sou · H0B319 · 2012-03-30 00:00:00 — Mot bakgrund av en patentansökans komplexa tekniska natur är Ekonomiska och andra konsekvenser SOU 2012:19 156 sådana översättningar relativt kostsamma. Dessa översättningskostnader ökar de höga utlägg som en sökande redan har för att erhålla patent. Alltför höga kostnader för att få patentskydd minskar tillgången till patentsystemet, särskilt för mindre och kostnadskänsliga aktörer. Vidare riskerar det att leda till att det geografiska skyddet begränsas i onödig utsträckning. Höga kostnader anses också inverka menligt på innovationsaktiviteten och minska företagens konkurrenskraft i jämförelse med aktörer på marknader där översättningar inte behöver göras och där kostnaderna för patentskydd därmed inte är lika höga. Att sökande som väljer att lämna in den första patentansökningen till PRV kan drabbas av belastande översättningskostnader anses ha lett till att det nationella ansökningsförfarandet förlorat i attraktivitet. Antalet patentansökningar som lämnas in till PRV har sjunkit, främst till förmån för det europeiska ansökningsförfarandet. Allt fler som vill erhålla patentskydd i lämnar in en ansökan till EPO på engelska och kan därefter få patentet att gälla i genom att endast översätta patentkraven till svenska. Dagens utformning av språkkraven för de nationella patentansökningarna är därför inte tillfredställande. I den mån åtgärder kan vidtas för att minska de kostnader för översättning som är förknippade med det nationella patentansökningsförfarandet är detta positivt ur ett näringspolitiskt perspektiv. 11.3 Mitt förslag till lösning 11.3.1 Förslag Mitt förslag till lösning är att nationella svenska patentansökningar ska kunna behandlas helt på engelska och också kunna beviljas i engelsk språkdräkt av PRV. Förslaget omfattar även sådana internationella patentansökningar som fullföljs i . Den del av patentet som definierar skyddsomfånget, dvs. patentkraven, föreslås dock alltjämt översättas till svenska. Förslaget innebär att kostnaderna för att söka och erhålla patent i flera länder minskar när sökanden använder en engelskspråkig ansökan i flera ansökningsprocesser. Genom att PRV föreslås kunna bevilja nationella patent på engelska kan en sökande använda SOU 2012:19 Ekonomiska och andra konsekvenser 157 en engelskspråkig ansökan och få patent beviljade såväl vid PRV som vid t.ex. EPO och USPTO utan att behöva översätta ansökningen. Förslaget innebär också att språkbestämmelserna för nationella patent harmoniseras med vad som gäller för europeiska patent som valideras i , dvs. om ett patent meddelas på engelska behöver endast patentkraven översättas till svenska. Förslaget avser också att öka det nationella ansökningsförfarandets attraktivitet och därigenom stimulera benägenheten att söka patent genom PRV. Det ska poängteras att den föreslagna regleringen innebär just en möjlighet att få en nationell patentansökan behandlad och beviljad på engelska för den som så önskar. Nationella patent kan naturligtvis alltjämt behandlas och beviljas helt på svenska. Förslaget innebär alltså inte att möjligheten att använda svenska i det nationella förfarandet minskar. 11.3.2 Den närmare utformningen av förslaget Jag har övervägt olika utformningar av den föreslagna lösningen. De främsta variablerna har härvid varit vad som ska översättas till svenska om en ansökan har lämnats in på engelska och när en sådan översättning i så fall ska lämnas in. Patentkraven ska översättas Som nämnts innebär den valda lösningen att endast patentkraven ska översättas. Genom en sådan lösning återfinns den centrala delen av PRV:s beslut på svenska, vilket får anses vara grundläggande ur ett offentligrättsligt perspektiv. Allmänhet och tredje man ges utifrån svenskspråkiga patentkrav möjlighet att skapa sig en generell uppfattning om vad patentet omfattar. Patentkraven innehåller dessutom i stor utsträckning den terminologi som är kopplad till uppfinningen. De negativa effekter på den svenska språkutvecklingen som en ökad användning av engelska annars kan leda till kan därigenom i viss mån mildras. Utifrån offentligrättsliga och språkpolitiska skäl samt av hänsyn till tredje mans rättssäkerhet får alltså den extra kostnad för sökanden som översättningen av patentkraven till svenska innebär ändå anses motiverad. Ekonomiska och andra konsekvenser SOU 2012:19 158 Översättningen av patentkraven till svenska ska lämnas in när PRV bedömer att ansökningen kan beviljas Mitt förslag är vidare att denna översättning av patentkraven ska lämnas in först när PRV bedömer att ansökningen kan beviljas, dvs. strax före meddelandet av patentet. En viktig aspekt för den som söker patentskydd är att kunna skjuta på kostnaderna och i möjligaste mån kunna lägga dessa i processen. Sökanden har då en större möjlighet att kunna bedöma det kommersiella värdet av uppfinningen och kan då också avgöra om det är lönsamt att ta den extra kostnaden som en översättning av patentkraven innebär. Den valda lösningen innebär också att kostnaden hamnar närmare de potentiella intäkter som uppfinningen kan leda till. Genom att senarelägga översättningskravet behöver en sökande som efter anmärkningar från PRV bedömer att det inte är meningsfullt att gå vidare med ansökningen inte heller lägga ner någon kostnad för översättning av kraven. En sökande som väljer att överge eller återkalla ansökningen drabbas alltså inte av någon översättningskostnad. Om sökanden önskar erhålla det skadeståndsrättsliga provisoriska skyddet ska en översättning av patentkraven dock lämnas in i ett tidigare skede i ansökningsprocessen. Den sökande som finner att det provisoriska skyddet är viktigt för honom kan alltså själv välja att ta översättningskostnaden på ett tidigare stadium. Det ger också en upplysning till tredje man att sökanden kan komma att ta det provisoriska skyddet i anspråk om patentet sedan beviljas. Möjligheten för sökanden att erhålla det provisoriska skyddet föreslås kopplat till en avgift när översättningen av patentkraven lämnas in efter det att ansökningen gjorts allmänt tillgänglig. Avgiften avser att täcka de extra kostnader som kan uppstå hos PRV för administrering och offentliggörande av kraven. En motsvarande avgift tas också ut av PRV för att offentliggöra översättningen av patentkraven i en europeisk patentansökan. Denna avgift uppgår till . SOU 2012:19 Ekonomiska och andra konsekvenser 159 Sammanfattning Den valda lösningen innebär att en på engelska skriven ansökan som lämnats in till PRV inte behöver översätta i sin helhet till svenska för att ett nationellt patent ska kunna meddelas. Genom att endast ha kvar ett krav på att patentkraven ska finnas på svenska minskar kostnaderna för översättningar väsentligt jämfört med vad som är fallet . Den översättningskostnad som ändå uppkommer genom förslaget är inte oskäligt betungande utan får anses befogad med hänsyn till offentligrättsliga och språkpolitiska skäl samt av hänsyn till tredje mans rättssäkerhet. Den svenska översättningen av patentkraven ska ges in först när PRV bedömer att ansökningen kan beviljas. Översättningskostnaden kan därmed skjutas till en tidpunkt som ligger nära meddelandet av patentet. En sökande kan själv välja att ta översättningskostnaden tidigare för att kunna ge in patentkraven i svensk översättning vid någon tidigare tidpunkt för att s.a.s. aktivera det provisoriska skyddet. 11.4 Alternativa lösningar 11.4.1 Ingen ändring Ett alternativ är att ingen ändring vad gäller språkregimen i det nationella patentansökningsförfarandet vidtas. Detta innebär alltså att svenska nationella patent endast kan meddelas helt på svenska och att i den mån en ansökan lämnats in på engelska, denna måste översättas i sin helhet till svenska. Detta alternativ innebär att de kostnader för översättning som uppstår om en sökande önskar använda sin ansökan såväl inför PRV som inför EPO eller USPTO eller annat förfarande där engelska godtas kvarstår. Alternativet minskar alltså inte kostnaderna för att erhålla patent. Detta scenario bidrar inte heller till att öka det nationella patentansökningsförfarandets attraktivitet, vilket kan leda till resultatet att ansökningarna till PRV fortsätter att minska. Ekonomiska och andra konsekvenser SOU 2012:19 160 11.4.2 Alternativa lösningar av krav på översättning och tidpunkt för inlämning En möjlighet att bevilja nationella patent på engelska kan ges andra utformningar än den av mig föreslagna lösningen. Ett alternativ är att inte kräva någon översättning alls om en patentansökan har lämnats in på engelska. Resultatet av ett sådant alternativ skulle alltså vara att ett nationellt patent kan meddelas helt på engelska. Detta alternativ skulle för användarna av patentsystemet vara det mest kostnadsbesparande alternativet. Patentkraven utgör dock en central del i patentskriften, som i sig utgör resultatet av PRV:s beslut, och är dessutom den del av patentet som definierar dess skyddsomfång. En sådan lösning kan därför inte förordas av principiella skäl. Ytterligare ett alternativ är att kräva översättning av sammandraget och den text som hör samman med eventuella ritningar. Mot bakgrund av att sammandraget ges in vid ansökningen och ska ges sin slutliga lydelse innan ansökningen publiceras kan innehållet i sammandraget emellertid vara missvisande om ansökningen ändras i tiden därefter. Sammandraget återspeglar alltså inte alltid vad som faktiskt omfattas av det beviljade patentet. Vidare har sammandraget inte någon rättsverkan och får inte användas vid tolkningen av patentets skyddsomfång. Att översätta sammandraget i stället för kraven är därför inte att rekommendera. Att utöver patentkraven även kräva översättning av sammandraget och ritningar tillför inte heller något värde vare sig ur informationssynpunkt eller ur rättssäkerhetssynpunkt. Inte heller skulle detta leda till några fördelar för skapandet av ny svensk terminologi. En sådan lösning skulle dessutom minska de potentiella kostnadsbesparingarna. Det saknas därför skäl att också kräva översättning av dessa delar av patentet. Vad gäller tidpunkten för när en översättning ska ges in kan man som alternativ tänka sig att de delar av ansökningen som ska översättas ska lämnas in redan när ansökningen görs. Detta skulle emellertid leda till att nya översättningar skulle behöva lämnas in under ansökningsprocessens gång om ansökningen justerades. Detta riskerar att leda till väsentligt ökade kostnader för översättningar jämfört med den lösning som valts. Innan ansökningen offentliggjorts finns heller inga motiv för en sådan reglering utifrån offentligrättsliga aspekter eller av rättssäkerhetsskäl. SOU 2012:19 Ekonomiska och andra konsekvenser 161 Ett annat alternativ är att kräva att översättning till svenska lämnas in innan offentliggörandet av ansökningen. Emellertid justeras en patentansökan ofta även efter det att den publicerats. Problemet med att sökanden då kan tvingas lämna in mer än en översättning kommer med detta alternativ att kvarstå. Mot bakgrund av att översättningar till svenska av andra ansökningar som kan leda till patent i krävs först saknas skäl att kräva att en nationell ansökan ovillkorligen ska översättas innan denna offentliggörs. Sökandens behov av att dels minimera översättningskostnaderna och dels skjuta dessa till en så sen tidpunkt som möjligt väger tyngre än de skäl som finns för att ansökningen i del ska publiceras på svenska. Som redogjorts för under avsnitt 11.3.2 ska dock en översättning av patentkraven lämnas in till PRV om sökanden vill erhålla ett provisoriskt skadeståndsrättsligt skydd. 11.5 Berörda aktörer 11.5.1 Användare av det nationella ansökningsförfarandet De som berörs av den föreslagna regleringen är främst användarna av patentsystemet, dvs. företag och enskilda som söker patent. Det är i första hand för dem som möjligheten att bevilja nationella patentansökningar på engelska föreslås. inkom ca 2 300 nationella patentansökningar till PRV, varav 2000 från svenska sökande. har andelen patentansökningar som härrör från svenska sökande legat på av de nationella ansökningarna. Den absoluta merparten av de som väljer det nationella ansökningssystemet är alltså svenska företag och uppfinnare. Det är också den svenska industrin och företrädare och ombud för svenska uppfinnare som har framfört önskemål om att språkkravet för de nationella patenten ska ändras. Utredningen har inte tillgång till uppgifter om hur många svenska sökande som också använder sin ansökan i förfaranden där engelska godtas. Allmänt kan det dock sägas att tendensen att ansöka om patent på marknader utanför är ökande. Det finns ingen uppgift om hur många patentansökningar som ges in till PRV som är skrivna på engelska. Enligt myndigheten kan det uppskattas att av de nationella patentansök Ekonomiska och andra konsekvenser SOU 2012:19 162 ningarna ges in på annat språk än svenska. Merparten av dessa förmodas vara skrivna på engelska. Hur stor andel av denna siffra som härrör från svenska sökande är dock inte känt. Erfarenheter från och har visat att det skett en markant ökning av nationella patentansökningar som lämnas in på engelska sedan möjligheten infördes i respektive land. Det har i dessa länder ansetts att ökningen av engelskspråkiga ansökningar har sin grund i ett behov som funnits hos nationella företag och uppfinnare. En stor del av dessa ansökningar förmodas alltså komma från inhemska sökande. 11.5.2 Konkurrenter och påstådda intrångsgörare sådana aktörer vars verksamhet har beröringspunkter med teknik som omfattas av beviljade eller kommande ensamrätter på patentområdet berörs. Tredje man som av innehavaren av ett patent som meddelats på engelska blir anklagad för patentintrång behöver ta ställning till innehållet i en sådan patentskrift. Vidare kan konkurrenter som planerar att påbörja verksamhet inom ett visst teknikområde behöva bedöma sitt handlingsutrymme genom att analysera patent inom området. Dessa parter kan i viss mån ha ett behov av att översätta engelskspråkiga patentskrifter till svenska för att kunna förstå dess innehåll. 11.5.3 PRV Den föreslagna regleringen kommer också att påverka PRV, i egenskap av den myndighet som handlägger och prövar ansökningarna. 11.5.4 Samhället i övrigt Slutligen kommer även allmänheten att beröras ur det mer principiella perspektivet att vissa typer av allmänna handlingar genom förslaget inte längre kommer att finnas på svenska. SOU 2012:19 Ekonomiska och andra konsekvenser 163 11.6 Konsekvenser för PRV En av vinsterna med förslaget är att öka det nationella patentansökningsförfarandets attraktivitet i förhållande till att erhålla patent i via en europeisk patentansökan. Huruvida förslaget faktiskt kommer att leda till ett ökat antal ansökningar är emellertid svårt att sia om. Förslaget kan emellertid i viss mån antas dämpa den negativa tendensen med minskade antal ansökningar som PRV dragits med . PRV accepterar att ansökningar lämnas in på engelska. Handläggningen av dessa påbörjas också och ett tekniskt föreläggande tillställs i regel sökanden innan ansökningen översätts till svenska. Myndigheten har sålunda stor vana av att hantera engelskspråkiga ansökningar. I dessa avseenden påverkar förslaget inte myndighetens arbetsförutsättningar. Eftersom förslaget även innehåller en möjlighet för PRV att skriva förelägganden och beslut i ansökningsärendet på engelska kan detta för myndighetens del emellertid innebära ett visst arbete med att ta fram mallar till förelägganden på engelska och utarbeta riktlinjer kring hur besluten ska utformas. 11.7 Konsekvenser för företag och enskilda Syftet med den föreslagna regleringen är att verka kostnadsbesparande för de användare av patentsystemet som önskar söka patent såväl via t.ex. EPO och USPTO – eller via andra förfaranden som godtar engelska – som via det nationella förfarandet. Dessa besparingar uppkommer alltså i själva ansökningsförfarandet. Förslaget kan emellertid i viss mån leda till att kostnaderna för översättning förskjuts till ett senare skede, om patentet skulle bli föremål för invändning eller tvist i domstol. Kostnader kan också komma att föras över från patenthavaren till tredje män, som finner att de har ett behov av att översätta patentskriften till svenska. Ekonomiska och andra konsekvenser SOU 2012:19 164 11.7.1 Kostnadsbesparingar för användarna i ansökningsskedet Någon exakt uppgift på hur stora kostnadsbesparingar förslaget kan leda till finns inte. Kostnaden för översättning kan naturligtvis variera stort beroende på såväl omfattningen av ansökningen som dess komplexitet och till vilket teknikområde ansökningen hör. De uppgifter som redovisas här är sådana generella uppskattningar som utredningen har tagit del av från olika håll. Enligt uppgifter från svensk industri ligger översättningskostnaderna för en patentansökan inom ett visst teknikområde på . Översättningskostnaderna för enbart kraven beräknas därvid uppgå till ca en fjärdedel, dvs. Detta utgår ifrån antagandet att översättning av patentkraven är något dyrare per sida i förhållande till beskrivningen. Förslaget skulle med denna utgångspunkt innebära en kostnadsbesparing på per patentansökan. På andra håll finns andra uppgifter om vilka kostnader som är förknippade med översättningar av patentdokument. PRV har tagit fram kostnadsexempel, varvid det uppskattas att en översättning av en patentansökan till ett annat språk uppgår till ca . Om ansökningen omfattar 15 sidor patentbeskrivning och 2 sidor patentkrav skulle besparingen enligt förslaget utifrån denna kostnadsuppskattning kunna uppgå till ca per ansökan. Även Europeiska kommissionen har gjort beräkningar av kostnader som är förknippade med översättningar. Enligt den konsekvensanalys som utgör följedokument till förslagen till förordning om skapandet av det enhetliga patentskyddet och dess översättningsarrangemang uppgår kostnaden för översättning av patentdokument till i genomsnitt per sida1. Med en genomsnittlig växelkurs om per euro motsvarar detta per sida. För ett patent där beskrivningen består av 15 sidor och patentkraven på 2 sidor skulle översättningskostnaden enligt dessa beräkningar uppgå till . Den uppskattade besparingen skulle då uppgå till ca per patentansökan. Mot bakgrund av att svenska är ett i sammanhanget litet språk finns det emellertid ett begränsat antal kompetenta översättare av patentdokument, vilket påverkar priset på sådana översättningar. Från svensk industris sida har därför anmärkts att 1 SEC(2011) 482 final. SOU 2012:19 Ekonomiska och andra konsekvenser 165 översättningar till eller från svenska generellt är dyrare än den av kommissionen uppskattade genomsnittliga kostnaden. 11.7.2 Särskilt om konsekvenserna för mindre företag och enskilda användare Eftersom förslaget syftar till att minska kostnaderna för att erhålla patent på flera marknader kan det ses som särskilt fördelaktigt för mindre eller kostnadskänsliga aktörer. har tendensen varit att mindre aktörer står för en allt större andel av de nationella ansökningar som görs. För dessa aktörer är det också i många fall en fördel att kunna börja med det svenska förfarandet för att i liten skala pröva om ansökningen är patenterbar. Sökanden har också bättre möjligheter att bedöma uppfinningens kommersiella värde för att avgöra om man även ska ta den kostnad det innebär att söka patent på andra marknader. Många av de större aktörerna vänder sig direkt till det europeiska ansökningssystemet för att erhålla patent i den vägen. Den föreslagna harmoniseringen av språkreglerna för nationella patent med vad som gäller för europeiska patent i kan därmed antas förbättra små företags och enskilda innovatörers förutsättningar att marknadsföra sina produkter på fler marknader och ge dem större möjligheter att konkurrera med mer etablerade företag. 11.7.3 Kostnader för att erhålla provisoriskt skydd Mitt förslag innebär att en sökande som har lämnat in en ansökan på engelska kan ge in översättning av patentkraven till PRV under ansökningsförfarandet för att erhålla det provisoriska skyddet. Jämfört med dagens krav på översättning av hela ansökningen innan publicering innebär detta mindre kostnader för översättning. Om översättningen av kraven ges in i tiden efter att ansökningen publiceras föreslår jag vidare att PRV ska ha rätt att ta ut en avgift för att täcka de merkostnader som detta ytterligare offentliggörande medför för myndigheten. En sökande som ger in översättningen av kraven innan ansökningen offentliggörs behöver dock inte betala någon sådan avgift. Ekonomiska och andra konsekvenser SOU 2012:19 166 Förslaget innebär alltså att en sökande kan välja om han eller hon vill utnyttja möjligheten att erhålla det provisoriska skyddet och när en översättning av patentkraven i så fall ska ges in. Enligt de uppgifter som jag har erhållit är det få sökande som faktiskt har bruk för det provisoriska skyddet. Merparten av sökandena kommer därför inte att ha några kostnader för detta. 11.7.4 Möjliga kostnader för patenthavaren i ett efterföljande skede Genom de föreslagna bestämmelserna att patenthavaren ska kunna föreläggas att ge in en fullständig översättning till svenska av patentskriften i händelse av invändning eller tvist i domstol kan översättningskostnader alltså istället uppstå i detta skede. Antalet invändningar och tvister berör emellertid väldigt få patent sett i förhållande till antalet patent som beviljas. av patenten som beviljas leder till ett invändningsförfarande eller tvist i allmän domstol. Sannolikheten för att patenthavaren ska drabbas av översättningskostnader i ett efterföljande förfarande är alltså liten. Mot bakgrund härav är också de totala kostnader för översättning som kan uppstå för patenthavarkollektivet i ett sådant förfarande försumbara jämfört med de kostnadsbesparingar som förväntas infinna sig under ansökningsförfarandet. Eftersom en översättningskostnad som uppstår vid en domstolstvist dessutom är en del av rättegångskostnaderna kan en sådan kostnad komma att ersättas av motparten om patenthavaren har framgång i tvisten. 11.7.5 Konsekvenser för andra än patenthavaren att meddela nationella patent på engelska kan leda till ett behov hos tredje man att själv översätta patentskriften för att kunna tillgodogöra sig denna på svenska språket. Som konstaterats är det emellertid endast en liten del av de patent som meddelas som leder till något efterföljande förfarande i form av en invändning eller tvist. Det kan naturligtvis förekomma att en tredje man blir anklagad för patentintrång eller överväger att lämna in en invändning utan att detta återspeglas i statistiken. De redovisade uppgifterna kan dock anses utgöra en indikation på storleksordningen av behovet av översättningar som tredje man känner sig SOU 2012:19 Ekonomiska och andra konsekvenser 167 föranledd att göra. Den som blir anklagad för patentintrång eller önskar lämna in en invändning behöver emellertid i stor utsträckning anlita experthjälp för att i detalj granska patentet i fråga. En sådan expert har i regel möjlighet att bedöma patentet utifrån den engelska texten, varför något behov av att översätta patentskriften ändå inte uppkommer i dessa fall. Tredje man kan också ha ett behov av att bedöma sitt handlingsutrymme och alltså behöva analysera konkurrenters patent inom det område han önskar bedriva verksamhet. Emellertid gör sig samma resonemang gällande här. En korrekt bedömning av skyddsomfången på patenterad teknik inom ett visst område kan svårligen göras på egen hand. Hjälp behöver här ofta anlitas och något faktiskt behov av att översätta patentskrifter för denna bedömning uppstår sällan. Det ska i sammanhanget också påpekas att den tredje man som ska påbörja en viss verksamhet inte bara behöver ta hänsyn till nationella patent. Även europeiska patent, som alltså kan finnas med beskrivningen på engelska, behöver beaktas. Sammantaget kan det bedömas att de kostnader som kan uppstå för tredje man i anledning av att ett behov av inofficiella översättningar är begränsade.