sou · H0B331 · 2012-05-04 00:00:00 — För att öka legitimiteten för de särskilda lönestöden bland arbets- givare och för att skapa trovärdighet för sambandet mellan indivi- dens grad av nedsatt arbetsförmåga och subventionens storlek före- slår utredningen att taket för den bidragsgrundande lönekostna- dens höjs och indexeras med den genomsnittliga prisutvecklingen i En ökad legitimitet för stöden hos arbetsgivare leder till att fler arbetsgivare är beredda att anställa och fler personer med funktionsnedsättning kan därmed få ett arbete. Höjt och indexerat tak förbättrar även individens trygghet och förutsättningar att, trots en nedsättning av arbetsförmågan, delta på arbetsmarknaden på likvärdiga villkor som andra. Förbättrad matchning med utökat och individualiserat stöd En ytterligare konsekvens för individen är utökade möjligheter att få tillgång till ett särskilt introduktions och uppföljningsstöd – – genom förslaget att externa aktörer upphandlas med stöd av lagen om valfrihet. Nya aktörer kan vara organisationer som har kompetens när det gäller specifika funktionsnedsättningar. Det är positivt om den aktör som får uppdraget att hitta ett arbete och har kontakt med den enskilde i inledningen av anställningen har de kunskaper om funktionsnedsättningen som gör att ett förtroende kan skapas. Som en konsekvens av att både utvecklingsanställning och löne- stöd för trygghet föreslås ska kunna kombineras med såväl insatsen som övriga insatser är det utredningens bedömning att individens behov i högre grad än kommer att vara styrande för Arbetsförmedlingens arbete. Med förslaget om ökad tillsyn, kontroll och utvärdering av Arbetsförmedlingens arbete bör även tiden som individen får vänta på att rätt insats kan beslutas kunna effektiviseras och förkortas. Många fler får möjlighet till utvecklingsinsatser Relativt få personer har haft möjlighet till utvecklingsanställning trots att många personer med funktionsnedsättning, särskilt unga kvinnor och män, har behov av utvecklingsinsatser. Lönebidrag har i stället varit den insats som syftar till att utveckla arbetsförmågan som har omfattat flest personer. För anställda med lönebidrag saknas emellertid möjligheter till särskilda utvecklingsinsatser i kombi- nation med arbetet. Även utbildningsinsatserna för personer med funktionsnedsättning har varit begränsade. Som en konsekvens av utredningens förslag kommer fler perso- ner med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga vid behov att kunna delta i utbildningsinsatser. Särskilt för unga kvinnor och män med funktionsnedsättning är den föreslagna sats- ningen på trainee-utbildningar och studier på folkhögskola viktiga. En annan konsekvens för individen är möjligheten till utveck- ling genom utvecklingsbidraget som utredningen föreslår ska införas. Utvecklingsanställning, med lönestöd för utveckling i kombination med utvecklingsbidrag, ersätter i allt väsentligt lönebidraget som innehållsmässigt ofta saknat en plan för individuell utveckling. Betydligt fler personer än får därmed möjlighet till exempelvis psykologisk behandling, utbildningsinslag och social träning för att träna, pröva, och inte minst utveckla sin arbetsförmåga under anpassade förhållanden på en arbetsplats med avtalsenlig lön. Utredningens bedömning är att omkring 55 000–60 000 kvinnor och män med funktionsnedsättning (48 000 helårspersoner) får möjlighet att utveckla sin arbetsförmåga genom lönestöd för utveckling. Genomströmningen blir också högre med utvecklingsanställ- ningar jämfört med lönebidrag. Över en tioårsperiod kommer 450 000 personer ha fått möjlighet att utveckla arbetsförmågan i en utvecklingsanställning. Detta kan jämföras med dagens omfattning där 50 000 personer skulle få motsvarande möjligheter med utveck- lingsanställning och 320 000 personer skulle ha möjlighet till anställning med lönebidrag vilka dock saknar särskilda utvecklings- insatser som kan påskynda att arbetsförmågan ökar. Långvariga behov möts med långsiktiga lösningar För kvinnor och män med en bestående nedsättning av arbets- förmågan på grund av en funktionsnedsättning säkerställs det lång- variga behovet med lönestöd för trygghet. Även för personer med behov av långvarigt stöd har lönebidrag varit den huvudsakliga insatsen. De långa tiderna med lönebidrag för många personer tyder emellertid på att för vissa hade en trygghetsanställning varit att föredra redan från början. Tryggheten för dessa personer ökar när lönestöden kan beslutas på mer långsiktiga premisser. Indexeringen av taket för den lönestödsgrundande lönekostna- den är av särskild betydelse för personer som har långvariga behov av en anställning med lönestöd. Indexeringen ger förutsägbara för- utsättningar för arbetsgivaren och därmed tryggare anställningar för kvinnor och män vars nedsättning av arbetsförmågan inte är av övergående slag. Personer med omfattande nedsättning av arbetsförmågan som har behov av arbete inom en särskilt organiserad verksamhet kommer med utredningens förslag om förstärkt anordnarbidrag få fler alter- möjligheter till anställningar vid sidan av arbete hos . Statens kostnader för de särskilda insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga finansi- eras från anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. på Utgifts- område 14 Arbetsmarknad. Utgifterna på anslaget påverkas främst av omfattningen av antalet personer med lönestöd, av den genom- snittliga bidragsnivån samt av merkostnadsersättningen till . har anvisat mer medel till anslaget än vad som har kunnat förbrukas. Utgifterna på anslaget uppgick till . uppgick anslagssparandet till . Källa: Arbetsförmedlingen. Utredningens förslag innebär ökade utgifter för staten. Detta beror i första hand på höjningen av taket för den bidragsgrundande löne- kostnaden för lönestöden och införandet av utvecklingsbidraget. Tabell 8.2 visar utfallen av statiska beräkningar av de förändrade utgifterna som en konsekvens av utredningens förslag. Beräk- ningarna bygger på antalet beslut om lönestöd . Effekten av den höjda gränsen för den bidragsgrundande löne- kostnaden baseras på antalet beslutade lönestöd . Beräkningarna utgår från ett oförändrat antal lönestöd . Höjningen av taket för den lönestödsgrundande lönekostnaden innebär en utgiftsökning på motsvarande . Siffran kan vara en överskattning eftersom ingen hänsyn tas till omfattningen av ersättning från sjukförsäkringen eller annan från- varo bland anställda med lönestöd. Eftersom redan fattade beslut om lönestöd vid ikraftträdandet av det nya regelverket inte omfattas av höjningen av taket för den bidragsgrundande löne- kostnaden blir utgiftsökningen dock lägre än . Första året beräknas höjningen av taket medföra en utgiftsökning på . Utredningen föreslår utökade utvecklingsinsatser. Utvecklings- bidrag, trainee-utbildningar, folkhögskola för unga och ökade sats- ningar på särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () beräknas sammantaget medföra ökade utgifter med när utredningens föreslagna förändringar har fått fullt genomslag (under det tredje året). Kostnaderna för utredningens förslag om schabloniserat och förstärkt anordnarbidrag uppskattas till . För- slagen innebär dock att nuvarande anordnarbidrag avskaffas och utgifterna för personligt biträde beräknas minska . Nettoeffekten av förändringarna av anordnarbidragen och stöd till personligt biträde blir därför ökade utgifter på . Första året uppskattas dock nettoeffekten till . Kostnaderna för de utökade möjligheterna för unga att pröva studier på folkhögskola beräknas rymmas inom redan anslagna medel. Förändringarna av ersättningen till beräknas initialt innebära minskade utgifter med . Ersättningen till kommer därefter successivt förändras och blir beroende av antalet anställda och de anställdas individuellt fastställda grad av arbetsförmåga. I tabell 8.2 antas de minskade utgifterna för ersätt- ningen till ligga kvar på under de fyra redovisade åren. Med dessa utgångspunkter beräknas utgifterna på Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad öka med , andra året och under det tredje året till följd av utredningens förslag. De årsvisa utgiftsförändringarna är beräknade på helår. Källa: Egna beräkningar. I konsekvensberäkningarna tas ingen hänsyn till förändringar av antalet lönestöd. bedöms antalet löne- stöd för trygghet öka som en konsekvens av att personer som fortfarande har lönebidrag övergår till den nya formen lönestöd för trygghet i samma omfattning som tidigare som lönestöd för trygghet även beviljas bland dem som inte tidigare haft en subventionerad anställning. Detta innebär dock en temporär omför- delning mellan stödformer. En del personer som beviljats löne- bidrag har haft behov av en mer långsiktig subventionerad anställ- ning. Personerna har befunnit sig i en stödform som inte motsvarar deras behov. Utredningens förslag om ökade utvecklingsinsatser innebär att fler personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbets- förmåga kommer att få ta del av utvecklande och rehabiliterande insatser för att successivt öka sin arbetsförmåga och därmed ökade möjligheter att få och behålla ett arbete. Utredningens bedömning är att när utvecklingsinsatserna får effekt kommer inflödet till löne- stöd för trygghet, allt annat lika, att bli något lägre än nuvarande inflöde till dagens trygghetsanställning. Detta illustreras i figur 8.1 där antalet lönestöd för trygghet först ökar för att sedan minska i förhållande till prognosen för den nuvarande stödformen trygghetsanställning. Lönestöd för trygghet enligt utredningens förslag Källa: Egna beräkningar. En annan faktor som kan påverkas av utredningens förslag är den genomsnittliga bidragsprocenten för lönestöden. Det lågt fastställda taket för den bidragsgrundande lönekostnaden för de olika form- erna av lönebidrag har haft betydelse för bedömningen av den genomsnittliga bidragsprocenten i förhållande till arbetsförmågan. Arbetsförmedlarna uppger att det låga taket har medfört svårig- heter att relatera bidragsnivån på ett korrekt och tillförlitligt sätt till graden av nedsatt arbetsförmåga. Dessutom har ett ökande antal arbetsgivare även beviljats ekonomiskt stöd till personligt biträde som kompensation. En höjning av det högsta bidragsgrundande beloppet från till 0,45 prisbasbelopp kan därmed sänka den genomsnittliga bidragsprocenten för lönestöden. Med höjt tak stärks sambandet mellan lönesubven- tionens nivå och den anställdes nedsättning av arbetsförmågan. Därutöver bör de ökade möjligheterna till utvecklingsinsatser medföra att många personer får en ökad arbetsförmåga. För dem som efter en utvecklingsanställning har fortsatt behov av lönestöd för trygghet kan därmed stödnivån antas bli lägre. arbetsförmågan utvecklas och tas tillvara Antalet personer med funktionsnedsättning som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen har ökat påtagligt , med cirka 30 000 personer (avsnitt 5.2). En för- till ökningen är de förändringar som genomförts inom sjuk- försäkringen. Med rehabiliteringsinsatser, arbetsträning och praktik har långtidssjukskrivna fått stöd att återgå till arbetskraften. Utgifterna för sjukförsäkringen har minskat kraftigt . minskade kostnaderna inom sjukförsäkringen med nästan . Utredningen anser att det är en positiv utveckling att så många personer har återkommit till arbetskraften. För att ta tillvara och utveckla arbetsförmågan medför förändringarna ett ökat behov av aktiva insatser och ofta lönestöd inom arbetsmarknads- politiken. För att skapa dessa förutsättningar för det inkluderande arbetsliv som eftersträvas krävs en ambitionshöjning med såväl en satsning på utvecklande insatser som möjligheter till långvarigt stöd för dem som har behov av det. Den positiva effekten detta innebär för de kvinnor och män som genom utveckling respektive trygghet i större utsträckning får en möjlighet till delaktighet i arbetslivet kan inte nog betonas. Med en effektivare rehabilitering och ökade möjligheter till utveckling av arbetsförmågan ökar genomströmningen i lönestöden och fler personer med funktionsnedsättning kommer att kunna delta i arbetslivet. Med utredningens förslag får många personer möjlighet till utveckling och arbete vilka har befunnit sig i åter- kommande praktikperioder och andra arbetsmarknadspolitiska insatser. Detta innebär att kostnaderna för bl.a. aktivitetsstöd minskar. Även kostnaderna för sjukpenning och sjuk- och aktivitets- ersättning liksom kommunernas kostnader för försörjningsstöd kan antas minska när fler personer ges möjligheter till utveckling och arbete. Utredningen föreslår därför att medel förs över från sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning för att finansiera den del av utgiftsökningen som inte ryms inom anvisade medel. I första hand föreslås dock att befintligt budgetutrymme inom Utgiftsområde 14 tas i anspråk för utredningens förslag. 8.2.2Höjning av den lönestödsgrundande lönekostnaden Totalkostnaden för de subventionerade anställningarna riktade till personer med funktionsnedsättning uppgick till , exklusive merkostnadsersättningen till . Detta är en ökning i fasta priser med , eller med , . Den totala kostnaden för de subventionerade anställningarna beror dels på antalet deltagare, dels på lönesubventionen till arbetsgivarna. Lönesubventionen är i sin tur beroende av bidragsnivån och den anställdes lön. Utredningen föreslår att begränsningen för den lönestöds- grundande lönekostnaden höjs från nuvarande nivå på till 0,45 prisbasbelopp . innebär 0,45 prisbasbelopp , vilket 2012 motsvarar den genom- snittliga heltidslönen för personer med lönebidrag. Att uttrycka taket för den lönestödsgrundande lönekostnaden i prisbasbelopp innebär en indexering med de allmänna prisförändringarna i ekono- min. Enligt prognos antas 0,45 prisbas- belopp motsvara . Prisbasbeloppet har i genomsnitt ökat . För att beräkna kostnadsökningen av den föreslagna höjningen har utredningen haft tillgång till den modell som Arbetsförmed- lingen använder för att beräkna effekter av förändringar av den bidragsgrundande lönekostnaden för lönestöden till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Tabell 8.3 visar utgiftsökningen vid en höjning av taket för den lönestödsgrundande nivån i brutto- lön . Beräkningen bygger på antalet lönestöd . Allt annat lika, beräknas höjningen medföra en utgiftsökning på . I beräkningen tas endast hänsyn till effekten av höjningen av taket för den lönestöds- grundande lönekostnaden. I verkligheten kan en höjning även påverka antalet personer som får möjlighet till en anställning med lönestöd, benägenheten hos arbetsgivarna att låta lönerna följa övriga anställdas löneutveckling, samt påverka den genomsnittliga stödprocenten. När personer är frånvarande från arbetsplatsen och inte får någon lön lämnas ingen lönesubvention. Anställda kan exempelvis vara tjänstlediga, föräldralediga eller sjukfrånvarande. Arbetsförmed- lingens modell tar inte hänsyn till frånvaro. Allt annat lika, medför detta att utfallet av beräkningen i tabell 8.3 är en överskattning av den riktiga utgiftsökningen.1 Källa: Arbetsförmedlingens beräkningsmodell. Skälet till att höja taket för den lönestödsgrundande lönekostnaden är att stärka sambandet mellan graden av individens nedsättning av arbetsförmågan och nivån på kompensationen till arbetsgivaren. Det nuvarande taket innebär att av alla med anställning där lönestöd betalas ut till arbetsgivaren har en månadslön som är högre än taket på . av arbetsgivarna får därmed full kompensation för den enskildes nedsatta arbetsförmåga. Med utredningens förslag om höjd gräns för den lönestödsgrundande lönekostnad är det i stället av arbetsgivarna som får kompensation i förhållande till den ned- satta arbetsförmågan (tabell 8.4). Källa: Arbetsförmedlingens beräkningsmodell. 1 Ett ytterligare antagande i modellen är att personerna med lönestöd som arbetar deltid antas arbeta (halvtid). av dem med lönestöd (majoriteten kvinnor) arbetar deltid. Utredningen föreslår att beslut om lönestöd som har fattats före ikraftträdandet av de nya reglerna ska fortsätta att tillämpas de avser. En konsekvens av detta är att inte hela utgifts- ökningen på av den högre bidragsgrundande lönekostnaden kommer att belasta anslaget . De pågående besluten om lönebidrag, utvecklings- respektive trygg- hetsanställning och offentligt skyddat arbete bedöms löpande att avslutas (möjligen kan ett fåtal beslut löpa även tre).2 Av reglerna om rätt till omprövning av löne- stöden följer att ett tidigare beslut kan omprövas. I vilken utsträck- ning och i vilken takt arbetsgivare eller den anställde kommer att begära omprövning av befintliga beslut och övergå till lönestöd för utveckling respektive trygghet är svårt att uppskatta. Tabell 8.5 visar resultaten av beräkningar där utgiftsökningen under det första och andra året grundade på dels det nya inflödet till lönestöd för utveckling respektive trygghet (kostnadsökning per beslut multiplicerat med det löpande inflödet ), dels de omprövningar och övergångar till de nya stödformerna som antas ske från kvarvarande beslut om lönebidrag, utvecklings- respektive trygghetsanställning och offentligt skyddat arbete. Det ska betonas att osäkerheten är stor vad gäller när och i vilken takt de äldre löne- stöden kommer att omprövas och övergå till lönestöd för utveck- ling respektive trygghet. Källa: Egna beräkningar och Arbetsförmedlingens beräkningsmodell. 2 Nästan alla äldre beslut om utvecklingsanställning kommer att upphöra eftersom denna stödform normalt pågår . Däremot är osäkerheten betydligt större vad gäller de kvarvarade pågående besluten om trygghetsanställning respek- tive lönebidrag. Efter med trygghetsanställning kan nästföljande beslut fattas och gälla som längst. Lönebidragsbesluten är oftast kortare. Nedan presenteras de ökade utgifter som beräknas uppstå som en konsekvens av införandet av ett schabloniserat anordnarbidrag, förstärkt anordnarbidrag och det utvecklingsbidrag som ska kunna lämnas till arbetsgivare som enligt överenskommelse med genomför utvecklingsinsatser under en anställning med stödformen lönestöd för utveckling. Utredningen föreslår att den nuvarande strukturen med anord- narbidrag avskaffas. Dagens anordnarbidrag som kan lämnas i sam- band med utvecklings- respektive trygghetsanställning uppgår till högst per dag. Tabell 8.6 visar utbetalt anordnarbidrag och anordnarbidrag per person och månad . Totalt utbetalt anordnarbidrag har ökat kraftigt under dessa år. Källa: Arbetsförmedlingen. Utredningens bedömning är att kostnaderna för stöd till personligt biträde minskar som en konsekvens av förslagen i kapitel 7. Tabell 8.7 visar utgifterna för stöd till personligt biträde totalt och per person och månad . Person- ligt biträde kan vid behov kombineras med lönebidrag men också med en anställning utan lönestöd. av perso- nerna med stöd till personligt biträde har en anställning utan löne- subvention. Det är av de anställda med lönebidrag som har beviljats stöd för personligt biträde. Kostnaderna för stöd till personligt biträde ökade med jämfört med föregående år. Källa: Arbetsförmedlingen. Utredningen föreslår att ett schabloniserat anordnarbidrag ska införas motsvarande per dag och heltidsanställd till arbetsgivare vid anställning av en person med lönestöd för utveckling respektive lönestöd för trygghet. Med hänsyn taget till att vissa personer arbetar deltid3 beräknas det schabloniserade anordnarbidraget enligt utredningens förslag uppgå till i genomsnitt . Vid heltidsanställning uppgår det schabloniserade anordnarbidraget till (50*21 dagar=1 050 kronor). Tabell 8.8 visar vad det schabloniserade anordnarbidraget beräk- nas kosta. Precis som övriga beräkningar bygger resultaten volymer av subventionerade anställningar. Kostnaden för det schabloniserade anordnarbidraget för de 34 000 nyanställningar som antas påbörjas löpande beräknas bli (840*34 000*6=171 360 000). Källa: Egna beräkningar. 3 De antagande om deltid som används i Arbetsförmedlingens modell för att beräkna effekter av förändringar av den bidragsgrundande lönekostnaden används även för beräk- ningarna av anordnarbidrag och förstärkt anordnarbidrag. Som en konsekvens av att nuvarande anordnarbidrag avskaffas minskar utgifterna för detta bidrag med . Eftersom det schabloniserade anordnarbidraget lämnas till alla anställningar med lönestöd antas att utgifterna för person- ligt biträde kommer att minska med . Utgifterna antas minska dels som en konsekvens av att det schabloniserade anordnarbidraget vilket kommer att tillgodose en del av de stöd- behov som personligt biträde i nuvarande system kompenserar för, dels som en följd av utredningens förslag om höjd bidragsgrundande lönekostnad vilket medför att Arbetsförmedlingen i lägre grad behöver kompensera arbetsgivaren med personligt biträde som en konsekvens av nuvarande begränsning för det bidragsgrundande beloppet. Kostnadsökningen som en konsekvens av det nya schablonise- rade anordnarbidraget blir enligt dessa beräkningar . Den viktigaste förklaringen till de ökade kostnaderna är att det schabloniserade anordnarbidraget lämnas till alla anställningar med lönestöd för trygghet respektive utveckling. Förstärkt anordnarbidrag vid lönestöd för trygghet Utredningen föreslår att ett förstärkt anordnarbidrag på per dag och heltidsanställd ska lämnas till arbetsgivare som har en särskilt organiserad verksamhet för personer med funktionsned- sättning som medför nedsatt arbetsförmåga. För att kunna få det förstärkta anordnarbidraget ska det primära syftet med verksam- heten vara att erbjuda meningsfullt och utvecklande arbete till personer vars arbetsförmåga är så nedsatt att han eller hon inte kan få annat arbete och vars behov inte kan tillgodoses genom andra åtgärder. Källa: Egna beräkningar. Utredningen bedömer att 500 personer påbörjar en anställ- ning med lönestöd för trygghet i en särskilt organiserad verksam- het (exklusive ). antas en halvårseffekt med 250 helårspersoner och kostnaden blir . De antagande om deltid som används i Arbetsförmedlingens modell för lönestödsgrundande lönekostnad används för beräkningarna av kostnaderna för anordnarbidrag. Eftersom beräkningen bygger på helårspersoner kommer i praktiken antalet (unika) individer som blir föremål för förstärkt anordnarbidrag bli högre än antalet helårs- personer. I praktiken slutar även personer sina anställningar av olika anledningar vilket skapar utrymme för nya personer . Arbetsgivare som medverkar till särskilda utvecklingsinsatser vid anställning av en person med lönestöd för utveckling ska kunna få ett utvecklingsbidrag om högst per dag och anställd utvecklingsinsatsen pågår. I beräkningarna i tabell 8.10 är antalet beslut om lönestöd för utveckling 24 000 , vilket bygger på inflödesvolymen . Bedömningen är att genom- snittsbeloppet för utvecklingsbidraget som en utvecklingsanställning kan pågå blir per dag. Källa: Egna beräkningar. Mot bakgrund av att personer påbörjar utvecklingsanställningar löpande beräknas antalet helårspersoner till 12 000 . Kostnaderna för utvecklingsbidraget blir då 227 mil- joner kronor. År tre när volymen stabiliserats antas omkring 48 000 helårsbidrag och i kostnad för utvecklings- bidraget. Eftersom beräkningen bygger på helårsbidrag kommer det i praktiken bli betydlig fler personer än 48 000 som kan omfattas av utvecklingsbidraget. I verkligheten lämnar personer av olika anled- ningar sin anställning och bidraget (t.ex. övergår till lönestöd för trygghet eller annat arbete) innan de två åren som en utvecklings- anställning som längst kan pågå. 8.2.4Utökning av särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () Utökningen av särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () som utredningen förslår i kapitel 7 beräknas kosta och därefter . Beräkningen antar att varje SIUS-konsulent arbetar med 20 personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbets- förmåga. För varje SIUS-konsulent antas en lönekostnad på . Satsningen innebär 100 nya SIUS-konsulenter. Utökningen av insatsen ska upphandlas enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem.