sou · H0B331 · 2012-05-04 00:00:00 — Med utredningens förslag om att Arbetsförmedlingen ska tillämpa samma kriterier inför en anvisning till som för övriga anställningar med lönestöd förbättras förutsättningarna för att rätt person anvisas till rätt insats. En ökad träffsäkerhet i Arbetsförmedlingens arbete med att bedöma behov av stöd samt att individuella lönestöd för trygghet ska gälla även för anställda hos torde minska risken för skevheter i rekryteringen till . Algodin Paulic, S (2011), Möjligheter på arbetsmarknaden för perso- ner med funktionsnedsättning. En metautvärdering av projekt inom Europeiska socialfonden, Svenska . AMS (1995), Arbetsmarknadspolitik i förändring, Arbetsmarknads- styrelsen. AMS (2003), Arbetsförmedlingen i – styrdokument, version 2, , . Arbetsförmedlingen (2008), förvaltningsplan för förvalt- ningsobjekt. Metod, version 1.1, , Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen (2009), Slutrapport. Fortsatt utveckling och införande av styrkort inom AMV. Arbetsförmedlingen (2011a), Fördjupade analyser. Arbetsför- medlingens återrapportering. Arbetsförmedlingen (2011b), Granskning av processen för kvalitetssäkring av ärenden inom förmedlingsverksamheten via metoden stickprov, Revisionsrapport /1. Arbetsförmedlingen (2011c), Arbetsmarknadsutsikterna , Arbetsförmedlingen, Ura 2011:8. Arbetsförmedlingen (2011d), Förstudie – profilering. Arbetsförmedlingen (2012a), Insatser för att fler sjukskrivna ska återfå arbetsförmåga och få ett arbete, Arbetsförmedlingens och återrapportering. Arbetsförmedlingen (2012b), Arbetsförmedlingens budgetunderlag 2013–2015. Arbetsförmedlingen (2012c), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2011. Arbetsförmedlingen (2012d), Nyanländas etablering – reformens första år, Arbetsförmedlingens återrapportering. Arbetsförmedlingen (2012e), Uppdrag att upphandla tjänster för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av psykisk funk- tionsnedsättning, Arbetsförmedlingens återrapportering. Arbetsförmedlingen (2012f), Arbetsförmedlingens och Försäkrings- kassans redovisning av plan för rehabiliteringsinsatser i samarbete, Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingen och Försäkrings- kassans redovisning av förstärkt stöd till unga med aktivitetsersätt- ning, Arbetsförmedlingens återrapportering. Arbetsförmedlingen (2012h), Jämt arbetsför – Att upptäcka ojäm- ställdhet och göra någonting åt det. Beskrivning av en jämställd- hetssatsning – 2011 inom arbetslivsinriktad rehabi- litering. Arbetsförmedlingen (2012i), En strategi för genomförande av funk- tionshinderspolitiken 2011–2016, Arbetsförmedlingens återrap- portering. Arbetsförmedlingen(2012j), Arbetsförmedlingens och Försäkrings- kassans gemensamma återrapport om samverkan genom samord- ningsförbund kring unga med aktivitetsersättning, Arbetsför- medlingens återrapportering. Arbetsförmedlingen(2012k), Uppdrag att ta fram förslag till prakti- kantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktions- nedsättning, Arbetsförmedlingens återrapportering. Bennmarker, H, Grönkvist, E och , B (2000), Betalt efter resultat – utvärdering av försöksverksamhet med privata arbets- förmedlingar, Rapport 2000:23, IFAU. , , R E (2008), An update on randomized con- trolled trials of evidence based supported employment, , Special 10th anniversary issue on sup- ported employment, Vol 31(4). Burns m.fl. (2007), Supported employment for people with severe mental illness: a European multi-centre controlled trial, 370:1146-1152. Calmfors, L, , A och Hemström, M (2002), Vad vet vi om arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseffekter? Rapport 2002:8, IFAU. , K och , K (2001), En jämförelse av arbets- marknadsprogrammens effekt på anställningssannolikheten, Rap- port 2001:2, IFAU. De , X, , A och Liljeberg, L (2008), Effekter av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för deltagare under peri- oden , Rapport 2008:1, IFAU. Ds 2006:15, Intern styrning och kontroll i staten, Finansdeparte- mentet. Ds 2008:23, FN:s konvention om rättigheter för personer med funk- tionsnedsättning, . Ds 2011:18, Översyn av sjukförsäkringen – förslag till förbättringar, (2010), Intern styrning under kontroll? En studie av ramverket för styrning och kontroll och dess påverkan på styrning i staten, Rapport 2010:33. (2010), Översyn av statens ersättning till , Rapport på uppdrag av . European Union of Supported Employment (2010), European Union of Supported Employment Toolkit. (2011), Europeiska initiativ för socialt företa- gande. Meddelande från kommissionen till , rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt , KOM (2011) 682 slutlig. , A , P och Liljeberg, L (2004), Anställningsstöd – en väg från arbetslöshet till arbete? Rapport 2004:17, IFAU. , A och , J (2011), Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt. Rapport 2011:17, IFAU. (2012), Uppföljning av samverkan och finansiell samordning, Återrapportering. , P m.fl. (2012), Disability and Supported Employ- ment: impact on employment, income and allowances for the indi- vidual, . , L (2005), Funktionshinder – mångtydigt begrepp, i Söder, M (red.) Forskning om funktionshinder, Problem – utma- ningar – möjligheter, : , s. 37–62. , J (2010), Hållbart arbete – Arbetsliv för personer med nedsatt arbetsförmåga, . , T (2008), Kvoteordninger i for personer med nedsatt funksjonsevne, NOVA. , R och Hvinden, B (2011), lands modeller for å fremme sysselsetting blant personer med nedsatt funksjonsevne. , H, , M och Bejerholm, U (2011), Barriers in implementation of evidence based practice: Supported employment in the Swedish context, Journal of health organization and management, 25(3), s. 332–45. Inspektionen för socialförsäkringen (2010), Samverkan inom socialförsäkringen. En sammanställning av uppföljnings- och utvärderingsrapporter inom verksamheter finansierade med sam- verkansmedel, Rapport 2010:2. Inspektionen för socialförsäkringen (2011), Unga med aktivitetser- sättning. Den senaste utvecklingen och hypoteser om orsakerna till utvecklingen, Rapport 2011:10. , R (2007), Vid byråkratins gränser. Om handlingsfrihetens organisatoriska begränsningar i klientrelaterat arbete, . , M (2011), Arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga – Arbetsförmåga, styrning, uppföljning och kontroll, Underlagsrap- port till (A2011:03). , P m.fl. (2011), Arbetslivsinriktad rehabilitering, under- lagsrapport till den parlamentariska socialförsäkringsutred- ningen (S2010:04). , L och , P (2012), Kan privatisering av arbetslivsinriktad rehabilitering öka återgång i arbete? Rapport 2012:3, IFAU. (2008), Kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning). , E och Ringsby , B (2009), Unga med funktionshinder på väg ut i arbetslivet – en utmaning för välfärdssystemet, Rapport 1:2009, FoU/GR i Väst, kommunalför- bund. , L och , L (2011), Funktionshinderspolitik – en introduktion, : . , C och , S (2008), Vad hände sen? – en uppfölj- ningsstudie av ungdomar som gått i gymnasiesärskolan, . , D (2004), Vad styr arbetsförmedlarna? Rapport 2004:16, IFAU. , D och , M (2011), Arbetsförmedlingens service och metoder: om processtyrning i en målstyrd myndighet, Rapport 2011:9, IFAU. (2010), Samma på olika vis. En jämförande utvär- dering av alternativa insatser för långtidssjukskrivna. , S och , M, Vikten av arbetsgivarkontakter: en studie av den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen i ljuset av 70-procentmålet, Rapport 2003:10, IFAU. , M (1999), Unemployment duration and heterogenous search behavior among Swedish disabled workers, Working Paper 1999:5. Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) (2011), Vad gör myndigheter för att anställa personer med funktionsned- sättning? Kartläggning och analys. Myndigheten för (2011), Förslag på hur yrkeshög- skoleutbildningar kan göras tillgängliga för personer med funk- tionsnedsättning, återrapportering. (2008), Programförslag för fler och växande sociala företag. (2003), Transforming Disability into Ability. (2009), Sickness Disability and Work: Breaking the Barriers. the recent reforms make it? (2010), Sickness, Disability and Work, Breaking the Barriers. (2012) on the job? Myths and realities about Mental Health and Work. , J och Östh, J (2011), Förtidspensionering av unga – En fråga om utsortering efter utbildningsnivå och socioekonomisk bakgrund? Underlagsrapport till Parlamentariska socialförsäk- ringsutredningen (S 2010:04). , T (2009), Versjoner av arbeid. Dagaktiviteter og arbeid etter avviklingen av institusjonsomsorgen, . Partiellt arbetsföras problem. En översikt över kommitténs för partiellt arbetsföra förslag, , 1949. , K, och , H (2001), Funktionshindrade personer med nedsatt arbetsförmåga – ett arbetsgivarperspektiv. Rapport 2001:5, IFAU. 1992/93:159 Om stöd och service till vissa funktionshindrade. 1977/78:30 Skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering. 1999/2000:79 Från patient till medborgare. En nationell handlingsplan för handikappolitiken. 2005/06:1 Budgetpropositionen . 2008/09:28 Om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. (2007), Utanförskap på arbetsmarknaden – Funk- tionshindrade med nedsatt arbetsförmåga, Rapport 2007:24. (2008), Skyddat arbete hos , Rapport 2008:28. (2010), Styrning inom arbetsmarknadspolitiken – mål, styrkort och modeller för resursfördelning, Rapport 2010:1. (1999), – en effektiv åtgärd?, RRV 1999:18. (2011), Års- och hållbarhetsredovisning 2010. (2012), Års- och hållbarhetsredovisning 2011. Sayce, L. (2011), Getting in, staying in and getting on. Disability employment support fit for the future, A review to Government, , UK. Sibbmark, K (2011), Arbetsmarknadspolitisk översikt 2010, Rapport 2011:24, IFAU. Skedinger, P och Widerstedt, B (2007), Cream skimming in employment programmes for the disabled? , Volume 28, Number 8. Skr 2009/10:166 Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och grunden för en strategi framåt. Skr 2009/10:79 En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. (2004), Kvinnor och män och sjukfrånvaron, . SOU 1990:31 Perspektiv på arbetsförmedlingen. SOU 1997:64 – en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. SOU 2003:56 Inte bara . SOU 2003:95 Arbetskraft – Nya möjligheter för personer med arbets- handikapp. SOU 2006:107 Fokus på åtgärder – en plan för effektiv rehabilitering i arbetslivet. SOU 2007:18 Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. SOU 2008:4 Vad kostar felen? Delegationen mot felaktiga utbetal- ningar, Rapport 7. SOU 2008:10 En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av socialförsäkringen. SOU 2008:102 Brist på brådska – en översyn av aktivitetsersätt- ningen. SOU 2009:89 Gränslandet mellan sjukdom och arbete – Arbetsför- måga/Medicinska förutsättningar för arbete/Försörjningsförmåga. SOU 2011:69 SOU 2012:14 Ekonomiskt värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. (2008), Daglig verksamhet enligt LSS – en kartlägg- ning. (2012), Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst, Lägesrapport. Spjelkavik, O (2011), Supported Employment i , AFI- rapport 3. , SCB (2009), Funktionsnedsattas situation på arbetsmarknaden – 4:e kvartalet 2008. Statskontoret (2008), med Finsam, Rapport 2008:7. Statskontoret (2008) De nya insatserna för funktionshindrade inom arbetsmarknadspolitiken – en utvärdering av trestegsmodellen, Statskontoret (2008), Effekter av Finsam? Statskontoret (2010), Nytt stöd till egenföretagare? En analys av stöd till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbets- förmåga, Rapport 2010:6. Statskontoret (2011), Delredovisning av uppdraget om subventio- nerade anställningar m.m. – Statistiskt underlag. Statskontoret (2011), Subventionerade anställningar. En kartlägg- ning. Svenska (2012), Utfall och gjorda erfarenheter av ESF- rådets arbete tillsammans med Arbetsförmedlingen och den sociala ekonomin inom Jobb- och utvecklingsgarantin fas 3, Lägesrapport . Kommuner och Landsting (2011), Kommunerna och arbetsmarknadspolitiken, En redogörelse för aktuell lagstiftning och samverkansformer. , M (2010), Utsatta från flera håll – situationen för funktions- nedsatta på arbetsmarknaden, (). Tillväxtanalys (2011), Arbetsintegrerande sociala företag – använd- ning och behov av statligt finansieringsstöd, Rapport 2011:12. (2010), Sofisam, med sociala företag. (2011), Rapport av uppdrag till med anledning av regeringens handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag. (2011), Att välja företagsform för arbetsintegrerande sociala företag. Wehman, P, , K, , G, och , V (Ed) (2007), Real work for real pay: Inclusive employment for people with disabili- ties. , MD: . (2011), World report on disability. för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga m.m. En särskild utredare ska se över de arbetsmarknadspolitiska insat- serna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utredaren ska lämna ett samlat förslag till hur arbetsmarknads- politiska insatser bör utformas för att på ett effektivt sätt bidra till att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga i ökad utsträckning kan få och behålla ett arbete. Utredaren ska i sammanhanget ta ställning till ett antal frågor som rör . Uppdraget omfattar att föreslå såväl förändringar av nuvarande insatser som eventuella nya insatser. Utgångspunkten för översynen är att insatserna ska komma de personer till del som har störst behov av dem och vara flexibla i relation till individuella behov. Insatserna bör också samverka väl, både sinsemellan och med de generella arbetsmarknadspolitiska insatserna, samt vara kostnadseffektiva och regleras på ett så enkelt och tydligt sätt som möjligt. I utredningsarbetet bör arbetsgivarnas roll särskilt beaktas. Utredaren ska lämna fullständiga förslag till de författ- ningsändringar som bedöms vara nödvändiga. Uppdraget ska redovisas . Allmänt om behovet av en översyn En grundläggande utgångspunkt för regeringens politik är att alla människors kompetens och vilja att arbeta ska tillvaratas på arbetsmarknaden. Det förutsätter att alla människor har möjlighet att delta i arbetslivet utifrån sin förmåga och sina förutsättningar. ratificerade FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Av konventionen framgår att staterna ska verka för att personer med funktionsnedsättning kan delta i arbetslivet på samma villkor som andra. De åtgärder som vidtas ska enligt konventionen bl.a. främja möjligheter till anställ- ning och befordran samt bidra till att personer med funktionsned- sättning kan finna, erhålla, behålla och återgå till en anställning. Principen om likabehandling och icke-diskriminering är av grundläggande betydelse på arbetsmarknaden och i samhällslivet i övrigt. Huvuddelen av alla dem som har någon form av funktions- nedsättning har arbete på den reguljära arbetsmarknaden. De kon- kurrerar och bidrar på samma villkor som den övriga arbetskraften. För dem som inte har möjlighet att utan stöd etablera sig på arbetsmarknaden är det av avgörande betydelse med väl utformade arbetsmarknadspolitiska insatser. Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga tillhör arbetskraften i betydligt mindre utsträckning än personer utan nedsatt arbetsförmåga. Också sysselsättningsgra- den är betydligt lägre, medan arbetslösheten är påtagligt högre. Drygt 168 000 personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är inskrivna hos Arbetsförmedlingen. Ungefär hälften av dem har varit utan arbete och har varit utan arbete ; att jämföra för övriga inskrivna hos förmedlingen. finns det inom arbetsmarknadspolitiken fem olika former av subventionerad anställning för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga: lönebi- drag, skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (), utveck- lings- respektive trygghetsanställning samt skyddad anställning hos . Vid sidan av de subventionerade anställningarna finns insatserna arbetshjälpmedel, personligt biträde, särskilt introduk- tions- och uppföljningsstöd () samt särskilt stöd till start av näringsverksamhet. Samtliga insatser regleras i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. tog i genomsnitt cirka 87 200 personer i de särskilda insatserna. Genomgående präglas insatserna av en ojämn könsfördelning; av deltagarna är män och är kvinnor. Majoriteten av de särskilda insatserna för personer med funk- tionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har funnits och har inte förändrats till sin grundläggande kon- struktion. har villkoren på arbetsmarknaden och i arbets- livet förändrats radikalt i olika avseenden . En särskild utredare ska se över de arbetsmarknadspolitiska insat- serna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Den översikt av de särskilda insatserna för personer med funk- tionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som Stats- kontoret gjort på uppdrag av (A2010/803/A) är ett viktigt underlag för utredningen. Den ojämna könsfördelningen bland deltagarna i de olika pro- grammen bör särskilt beaktas i översynen, liksom EU:s statsstöds- regler. Översynen syftar inte till att förändra gränserna för statens arbetsmarknadspolitiska åtagande. Utredarens övergripande uppdrag är att föreslå hur de arbetsmarknadspolitiska insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga bör utformas för att på bästa sätt bidra till att dessa personer i ökad utsträckning kan få och behålla ett arbete. För utredningsarbetet ska ett antal utgångspunkter gälla. Vidare ska ett antal frågor belysas särskilt. Utredaren har därför följande deluppdrag. Träffsäkerhet, flexibilitet och kostnadseffektivitet De arbetsmarknadspolitiska insatserna för personer med funk- tionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga måste vara träffsäkra, flexibla och kostnadseffektiva. Det innebär bl.a. att insatserna ska komma de individer till del som behöver dem mest och, så långt som möjligt, anpassas till individuella behov. Vikten av träffsäkerhet och flexibilitet är i första hand en fråga om att optimera individens möjligheter till arbete och utveckling och om de vinster som samhället på ett allmänt plan kan göra. I och med att kostnaderna för olika former av insatser varierar mycket finns emellertid också andra resursaspekter att beakta. Att rätt person erbjuds rätt insats – med rätt subventionsnivå – kan ha betydelse för hur många personer som totalt sett kan få hjälp och stöd inom ramen för tillgängliga resurser. Det är också viktigt att analysera eventuella undanträngningseffekter och hur det kan säkerställas att utbetalningar av medel sker i enlighet med regelverket. Det är vidare angeläget att analysera hur de arbetsmarknadspoli- tiska insatserna på området kan anpassas för att bättre tillgodose nya behov och möta nya utmaningar på arbetsmarknaden. Unga med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsför- måga har generellt sett särskilda svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Ett kritiskt skede för många är övergången mellan skola och arbete eller annan sysselsättning. Antalet unga utan fullständig gymnasieutbildning ökar trendmässigt. En förkla- ring kan vara den växande gruppen unga med psykiska problem. Fler unga får också olika typer av s.k. neuropsykiatriska diag- noser – t.ex. Aspergers syndrom och ADHD. Här finns behov av anpassade och individualiserade stödåtgärder av olika slag, inte minst för att vid behov stödja individ – och arbetsgivare – också efter det att en anställning eller praktik kommit till stånd. Andra vars behov bör analyseras särskilt i översynen är personer som har en mindre omfattande, men bestående, ned- sättning av arbetsförmågan, liksom tidigare sjukskrivna och nyan- lända invandrare, vilka har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. I arbetet för att erbjuda individuellt anpassade lösningar för per- soner med funktionssnedsättning som står långt ifrån arbetsmark- naden kan sociala företag fylla en viktig funktion. beslu- tade regeringen om en handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag. Handlingsplanen innehåller ett antal insatser som ska genomföras i syfte att underlätta för fler och växande sociala före- tag. Med anledning av handlingsplanen har regeringen lämnat olika uppdrag till flera myndigheter. Det är angeläget att uppmärksamma inte bara förutsättningarna för individen att ta steget in på arbetsmarknaden, utan också möjligheterna att kvarstå och utvecklas i arbetslivet. I regeringens skrivelse En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell hand- lingsplan 2010–2015 (skr. 2009/10:28) betonas betydelsen av en bra arbetsmiljö. En arbetsplats med goda och stödjande arbetsmiljö- faktorer är särskilt viktigt för dem som på grund av någon form av psykisk funktionsnedsättning har en svag ställning på arbetsmark- naden. I fråga om arbetsplatsens arbetsmiljöförutsättningar kan arbetsmiljöpolitiken och arbetsmarknadspolitiken i högre grad behöva samverka. En förutsättning för att olika former av subventionerade anställ- ningar ska fungera väl, för individen och som arbetsmarknadspoli- tiskt instrument, är att bedömningen av individens arbetsförmåga i samband med en anvisning är enhetlig och håller hög kvalitet. En fråga med koppling till detta är hur Arbetsförmedlingens kodning av individens funktionsnedsättning fungerar. Det är viktigt att i utredningsarbetet följa pågående arbete i dessa hänseenden, dels på myndighetsnivå, dels inom Kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (S 2010:04). analysera processen för Arbetsförmedlingens bedömning av en individs nedsättning av arbetsförmågan och hur förmedlingen säkerställer att individen anvisas en ändamålsenlig insats, analysera och föreslå hur olika insatser för personer med funk- tionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga bör utformas för att komma dem till del som bäst behöver dem och innebära ett effektivt och flexibelt stöd för individen, särskilt analysera insatsernas innehåll och utformning i relation till unga personer med funktionsnedsättning, och analysera hur Arbetsförmedlingens styrning, uppföljning och kontroll av de särskilda insatserna för personer med funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga kan utvecklas och förbättras. Insatserna på området måste vara samordnade och samverka väl. Det är därför angeläget att närmare analysera relationen mellan de olika insatserna. En viktig aspekt är vilka effekter skillnaderna i subventionsnivå mellan olika insatser för personer med funktions- nedsättning får i olika avseenden. Det är emellertid också viktigt att se de särskilda insatserna i perspektiv av mer generella arbetsmarknadspolitiska insatser. Utformningen av de generella insatserna kan ha betydelse för Arbetsförmedlingens möjligheter att effektivt arbeta med de sär- skilda insatserna och arbetsgivares vilja att t.ex. anställa personer med lönebidrag eller motsvarande. Hur olika arbetsmarknadspoli- tiska insatser, totalt sett, samspelar med varandra är dock inte en fråga för utredningen. Regeringen har denna dag uppdragit åt Statskontoret att kartlägga befintliga former av subventionerad anställning, inklusive nystartsjobb (A2011/2742/A). Kartlägg- ningen ska ligga till grund för en deskriptiv analys av respektive insats utformning och hur de samspelar med varandra och med andra arbetsmarknadspolitiska insatser vid arbetsplatser. Uppdra- get ska slutredovisas . i den mån det bedöms nödvändigt i relation till ovan nämnda redovisning från Statskontoret, analysera hur de arbetsmark- nadspolitiska insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga samverkar med varandra och med mer generellt inriktade former av subventionerad anställning eller motsvarande, i fråga om subventionsnivåer och i övrigt, och