om byggnader/anläggningar och alla deras delar beskrivs som tredimensionella produktmodeller, med hjälp av olika typer av dataprogram.1 För att ge större nytta än 3D-CAD (tredimensionella principer för datorstödd projektering, Computer Aided Design, CAD) kan man genom lagra och använda information om olika typer av egenskaper och prestanda samt använda informationen i olika faser av planerings-, bygg- och förvaltningsprocessen. 1 , (2012). om simulering och kalkylering och om optimering mellan olika alternativa lösningar, tids- och resursplanering samt underhållsplanering. Ofta kan man få intrycket att är en enda stor modell som innehåller information om precis allt. Så är inte fallet. Snarare avses att man kombinerar olika modeller med olika databaser och utnyttjar just den information som varje särskild tillämpning kräver. ger möjligheter att hantera information på ett intelligent sätt från det tidiga planeringsskedet och precisera informationen successivt i projektering och byggande, för att sedan ha en förvaltningsinformation som kan användas under hela anläggningens livslängd, som stöd för drift, underhåll och ombyggnad eller rivning. Inom används följande definition av : Den virtuella framställningen av en anläggnings fysiska och funktionella egenskaper från idéstadiet och framåt. Att med avancerad 3D-CAD skapa digitala modeller av byggnader och anläggningar. Modellerna kan sedan användas för till exempel samgranskning, analys av alternativa lösningar, livscykelanalys, tidsplanering, maskinstyrning och kostnadsberäkningar. Objektsorienterad modell med egenskaper kopplade till objekt och relationer beskrivna mellan objekt. Att ha tillgång till information kopplad till anläggningen genom hela livscykeln. BIM-frågorna har kommit i fokus för hela samhällsbyggnadssektorn sedan ungefär . I finns föreningen med cirka 90 företag och organisationer som medlemmar. OpenBIM initierar utvecklings- och forskningsprojekt och sprider information om bra tillämpningar inom såväl husbyggnadssom anläggningsområdet. är en aktiv medlem i OpenBIM och har varit pådrivande för att en särskild anläggningsgrupp har etablerats inom föreningen. Inom markanvändnings- och planeringsområdet, såväl statligt som kommunalt, används GIS – Geografiska InformationsSystem – som IT-stöd. Gränsdragningen mellan GIS och är inte självklar och begreppen glider alltmer i varandra. För verksamhet är det viktigt att bejaka denna tendens, för att använda rätt informationsstöd i alla skeden och i alla frågor. 9.3Öppna standarder – fördelar, möjligheter och hinder För att effekterna av ska bli så stora som möjligt krävs standardisering av olika slag. I huvudsak brukar man prata om tre olika standardiseringsområden: Begrepp, det gemensamma språket avseende bygg- och anläggningsdelar, produkter, komponenter etc. Datamodeller, de programspråk och motsvarande som behöver standardiseras för att information som är skapad i ett program ska kunna föras över till ett annat program, utan att informationen förvanskas. Processer, de gemensamma arbetssätten och rutinerna för att t.ex. överlämna information från en part till en annan, inklusive de juridiska och praktiska förhållanden som hänger ihop med detta. I användningen av är det viktigt att se flera tidshorisonter. På lång sikt ska man eftersträva att övergripande internationellt förankrade standarder tillämpas och effektiviserar användningen, både ur säkerhets- och kvalitetssynpunkt samt för att få snabba processer. Men i det internationella samarbetet kvarstår en hel del arbeten och det kommer säkert att dröja innan allt är klart. För att utnyttja de stora fördelarna med måste man på kortare sikt acceptera ofullkomligheter vad gäller standardisering. Det innebär att man behöver ha speciella personalkategorier som modellsamordnare och liknande som har kompetens att hantera olika program och som kan möjliggöra även ganska komplicerade processer . Den successiva ökade användningen och de stegvisa förbättringarna är i själva verket kanske det som kan ge ekonomiska möjligheter att driva det mer långsiktiga standardiseringsarbetet parallellt. På är det sannolikt att modellsamordnare och liknande inte längre erfordras i samma utsträckning som eftersom program och processer då blivit så standardiserade att det BIM-specifika är specifikt utan en naturlig del av alla olika specialisters normala arbetsuppgifter. har tenderat att ta fram egna standarder för begreppsmodeller, datamodeller och processer. Det har lett till delvis överlappande och liknande standarder med risk för redundans och begreppsförvirring. Standardiseringsarbetet internationaliseras i allt högre grad. I det perspektivet blir det allt svårare att ta fram och förvalta myndighetsspecifika standarder. Standardiseringsarbetet inom detta område har länge varit uppdelat på många organisationer. Det finns ett övergripande intresse att tydliggöra hur de olika organisationernas arbeten hör samman och hur arbetet kan preciseras och målstyras. 9.4Hur kan bidra till ökad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen Nedan ges några exempel på hur kan förändra processerna, i alla typer av projekt och i alla skeden: Att möjliggöra bästa val ur ett antal aspekter, där främst de långsiktiga nyttoeffekterna för brukarna av trafiksystemen och för förvaltning, drift och underhåll är mest tydliga. Att välja en viss teknisk lösning är en komplicerad optimeringsfråga. Dagens i stort sett processer möjliggör inte att mer än några få alternativ studeras. I alltför stor utsträckning suboptimeras därför besluten och tendensen att välja den för respektive kortsiktiga skede billigaste lösningen överväger. När leverantörer vant sig vid att upphandlingar i stor utsträckning genomförs med priset i den enskilda upphandlingen som avgörande faktor har incitamentet att utveckla bättre lösningar saknats. kan bidra till att möjliggöra upphandlingar som tar bättre hänsyn till helheten och livscykelkostnaderna. Att stärka beslutsprocessens hållbarhet genom korrekt och tydlig information till såväl externa sakägare och nyttjare, som till aktörerna i processen och beslutsfattare. Med korrekt och lättförståelig information kan det vara möjligt att minska tidsåtgången för överklagandeprocesser, som ger oönskade tidsförskjutningar, ibland beroende av att man inte nått ut med tillräckligt bra och tydlig information om exempelvis ett nybyggnadsprojekts påverkan på omgivningen och nyttoeffekter i samhället. Att minimera mängden fel – och att se till att oundvikliga fel upptäcks i de skeden då de är relativt billiga att rätta till. Enligt undersökningar vid kostar arbeten med att rätta till fel i byggprocessen i storleksordningen av byggkostnaden eller mer. Det går inte att helt undvika mänskliga fel och misstag. Men huvudanledningen till de höga kostnaderna är att felen upptäcks i ett sent skede, när en stor byggplatsorganisation kan drabbas av stillestånd i avvaktan på besked om åtgärd för att rätta till fel. Genom rätt användning av visualiserings- och andra hjälpmedel i BIM-processerna ökas möjligheterna att upptäcka fel i ett tidigt skede, när kostnadseffekterna är små. Att upprätta underlag som ger säkrare underlag för anbud Anläggningsarbeten innebär normalt att man inte på förhand exakt kan bestämma vad arbetena kommer att innefatta exempelvis avseende jord- och bergarbeten. Det är inte ekonomiskt försvarbart att göra geotekniska undersökningar som är heltäckande. Ett relativt stort mått av osäkerhet finns alltid. ger större möjligheter att på ett entydigt sätt visa t.ex. vad som ska vara kalkyleringsförutsättningar i en upphandling. Man kan innan förfrågningsunderlag upprättas diskutera och värdera kvaliteten i modellerna och beskriva detta i förfrågningsunderlaget eller, om det bedöms mer ekonomiskt, besluta om kompletterande undersökningar. Att ge anbudsgivare möjlighet att efter mottagning av förfrågningsunderlag kunna inleda mängdberäkningar, kalkylarbete och planeringsarbete utan tidsödande tolkning. Ett entydigt förfrågningsunderlag ger också entydiga kontraktshandlingar. Man kan med detta förfarande säkerställa att alla anbudsgivare tolkar underlaget på samma sätt, varigenom risken för missförstånd och tvist om underlagets riktighet minimeras. Anbudsgivarnas riskpåslag för okända och/eller icke kvantifierade risker bör kunna minska väsentligt, vilket ger bättre jämförbarhet mellan anbud och lägre priser. Diskussioner om regleringar av kontraktspriser, exempelvis vid avvikande mellan antagna och verkliga geotekniska förhållanden, baseras på fakta och inte på subjektiva tolkningar. Att bedriva projektering och byggande enligt observationsmetoden (aktiv design) Med observationsmetoden menas att man i projekteringen har beredskap för olika scenarios vad gäller t.ex. komplicerade grundförhållanden. Alternativa lösningar som tar hänsyn till olika förhållanden utreds och projekteras i förväg. När man under byggskedet får klarhet i hur förhållandena ser ut kan man snabbt välja den av de projekterade lösningarna som passar bäst för de verkliga förhållandena. Med detta förfarande ökas visserligen projekteringskostnaderna, men detta sparas in genom att man kan undvika förseningar och stillestånd i byggprocessen. Att utan mellansteg använda information från projekteringen till information som styr utförandet, exempelvis genom GPS-positionerade anläggningsmaskiner som får sin information direkt från BIM-modeller. Effektivare användning av maskin- och personresurser möjliggörs, som risken för fel minimeras. Att säkerställa en obruten informationskedja, som ger möjlighet att i alla skeden (från tidig planering till långsiktig förvaltning och avveckling) ha relevant och korrekt information, anpassad till den uppgift som är aktuell för tillfället. Att i driftskedet utnyttja BIM-baserad information för trafikantinformation, information till driftsentreprenörer m.fl. Rätt förvaltad och strukturerad information kan vara till stor nytta i det långsiktiga driftskedet, för att underlätta upphandling och styrning av entreprenörer för drift och underhåll, för att ge trafikanter relevant information om störningar, alternativa färdvägar/färdsätt etc. Att säkerställa ökad kalkylsäkerhet genom att möjliggöra lagring och uppdatering av relevanta nyckeltal för genomförda projekt och använda dessa i samband med planering och investeringsbeslut för nya projekt. Ekonomisk statistik om genomförda projekt är av stor vikt för att kunna bedriva planering av nya och ha rätt underlag för beslut. Kostnaderna för utförda anläggningsprojekt varierar starkt med hänsyn till anläggningstyp och lokala förhållanden som marknadssituation. Med systematisk lagring av stora datamängder ges möjlighet att utnyttja materialet bättre . Att återföra drifts- och förvaltningserfarenheter på ett effektivt sätt till planerings-, projekterings- och byggskedena avseende nya projekt. 9.5Trafikverkets riktlinjer och pågående arbete har satt upp följande mål: ska av alla upphandlingar för projekt med möjlighet att erhålla nyttoeffekter baseras på i stället för ritningar. ska ha en tydlig policy för vad man fyller BIM- begreppet med och vilka projekt som kan ha nytta av . Alla delar av som kan erhålla nyttoeffekter och ett värde med ska vara med i införandet. Det ska vara tydligt hur ansvaret för i Trafikverkets anläggningsprojekt är fördelat mellan projektet, projektets konsulter och entreprenörer. Det ska vara tydligt hur ansvaret för att driva BIM-utveckling är fördelat mellan anläggningsbranschen och . Strategin för att uppnå målen är: Uppmuntra användande av i fler projekt. Följa projekt på som tillämpar för att: -samla in erfarenheter och -kartlägga arbetssätt. Driva interna utvecklingsprojekt rörande teknikfrågor när behov uppstår i anläggningsprojekten. Delta i branschgemensamma utvecklingsprojekt. utvecklingsprojekt är samlade i följande huvudprojekt: Främjar nyttjande av information(data) mellan teknikområden och över skeden . Mängdhantering, maskinstyrning, datafångst för projekteringsunderlag mm. Främjar modellanpassat byggande, belyser juridisk status, upphandling, integrerad projektering och sammansatta modeller samt befintliga underlag och informationskrav. Stomnät i luften. Infrastruktur för noggrann positionering i realtid med projektanpassade system, används i flera projekt med mycket goda erfarenheter. Främjar uppföljning och produktivitet. System för skapande av gemensamma, virtuella objekt vid design/projektering, minimerar resurser och är en förutsättning för industriell projektering med stora vinster för designprocessen. Projektet skapar standardkomponenter som återanvändbara intelligenta 3D-celler. I flera av de största projekten på arbetar man med i olika former, exempelvis i Förbifart , , Västlänken och . Som exempel kan nämnas att man i Förbifart har byggt upp modeller för bland annat samgranskning där olika projektörer arbetar gemensamt och kan säkerställa att informationen kopplas samman och återanvänds för projektets olika behov och skeden. I modellerna kan man provåka i tunnelsystemet och studera olika lösningar för ventilation, utrymningsvägar mm. Det finns även många mindre projekt som arbetar med olika BIM- tillämpningar såsom visualisering, maskinstyrning, samgranskning, mängdreglering och förvaltning av modelldata. 10Den fortsatta uppföljningen av bör ge hög prioritet åt uppföljningen av arbete med att främja produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen samt utvecklingen av verkets beställarroll. De delar av kommitténs direktiv som gäller uppföljning av agerande bör förlängas att gälla . Inom pågår ett intensivt förnyelsearbete. Det är ett långsiktigt arbete som kräver uthållighet. Två viktiga avstämningstidpunkter är 2014 för projektet och innovationsutveckling i anläggningsbranschen och 2018 för arbetet med Renodlad beställarroll. Höga ambitioner och etappmål har lagts fast om framförhållning i planeringen av upphandlingar, utvecklingen av beställarrollen, andel totalentreprenader och förnyade ersättningsformer för projekteringsuppdrag. har också åtagit sig att frigöra mer medel till drift och underhåll samt investeringar genom ökad produktivitet. Inriktningen ställer krav på ändrade arbetssätt såväl hos som hos entreprenad- och teknikkonsultföretag. Att inriktningen verkligen får genomslag och implementeras är betydelsefullt för hushållningen med statens medel och för att en nödvändig förnyelse av branschen ska komma till stånd. har haft i uppdrag att löpande följa upp och analysera de statliga beställarnas agerande för att förbättra produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen. Den fortsatta uppföljningen av Det har dock inte varit möjligt för kommittén att fullt ut bedöma dessa initiativ eftersom målsättningarna och inriktningen lagts fast inom . Det gör att kommittén i detta betänkande inte kan genomföra en analys av måluppfyllelsen och av om arbetet får genomslag i . Mot den bakgrunden bedömer kommittén att de delar av kommitténs direktiv som handlar om att löpande följa upp och analysera agerande för att förbättra produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen bör förlängas , förslagsvis till utgången av 2014. Tidpunkten är vald utifrån den tidsplan som lagt fast för utvärdering av det arbete som görs. När kommitténs direktiv utformades och beslutades hade ännu inte startat och det var inte möjligt att helt bedöma uppföljningen borde äga rum. I den fortsatta uppföljningen bör ingå att följa hur arbetar med att mäta produktivitet och innovationsgrad samt hur man lyckas utveckla förklarande indikatorer. Kommittén bedömer att departementet behöver fortsatt stöd i uppföljningen av agerande när det gäller att främja produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen. En fördel med en kommitté är den friare ställning som en kommitté har. Det underlättar informella kontakter och att arrangera aktiviteter för diskussion omkring olika åtgärder och förslag. Kommittén anser att detta har varit viktiga förutsättningar för den uppföljning och analys som gjorts. I sammanhanget är det viktigt att notera att parallellt med att förnyelsearbetet inom inletts avvecklas projektet . har bedömt att arbetet som bedrivits inom har varit framgångsrikt. har tagit fram en problembeskrivning som parterna varit överens om och varit en arena för samtal och förtroendeuppbyggnad. Arbetet har också tydliggjort beställarens roll för utvecklingen av branschen. Man har också lyft fram goda exempel på hur man kan arbeta. Det finns ett fortsatt behov av att vidareutveckla anläggningsbranschens processer och arbetssätt. En stor konferens planeras , motsvarande FIAs årliga FIA-dag. ansvar för förvaltning och utveckling av åtgärdsprogram, verktyg och kunskapsdokument samt tillgängliggörandet 1 Förnyelse i anläggningsbranschen. Den fortsatta uppföljningen av Verket kommer att fortsätta med den projektmätning som gjorts inom ramen för . kommer även att starta och etablera ett Produktivitetsforum i syfte att föra en dialog om produktivitet och innovation med ledande företrädare för största leverantörer. uppdrag har varit att följa upp och analysera agerande för att förbättra produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen, t.ex. genom ökad konkurrens. Bakgrunden till kommitténs uppdrag är regeringens bedömning i propositionen Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) att anläggningsmarknaden har låg produktivitetsutveckling och att konkurrensen och innovationsförmågan är svag. använder för underhåll och investeringar i vägar och järnvägar. Planering och projektering upphandlas för ytterligare . Det yttersta syftet med uppdrag är att få ut mer väg och järnväg för pengarna. förslag har karaktären av rekommendationer inom ramen för nuvarande regelverk. Rekommendationerna riktas i första hand till men i viss mån även till branschens övriga aktörer. Förslaget om förändrad anslagsstruktur riktas till regeringen. Ett mer aktivt användande av beställningsbemyndiganden kan äga rum inom nuvarande regelverk. 1.2Vilka alternativ står vi inför och vilka berörs Kommittén har identifierat åtgärder som kan leda till en ökad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen. Åtgärderna kan sammanfattas i tre områden: 1.En betydande del av upphandlingar av investeringar och underhåll äger rum för objekt som enligt budget ska påbörjas och/eller genomföras det aktuella budgetåret. Sena upphandlingar medför att arbetena inte fördelas på ett optimalt sätt under verksamhetsåret. Man begränsar möjligheterna att formulera uppdraget väl, att tillåta alternativa utföranden, att få en god konkurrens och ett bra ekonomiskt utfall. Alternativet att fortsätta arbeta som man gör är fullt möjligt. Men med ett gott tidsmässigt utrymme mellan tidpunkten för tilldelningsbeslut i upphandlingen och lämplig starttidpunkt för projektet får entreprenör och projektör bättre möjligheter till en rationell produktions- och resursplanering. Även konkurrensen förbättras. En bättre framförhållning i upphandlingar kan spara betydande belopp. 2.Trafikverket behöver utveckla ett mer affärsmässigt förhållningssätt i beställarorganisationen och en ökad förståelse för hur valet av affärsform påverkar leverantörens agerande. Valet av affärsform avgör hur ansvar fördelas och vilka incitament och drivkrafter aktörerna får. och samt sedermera har i sina upphandlingar oftast beskrivit hur uppdragen ska utföras. Utförandeentreprenader har varit och är dominerande. I dessa regleras entreprenörernas utförande i detalj. Upphandling av projekteringsuppdrag har i de flesta fall skett till lägsta timpris och beställaren har föreskrivit metoder och styrt konsulternas organisation. Agerandet har motverkat innovation. Leverantörerna har inte konkurrerat med smarta tekniska lösningar eller med sin interna effektivitet. Alternativet är att beställaren istället, i större utsträckning, beskriver det resultat som ska uppnås i termer av egenskaper och funktion, alltså vad som ska uppnås samt att man renodlar beställarrollen. 3.Anläggningsbranschen måste lära och ta efter arbetssätt inom industrin. Industriellt anläggningsbyggande handlar om att planera för rationell produktion, att ge utrymme för serieproduktion och standardisering för att uppnå stordriftsfördelar och inlärningseffekter, mer automatisering samt integrerad projektering och produktion för förbättrad byggbarhet och teknisk utveckling. Beställaren , som dominerande kund, måste skapa förutsättningar, incitament och möjligheter för de andra aktörerna. Alternativet att bedriva verksamheten som man gjort tidigare är fullt möjligt. Då avstår man från en stor potential till ökad produktivitet och innovation. Den som berörs mest av rekommendationer och förslag är som måste förändra sitt agerande som beställare. Regeringen kan understödja detta genom åtgärder som kommittén föreslår. leverantörer, alltså entreprenad- och teknikkonsultföretag, påverkas när det gäller arbetssätt. Vilka flera av de stora leverantörerna är framgår i avsnitt 3.3. Det är viktigt att notera att företagen efterfrågat ett förändrat agerande hos beställaren, i den riktning som kommittén föreslår, vilket framgår i avsnitt 2.5. har redan inlett förnyelsearbetet. har kommittén arbetat inlett ett arbete för att renodla beställarrollen. Att agera som renodlad beställare kommer att innebära ett nytt arbetssätt och rollspel både internt och i relation till leverantörer. Arbetet handlar både om hur verket handlar upp konsulter och entreprenörer, ansvar och relationer mellan och leverantörerna samt hur man arbetar internt inom för att tydliggöra sina roller. ska planera och driva verksamheten så att leverantörerna får ett utökat ansvar och åtagande samt så att effektiva samarbetsformer externt underlättas.