sou · H0B36 · 2012-02-16 00:00:00 — Tillstånd ska kunna återkallas om tillståndshavaren visar sig inte uppfylla kraven. Assistansersättning ska bara få utbetalas till, förutom den försäkrade själv och till kommunen, en assistansanordnare med gällande tillstånd. Assistansanordnare blir uppgiftsskyldiga gentemot . För att ersättning ska lämnas för personlig assistans uppställs vissa villkor. Assistenten får sålunda inte vara god man, för- valtare eller ombud för den försäkrade, inte vara under och inte heller till följd av sjukdom, ålderdom eller liknande sakna arbetsförmåga. Vidare krävs att arbetstiden ligger inom ramen för vad som är tillåten arbetstid enligt lagen om arbetstid i husligt arbete m.m. samt att assistenten är bosatt inom EU eller EES-området. Om närstående eller hushållsmedlemmar anlitas som assistenter uppställs ytterligare villkor. Om inte anställningen sker hos kommunen måste den berättigade gå med på att assistansen får inspekteras i bostaden. Ersättningen kan annars minskas eller dras in. Möjligheterna till att rikta återkrav av felaktigt utbetalad ersättning utsträcks till bl.a. vårdnadshavare som tagit emot ersättning för ett barn. Retroaktiv ersättning lämnas bara om assistansen anmäls i förväg och redovisas löpande. Anmälningsskyldigheter införs för att underlätta myndighets- samarbete och upptäckt av felaktigheter. möjligheter att hos kontrollera uppgifter om personliga assistenter och assistansanordnare stärks. Kontrollerna ska göras systematiskt och inte först vid misstanke om felaktigheter. ska tillföras medel för att kunna betala för egna utredningar av opartiska specialister/konsulter. ska även tillföras medel för att utveckla IT-baserade system för handläggningsstöd, uppföljning, statistik och systematisk kontroll av assistansersättning. första beslut om att bevilja någon assistans- ersättning måste bli korrekt och vila på ett sakligt och full- ständigt underlag som klarlägger det individuella hjälpbehovet. Tvåårsomprövningar bör genomföras främst för att följa upp förändringar i hälsotillstånd och hjälpbehov. Kontrollen av tidredovisningar måste förbättras. Informationsinsatser bör genomföras för brukare och anordnare för att säkerställa att assistansersättningen används på ett korrekt sätt och att risken för oavsiktliga fel undanröjs. handläggning av nyansökningar om assistansersättning bör centraliseras eller koncentreras till ett mindre antal platser så att tillräcklig kompetens och erfarenhet kan byggas upp. Handläggningen måste bli mera enhetlig och rättssäker. Målet om en enkel och snabb handläggning måste ges upp till förmån för krav på kvalitet och materiellt riktiga beslut. Utredningen har i betänkandet redovisat kostnadsutvecklingen inom assistansersättningen och analyserat grundorsakerna till denna. Utredningens genomgång visar att assistansersättningen är utsatt för betydande risker att medel går till icke avsett ändamål, dels genom medvetet fusk och olika varianter av överutnyttjande och övervältring av kostnader, dels genom olika brister i utredning och handläggning vilket ökar risken för felaktiga beslut av . De åtgärder mot fusk och felaktiga utbetal- ningar som föreslås av utredningen är ägnade att ge snabb effekt när det gäller att motverka felaktiga utbetalningar av nu nämnt slag. Dessa åtgärder torde dock vara otillräckliga för att i högre grad påverka den långsiktiga kostnadsutvecklingen inom assistans- ersättningen, vilken främst sammanhänger med att det genom- snittligt beviljas fler assistanstimmar per person . Utredningen anser det alltså troligt att kostnaderna kommer att fortsätta att öka, om än i lägre grad. Utredningen har vidare kunnat konstatera att det finns betydande regionala skillnader mellan antal ärenden där assistans- ersättning nybeviljas m.m., skillnader som inte till fullo kan förklaras med förhållandena i befolkningen. Det krävs en fördjupad analys av orsakerna till dessa regionala skillnader för att adekvata åtgärder ska kunna föreslås. En sådan är inte möjlig att göra inom ramen för utredningens uppdrag. Utredningen vill dock markera vikten av att arbetet med en sådan analys skyndsamt inleds. Utredningen presenterar vidare en modell för en alternativ konstruktion av schablonbeloppet, vilket i sin nuvarande form anses vara starkt bidragande till kostnadsutvecklingen. Modellen bygger på en tredelad ersättning, där en del relateras till löne- kostnader för personlig assistans, en del till antal anställda assistenter och en del till antal brukare. Iakttagelser och slutsatser i korthet angående kostnadsutvecklingen Sedan starten har kostnaderna för assistansersättningen ökat kraftigt. Det gäller särskilt ökningen av antalet assistans- timmar per person. Fusk och oegentligheter förekommer i avsevärd omfattning men är av mindre betydelse för kostnadsutvecklingen än över- utnyttjande och övervältring av kostnader. Ökningen av antalet personer som beviljats assistansersättning har till stor del varit den förväntade. Undantaget är barn i åldern där ökningen varit betydligt större. De äldres rätt att behålla assistansersättningen har bidragit till ökningen av antalet personer men har varit förväntad. Antalet timmar per person har ökat kraftigt liksom antalet personer med fler än (dvs. dubbel assistans) och personer med förhöjd ersättning. Ökningen är svår att förklara utifrån objektiva kriterier. Det finns stora regionala skillnader i samtliga faktorer, i vissa fall mycket kraftiga skillnader. De kan inte förklaras av strukturella skillnader. Kostnadsutvecklingen inom assistansersättningen hänger fram- för allt samman med ökningen av antalet beviljade assistans- timmar per person medan ökningen av antalet personer har mindre betydelse. Att antalet timmar och därmed kostnaderna ökar beror främst på att -Schablonersättningens konstruktion och beloppets nivå ger möjligheter till stora vinster . Det ger starka ekonomiska drivkrafter för alla aktörer att försöka öka antalet beviljade timmar. -interna styrning premierar snabb genomströmning av ärenden framför kontroll och upp- följning. -Vissa bestämmelser är vagt utformade och ger utrymme för såväl olika tolkningar som glidningar i praxis. -Det delade finansieringsansvaret mellan staten och de kom- munala huvudmännen vad gäller insatser till personer med funktionsnedsättning medför kraftiga ekonomiska incitament för övervältring av kostnader till assistansersättningen. lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till funktionshindrade Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:387) om stöd och service till funktionshindrade dels att nuvarande 9 c § ska betecknas 9 f §, dels att 8, 9 a, 13, 23, 26, 26 f, och 27 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas sju nya bestämmelser, 9 c, 9 d, 9 e, 24, 27 b, 31 och 32 §§ samt närmast före 24 och 31 §§ nya rubriker av följande lydelse. Insatser enligt denna lag ska ges den enskilde endast om han eller hon begär det. Om den enskilde är eller uppenbart saknar förmåga att på egen hand ta ställning i frågan kan vårdnads- havare, god man, förmyndare eller förvaltare begära insatser för honom eller henne. När en insats rör ett barn ska barnet få relevant information och ges möjlighet att framföra sina åsikter. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Den som är vårdnadshavare för ett barn som omfattas av 1 § är skyldig att tillse att barnet får den vård, habilitering och utbild- ning som står till buds utan hin- 1 Senaste lydelse 2010:480. der av att insatser begärs enligt denna lag. Med personlig assistans enligt 9 § 2 avses personligt utformat stöd som ges av ett begränsat antal personer åt den som på grund av stora och varaktiga funktionshinder behöver hjälp med sin per- sonliga hygien, måltider, att klä av och på sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade (grundläggande behov). Den som har behov av personlig assistans för sina grundläggan- de behov har även rätt till insats enligt 9 § 2 för andra personliga behov om behoven inte tillgodoses på annat sätt. Som kostnad för personlig assistans enligt 9 § 2 anses inte i något fall ersättning som den en- skilde själv lämnar 1.till någon som han eller hon lever i hushållsgemenskap med, eller 2.till en personlig assistent för arbete som utförts på arbetstid som överstiger den tid som anges i 2– 4 §§ lagen (1970:943) om arbets- tid m.m. i husligt arbete. Den som har behov av mer än en personlig assistent , har rätt till två eller flera assistenter endast om möjligheterna att få bidrag enligt lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m., eller hjälpmedel enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), har utretts. Ekonomiskt stöd till kostnader för personlig assistans enligt 9 § 2 lämnas inte för assistans som utförs av 1. någon som företräder en assistansberättigad som har fyllt i egenskap av god man, för- 2 Senaste lydelse 2010:480. valtare eller ombud, 2.en personlig assistent på arbetstid som överstiger den tid som anges i 2–4 §§ lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete, 3.en personlig assistent som inte har fyllt , 4.en personlig assistent som till följd av sjukdom, ålderdom eller liknande orsak saknar arbets- förmåga, eller 5.en personlig assistent som inte är bosatt inom Europeiska unionen (EU) eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Om den som avses arbeta som personlig assistent är närstående till eller lever i hushållsgemenskap med den assistansberättigade gäl- ler som villkor för att ekonomiskt stöd till assistans ska lämnas en- ligt 9 § 2 att den assistansberät- tigade samtycker till att kom- munen och får in- spektera utförandet av assistansen i hans eller hennes bostad. Med närstående enligt första stycket avses make, sambo, barn, föräldrar, syskon samt deras makar och barn. Första stycket gäller inte vid anställning hos kommunen. Den som är arbetsgivare för eller avser att anställa någon som personlig assistent ska utan anma- ning lämna kommunen de upp- gifter som krävs för kontroll av att förutsättningarna i 9 c och 9 d §§ behöver inte lämnas av den som är skyldig att lämna Försäkrings- kassan motsvarande uppgifter en- ligt 51 kap. 16 b § socialförsäk- Regeringen eller den myn- Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestäm- dighet som regeringen bestäm- mer får i fråga om verksamhet mer får meddela föreskrifter om enligt 9 § meddela föreskrifter 1. verksamhet enligt 9 §, till skydd för enskildas liv, per- sonliga säkerhet eller hälsa. 9 a §, assistans enligt 9 c–e §§, och 4. tillståndsprövning enligt 23 §. En enskild person får inte utan tillstånd av yrkesmässigt bedriva verksamhet med personlig assistans som avses i 9 § 2 eller sådan verksamhet som avses i 9 § 6–10. Tillstånd att bedriva verk- samhet som avses i första stycket får meddelas endast den som med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden och om- ständigheterna i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verk- Kommun och landsting som Kommun och landsting som driver verksamhet som avses i driver verksamhet med personlig 9 § 6–10 ska anmäla denna verk- assistans som avses i 9 § 2 eller sådan verksamhet som avses i 9 § 6–10 ska anmäla denna verksam- 3Senaste lydelse 2009:597. 4Senaste lydelse 2010:480. het till innan verksamheten påbörjas. Den som har beviljats ekonomiskt stöd för personlig assistans enligt 9 § 2 eller assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkrings- balken, och som har anställt någon för sådan personlig assistans, ska göra en anmälan till innan assistenten påbörjar sitt arbete. Den som har tillstånd enligt verksamhet med personlig assistans är skyldig att tillhandahålla all Tillsyn enligt denna lag inne- Tillsyn enligt denna lag inne- bär granskning av att verksam- bär granskning av att verksam- heten uppfyller krav och mål en- heten uppfyller krav och mål en- ligt lagar och andra föreskrifter ligt lagar och andra föreskrifter samt beslut som har meddelats samt beslut som har meddelats med stöd av sådana föreskrifter. med stöd av sådana föreskrifter. Tillsynen innebär även gransk- ning av att tillståndspliktig verk- na för tillstånd enligt 23 §. Föreläggande enligt 26 c och 26 f §§, återkallelse av tillstånd och förbud enligt och 26 h §§ får användas endast när verksam- heten inte uppfyller de krav som framgår av lagar och andra före- skrifter. 5Tidigare 24 § upphävd genom 2009:597. 6Senaste lydelse 2009:597. Om finner att det i verksamhet som står under tillsyn enligt denna lag förekommer ett missförhållande som har betydelse för enskildas möjligheter att kunna få de insatser de har rätt till, får förelägga den som svarar för verksam- heten att avhjälpa missförhållandet. Ett föreläggande ska innehålla uppgifter om de åtgärder som anser nödvändiga för att det påtalade missförhållandet ska kunna avhjälpas. det får förenas med vite. lägga den kommun eller det lägga den kommun eller det landsting som inte har fullgjort landsting som inte har fullgjort 23 § andra stycket att fullgöra 23 § tredje stycket att fullgöra får förenas med vite. får förenas med vite. Om ett missförhållande enligt 26 f § första stycket är allvarligt och föreläggande inte följts, får helt eller delvis återkalla tillståndet för verksamheten. Om verksam- heten inte är tillståndspliktig får i stället helt eller delvis förbjuda fortsatt verksamhet. Om missförhållandet innebär fara för enskildas liv, hälsa eller personliga säkerhet i övrigt, får utan föregående föreläggande helt eller delvis återkalla tillståndet för verksamheten. Om verksamheten inte är tillståndspliktig får i stället helt eller delvis förbjuda fortsatt verksamhet. Tillstånd att bedriva verk- samhet får även återkallas om det framkommer att tillståndshavaren inte uppfyller kraven i 23 § andra stycket. Tillstånd att bedriva verksamhet med personlig assistans får även återkallas vid överträ- delse av 24 §. 7Senaste lydelse 2009:597. 8Senaste lydelse 2009:597. Beslut av en sådan nämnd som avses i 22 § eller av får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol om beslutet avser 1.insatser för en enskild enligt 9 §, 2.utbetalning till någon annan enligt 11 §, 3.återbetalning enligt 12 §, 4.förhandsbesked om rätt till insatser enligt 16 § andra eller tredje stycket, 5.tillstånd till enskild verksamhet enligt 23 §, 6.omhändertagande av personakt enligt 23 d §, 7. föreläggande enligt 26 c och 7. föreläggande enligt 26 c och 26 f §§, eller 26 f §§, 8. återkallelse av tillstånd och 8. återkallelse av tillstånd och förbud enligt –26 i §§. förbud enligt –26 i §§, eller 9. indragning eller nedsättning enligt 27 b §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. I fråga om överklagande av beslut enligt 23 c § gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 6 kap. 7–11 §§ offent- lighets- och sekretesslagen (2009:400). Beslut i frågor som avses i första stycket gäller . Förvaltningsrätten eller kammarrätten får dock förordna att dess beslut ska gälla först sedan det vunnit laga kraft. Ekonomiskt stöd till kostnader för personlig assistans får dras in eller sättas ned om den assistans- berättigade utan giltig anledning bryter mot villkor enligt 9 d § om inspektion av assistansen. Anmälningsskyldighet rörande personlig assistans Kommunen ska anmäla till om någon som uppbär assistansersättning enligt 9 Senaste lydelse 2011:329. 51 kap. socialförsäkringsbalken be- viljas boende med särskild service, daglig verksamhet, barnomsorg eller någon annan insats som på- verkar behovet av personlig assistans. Kommunen ska även anmäla till om den får kännedom om något som tyder på att assistansersättning används för annat än personlig assistans. Kommunen ska anmäla till om den får känne- dom om något som tyder på att tillstånd enligt 23 § kan ifråga- sättas. Denna lag träder i kraft . De bestämmelser i lagen om stöd och service till vissa funk- tionshindrade som avser utföran- det av och förutsättningar för in- satsen personlig assistans tilläm- pas också på personlig assistans enligt detta kapitel. Avser den personliga assistansen stöd- och serviceinsatser åt barn med funktionshinder ska bestämmel- serna i lagen (2010:479) om registerkontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder tillämpas.35 lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110) Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 51 kap. 2, 7, 16, 19 och 20 §§ och 110 kap. 5, 14, 31, 46 och 52 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i balken ska införas sju nya bestämmelser, 51 kap. 16 a–16 c §§, 108 kap. 9 a §, 110 kap. 34 a och 42 a §§ och 114 kap. 26 a §, samt närmast före 108 kap. 9 a § och 110 kap. 34 a § nya rubriker med följande lydelse. En försäkrad som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade kan för sin dagliga livsföring få assistansersättning för kostnader för sådan personlig assistans som avses i 9 a § samma lag. De bestämmelser i lagen om stöd och service till vissa funk- tionshindrade som avser utföran- det av insatsen personlig assistans tillämpas också på personlig assistans enligt detta kapitel. Avser den personliga assistansen stöd- och serviceinsatser åt barn med funktionshinder ska bestäm- melserna i lagen (2010:479) om registerkontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder tillämpas. 10 Senaste lydelse 2010:482. någon som företräder en för- säkrad som har fyllt i egen- skap av god man, förvaltare eller ombud,2. en personlig assistent på arbetstid som överstiger den tid som anges i 2–4 §§ lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete,3. en personlig assistent som inte har fyllt ,4. en personlig assistent som till följd av sjukdom, ålderdom eller liknande orsak saknar arbets- förmåga, eller5. en personlig assistent som inte är bosatt inom Europeiska unionen (EU) eller Europeiska ekonomiska samarbetet (EES). Assistansersättning får inte lämnas tillbaka än en månad före den månad när ansökan gjorts eller det kommit in en anmälan från kommunen att det kan antas att den enskilde har rätt till assistansersättning. Om den som ansöker om assistansersättning avser att på egen bekostnad anordna personlig assistans i avvaktan på slutligt be- slut i ärendet för att senare begära retroaktiv ersättning ska de upp- gifter som krävs för kontroll av att förutsättningarna i 16 § är upp- fyllda lämnas innan assistansen utförs. Assistansen ska därefter redovisas till Försäk- ringskassan. Som kostnad för personlig assistans anses inte ersättning som den försäkrade själv lämnar till 1. någon som han eller hon lever i hushållsgemenskap med, eller 2. en personlig assistent för arbete som utförts på arbetstid som överstiger den tid som anges i 2–4 §§ lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete. Om den som avses arbeta som personlig assistent är närstående till eller lever i hushållsgemenskap med den försäkrade gäller som villkor för att assistansersättning ska lämnas att den försäkrade sam- tycker till att och får inspektera utförandet av assistansen i hans eller hennes bostad. Med närstående enligt första stycket avses make, sambo, barn, föräldrar, syskon samt deras makar och barn. Första stycket gäller inte vid anställning hos kommunen. Den som är arbetsgivare för eller avser att anställa någon som personlig assistent ska utan anma- ning lämna de uppgifter som krävs för kontroll av att förutsättningarna i 16 och 16 a §§ är uppfyllda. kan medge undantag från 16 § första stycket 5 1.för akuta behov av assistans som uppstår då den försäkrade befinner sig utomlands, och 2.för behov av assistans till ett barn när assistansen lämnas av en förälder som är bosatt utomlands. Ersättning enligt första stycket utges med skäligt belopp. Utöver det som följer av 17 och 18 §§, får på begäran av den försäkrade besluta att assistansersättningen ska be- talas ut till någon annan fysisk person, en juridisk person eller en kommun. Utbetalning enligt första stycket till annan än en kommun får dock endast ske om denne har gällande (1993:387) om stöd och service med personlig assistans. Den försäkrade ska utan upp- Den försäkrade och den som maning betala tillbaka sådan er- för den försäkrades räkning tagit sättning som inte har använts emot assistansersättning ska utan för köp av personlig assistans uppmaning betala tillbaka sådan eller för kostnader för person- ersättning som inte har använts för köp av personlig assistans ska göras senast i samband med eller för kostnader för person- slutavräkningen enligt 15 §. ska göras senast i samband med slutavräkningen enligt 15 §. Om återbetalning inte görs får besluta om återbetalning enligt bestämmelserna i 108 kap. Har assistansersättning lämnats felaktigt eller med för högt belopp, kan besluta om återkrav av beloppet, förutom från den försäkrade, även från vård- nadshavare, annan ställföreträ- dare för den försäkrade eller den till vilken assistansersättning be- 1. göra förfrågan hos den försäkrades arbetsgivare, läkare, anordnare av personlig assistans, eller någon annan som kan antas kunna lämna behövliga uppgifter, talats ut enligt 51 kap. 19 §. Åter- krav mot annan än den försäk- rade får dock uppgå till högst det belopp som tagits emot för den försäkrades räkning. Ansökan om förlängt underhållsstöd enligt 18 kap. 6 § ska göras av den studerande själv, även om han eller hon ännu inte har fyllt Beträffande äldreförsörjningsstöd och bostadstillägg ska, om den försäkrade är gift, uppgifter om faktiska förhållanden lämnas på heder och samvete även av den försäkrades make. Beträffande assistansersättning ska, i de fall uppgifter lämnas av den försäkrades vårdnadshavare, gode man, förvaltare eller ombud, uppgifter om faktiska förhållanden lämnas på heder och samvete även av dessa. När det gäller bostadsbidrag ska ett barn som avses i 96 kap. 4 § och som är på ansökningshandlingen självt intyga de uppgifter som rör barnet, om det inte finns särskilda skäl mot det. När det behövs för bedömningen av frågan om ersättning eller i övrigt för tillämpningen av denna balk får den handläggande myn- digheten 1. göra förfrågan hos den försäkrades arbetsgivare, läkare, eller någon annan som kan antas kunna lämna behövliga uppgifter, 2.besöka den försäkrade, 3.begära ett särskilt läkarutlåtande eller ett utlåtande av viss läkare eller någon annan sakkunnig, samt 4. begära att den försäkrade genomgår undersökning av viss läkare eller någon annan utred- ning eller deltar i ett avstämnings- 4. begära att den försäkrade genomgår undersökning av viss läkare eller någon annan utred- ning eller deltar i ett avstämnings- möte för bedömning av den försäkrades medicinska tillstånd och arbetsförmåga samt behovet av och möjligheterna till rehabi- litering. möte för bedömning av den försäkrades medicinska tillstånd, arbetsförmåga, behov av hjälp i den dagliga livsföringen samt be- hovet av och möjligheterna till rehabilitering. Myndigheter, arbetsgivare och inrättningar ska på begäran läm- personlig assistans samt försäk- ringsinrättningar ska på begäran gifter som avser en namngiven person när det gäller förhållan- uppgifter som avser en namn- den som är av betydelse för given person när det gäller för- tillämpningen av denna balk. hållanden som är av betydelse för tillämpningen av denna balk. Arbetsgivare och uppdragsgivare är även skyldiga att lämna så- dana uppgifter om arbetet och arbetsförhållandena som behövs i ett ärende om arbetsskadeförsäkring. ska på begäran lämna de upp- gifter som behövs för kontroll i ärenden om assistansersättning. ska anmäla till om den får kännedom om något som tyder på att tillstånd enligt 23 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade att bedriva verksamhet med person- lig assistans kan ifrågasättas. 2. inte har lämnat uppgift en- ligt 13 §,3. inte har anmält ändrade för- hållanden enligt 46, 47, 50 och 51 §§, eller4. utan giltig anledning bryter mot villkor enligt 51 kap. 16 a § om inspektion av assistansen.41