sou · H0B352 · 2012-08-24 00:00:00 — Bostadstaxering - avveckling eller förenkling Bostadstaxering – avveckling eller förenkling SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda hur fastighetstaxeringen av bo- städer kan avskaffas eller avsevärt förenklas. för- ordnades som särskild utredare. Som experter förordnades från numera kansli- rådet , kanslirådet , rättsliga experten , rättsliga experten , departementsrådet , sektionschefen , chefsjuristen , skattejuristen , numera kanslirådet samt f.d. vice förbundsdirektören . entledigades från sitt upp- drag. förordnades ekonomen som expert i utredningen. Som sekreterare anställdes från fastighets- ekonomen och från kanslirådet och föredraganden . Som sekreterare anställdes från kammarrättsassessorn . Utredningen, som har antagit namnet Bostadstaxeringsutred- ningen, får härmed överlämna sitt betänkande Bostadstaxering – avveckling eller förenkling, SOU 2012:52. Uppdraget är härigenom slutfört. Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152)............................................................................... Förslag till lag med särskilda bestämmelser om Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om Förslag till lag om ändring i lagen (2007:1398) om 5Förslag till lag om ändring i lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner och landsting...................................... Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2008:826) om skattereduktion för fastighetsavgift..................... Förslag till lag om utbetalning till kommuner av fastighetsavgiftsmedel 2015–2017........................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1933:269) om Förslag till lag om ändring i lagen (1933:359) angående vad med fastighets taxeringsvärde i vissa fall skall förstås ...102 Förslag till lag om ändring i .......................... Förslag till lag om ändring i jordabalken .............................. Förslag till lag om ändring i lagen (1971:171) om särskilt uppskattningsvärde på fastighet ............................... Förslag till lag om ändring i lagen (1975:417) om Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken .................... 16Förslag till lag om ändring i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller Förslag till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter........................... Förslag till lag om ändring i lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället........................ Förslag till lag om ändring i lagen (1998:527) om det Förslag till lag om ändring i lagen (2009:1053) om förmögenhet vid beräkning av vissa förmåner...................... Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152)............................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om Förslag till lag om ändring i lagen (2007:1398) om Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2008:826) om skattereduktion för fastighetsavgift................... Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om 2.1.4 Annan författningsreglerad användning av 2.1.5 Tillämpning av taxeringsvärdet i skatterättslig 2.2 Övrig användning av taxeringsuppgifter .............................. Bankverksamhet och kreditupplysning..................... Bokföring och redovisning......................................... 2.3Statistiskt underlag avseende fastighetstaxering och Avveckling av bostads- och lantbrukstaxeringen........... 3.1.1 Begreppet taxering...................................................... 3.1.2 Nya förutsättningar för beräkning av Underlag för beskattning ........................................... 3.1.4 Grundläggande reglering av fastighetstaxeringen ..... Förändringar i fastighetstaxeringen ...................................... 3.2.1 Allmän, förenklad och särskild fastighetstaxering.... 3.3 Löpande beskattning av bostäder.......................................... 3.3.2 Uppdelning av fastighetsavgiften och fastighetsskatten på mark respektive byggnad.......... 3.3.3 Avgift för småhus och tomtmark till småhus ........... 3.3.4 Avgift för flerbostadshus och tomtmark till sådan Avgift för ägarlägenhet och tomtmark till sådan Avgiftsminskning för nybyggda bostadshus............. Fastighetsskatt eller avgift för obebyggd 3.3.10 Överföring av fastighetsavgiftsmedel till 3.3.11 Avräkning av fastighetsavgiftsmedel ......................... Alternativ till taxeringsvärde ................................................. 3.4.1 Lagen (1971:171) om särskilt uppskattningsvärde 3.4.2 Lagen (1984:404) om stämpelskatt vid 3.4.3 Alternativ till taxeringsvärde – normeringstal 3.5 Registerföring av uppgifter till grund för beskattning......... 3.5.2 Lämplig databas och ansvarig myndighet.................. 3.6Ikraftträdande, övergångsbestämmelser samt följdändringar i annan lagstiftning ........................................ Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ............. 3.6.2 Följdändringar i annan lagstiftning............................ Förenkling av fastighetstaxeringen ............................. Förenklingar av organisationen............................................. 4.2.1 Skattenämnderna och organisation.... Avskaffande av skattenämnderna .............................. Förenklingar av förfarandet................................................... Deklarationsförslag baserat på registeruppgifter...... Beslut om fastighetstaxering...................................... Innehållet i underrättelse om beslut.......................... 4.3.10 omprövning till fastighetsägares 4.3.11 Omprövning i avsaknad av eller för sen deklaration samt vid res judicata................................ 4.3.12 Tvåmånadersventilerna för omprövning och 4.3.13 Tvåmånadersfrist för omprövning och överklagande av vissa beslut....................................... 4.3.14 Särskilda frågor ........................................................... 4.3.15 Obsoleta bestämmelser m.m...................................... 4.4 Förenklingar avseende indelning, beloppsgränser m.m....... 4.4.1 Ändrad storleksgräns för tomtmark.......................... 4.4.2 Byggnad med bostad för tre–tio familjer på Vårdbyggnad – åldringsvård....................................... 4.4.5 Beloppsgräns för vissa byggnader.............................. Förenklingar avseende förberedelsearbetet.......................... 4.5.1 Möjlighet att flytta nivååret ....................................... Tidplan för förberedelsearbetet.................................. 4.5.3 Övriga förenklingar gällande förberedelsearbetet..... Förenklingar avseende värderingsmodeller .......................... Förenklingar småhusenheter; värdefaktorer ............. Förenklingar hyreshusenheter; värdefaktorer........... 4.6.5 Förenklingar lantbruk; värdefaktorer m.m................ Kombination av avvecklings- och Avveckling och förenkling..................................................... 5.2Förenkling och ny beräkningsmodell för löpande Särskilda frågor om löpande beskattning ..................... Flera byggnader på samma värderingsenhet mark ............... 6.2Inhämtning av antalet bostadslägenheter från 7.2.3 Konsekvenser av ändrad löpande beskattning........... 7.3.3 Konsekvenser av ny tidplan och eventuellt Konsekvensanalys särskilda frågor........................................ 8.1.1 Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) ........................ 8.1.2 Förslaget till lag med särskilda bestämmelser om 8.1.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt............................................ Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:1398) Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner och Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:826) Förslaget till lag om utbetalning till kommuner av fastighetsavgiftsmedel 2015–2017......................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1933:269) 8.1.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1933:359) angående vad med fastighets taxeringsvärde i vissa fall skall förstås................................................... 8.1.11 Förslaget till lag om ändring i ........... 8.1.12 Förslaget till lag om ändring i jordabalken................ 8.1.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:171) om särskilt uppskattningsvärde på fastighet ............. 8.1.14 Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:417) 8.1.15 Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken...... 8.1.16Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt........................ 8.1.17 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter ......... 8.1.18 Förslaget till lag om ändring i lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället ...... 8.1.19 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:527) om det statliga personadressregistret......................... 8.1.20 Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:1053) om förmögenhet vid beräkning av vissa förmåner.... 8.2 Författningskommentar Förenkling..................................... 8.2.1 Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152)......................... 8.2.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt............................................ 8.2.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:1398) 8.2.4 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229).................................................................. 8.2.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:826) 8.2.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar .......................... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2011:13 ............................................ Bilaga 2 Användning av uppgifter i Bilaga 3 Taxeringsenheter i nuvarande system som når avgiftstaket respektive inte når avgiftstaket................. Bilaga 4 Förändring av fastighetsavgift för småhus Bilaga 5 Figur löpande beskattning ............................................ Författningsförslag – eftersläpning av medel från stat till kommun ............................................................ Förslag ny tidplan vid genomförande av Fördelnings Analytiskt Statistiksystem för Inkomster och Transfereringar (SCB) lagen (2007:1398) om fastighetsavgift lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt fastighetstaxeringsförordningen (1993:1199) fastighetstaxeringslagen (1979:1152) statistik om hushållens ekonomi inkomstskattelagen (1999:1229) lagen (2001:1227) om självdeklarationer och reparation och underhåll, ombyggnad och skatteförvaltningens ADB-stöd för integrerat skattebetalningslagen (1997:483) skatteförfarandelagen (2011:1244) taxeringslagen (1990:324) Fastighetstaxeringen har i omgångar varit föremål för omfattande kritik. Genom sin koppling till marknadsvärdet har taxeringsvärdena, och därmed även underlagen för löpande beskattning, upplevts som oförutsägbara. Taxeringsvärdena har även ansetts vara för schablon- artade för att kunna ligga till grund för beskattning. Genom införan- det av fastighetsavgift sattes ett tak för avgiften, för småhus och för lägenheter. är takbeloppen respektive . Detta har inneburit att taxeringsvärdet har fått mindre betydelse för beskattningen efter- som av fastighetsägarna vad avser småhus och vad avser flerfamiljsbostäder når detta avgiftstak. Det har även hävdats att ett slopande av bostadstaxeringen skulle innebära offentlig- finansiella besparingar. Mot denna bakgrund har utredningen fått i huvudsakligt uppdrag1 att föreslå två olika alternativ gällande det nuvarande regelverket för fastighetstaxering. I.Föreslå hur en avveckling av fastighetstaxeringen för bostäder och lantbruk kan genomföras samt belysa konsekvenser av detta och föreslå följdändringar i annan lagstiftning, bl.a. gällande den löpande beskattningen. II.Föreslå möjliga förenklingar i fastighetstaxeringen av bostäder. I detta alternativ ska fortfarande marknadsvärden (taxerings- värden) ligga till grund för den löpande beskattningen. Utredningen ska lämna fullständiga författningsförslag avseende de båda alternativen. Utredningen ska dessutom föreslå de ändringar i övrigt som förslagen rörande fastighetstaxeringen bör föranleda beträffande den löpande fastighetsbeskattningen, skattesystemet i 1 Dir. 2011:13. övrigt samt andra författningar. Utredningen ska även belysa kon- sekvenser utanför det författningsreglerade området. Följande huvud- förslag har lämnats. Avvecklingsalternativet innebär enligt utredningens förslag att allmän och förenklad fastighetstaxering avskaffas för småhusenheter, bo- städer i flerbostadshus, ägarlägenheter och lantbruksenheter. För dessa taxeringsenhetstyper kommer inte längre några taxeringsvär- den att fastställas. register kommer enbart att innehålla uppgift om bostädernas storlek och nybyggnadsår samt storleken för tomtmarken till småhus och storleken av byggrätten för fler- bostadshus. För lantbruksenheter redovisas arealen för produktiv mark. För ekonomibyggnader redovisas byggnadskategori och ålder. Dessa uppgifter uppdateras av . Den kommunala fastighetsavgiften och den statliga fastighets- skatten för bostäder beräknas med taxeringsvärdet som grund. Givet en avveckling av taxeringsvärdena för bostäder har utredningen, i enlighet med direktiven, även föreslagit en annan teknik för att beräkna den kommunala fastighetsavgiften och fastighetsskatten. Intäkterna till stat och kommun från skatt respektive avgift är där- emot i princip oförändrade, totalt ca . Utredningen har övervägt olika metoder för att beräkna den kom- munala fastighetsavgiften. Avgift relaterad till historisk produk- tionskostnad, avgift beräknad utifrån historisk köpeskilling, enhets- avgift per fastighet, indexuppräkning av nuvarande avgift och avgift som grundar sig på bostadens yta. Den metod som utredningen föreslagit är att den kommunala fastighetsavgiften och fastighets- skatten anges i kr/m2 och beräknas utifrån storleken på bostaden och marken. Utredningen föreslår ett antal förenklingar i regelverket för fastig- hetstaxering. Förenklingarna berör värderingsmodellerna för småhus- enheter, bostäder i hyreshus och ägarlägenheter. Dessutom föreslås ett antal förenklingar rörande organisation, förfarande och förbere- delsearbetet för fastighetstaxering. Användning av taxeringsvärden (kap. 2) Huvudsyftet med fastighetstaxeringen är att fastställa underlag för beräkning av fastighetsskatt och fastighetsavgift. Taxe- ringsvärden och andra uppgifter om fastigheternas egenskaper som beslutas vid taxeringen används dock i en mängd andra sammanhang. Hänvisningar till taxeringsuppgifter görs i en rad författningar, både inom och utanför skatteområdet, bl.a. inkomstskattelagen (1999:1229) och lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskriv- ningsmyndigheter, men även t.ex. jordabalken och lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället. Taxeringsvärdet tillämpas även enligt skatterättslig praxis inom ett antal områden, bland annat i fråga om en överlåtelse av en fastig- het ska anses ha karaktär av avyttring eller gåva. Användning av taxeringsvärde och andra uppgifter från fastig- hetstaxeringen som inte är författningsreglerad sker främst inom olika kommersiella verksamheter men även för samhällsplanering. Områden som fastighetsvärdering, kreditgivning, försäljning av fastig- heter, framtagande av statistik och försäkringsverksamhet är be- rörda. Taxeringsvärdet och andra taxeringsuppgifter används således av många olika aktörer – utöver myndigheter som SCB, Lantmäteriet och , även av t.ex. banker, bostadskreditinstitut, för- säkringsbolag, kreditupplysningsföretag, värderingsföretag, mäklare och kommunala förvaltningar. Användningen av taxeringsuppgifter ser olika ut för dessa verk- samheter, men för flertalet gäller att egenskapsuppgifter (värde- faktorer), t.ex. ålder, standard och hustyp, som redovisas tillsammans med taxeringsvärdet ofta är minst lika betydelsefulla som själva taxeringsvärdet för användarna. Avveckling av bostads- och lantbrukstaxeringen (kap. 3) Av utredningens direktiv framgår att en förutsättning för ett slopan- de av fastighetstaxeringen för bostäder och lantbruksenheter är att en löpande beskattning av bostäder ska behållas och att medlen från denna löpande beskattning ska tillfalla kommunerna. Detta innebär att uppgifter om fastigheter och deras egenskaper fortfarande kom- mer att utgöra en utgångspunkt för en löpande beskattning. ningen anser att ansvaret för att föra ett grundregister avseende de fastigheter som ska beskattas, i likhet med vad som gäller , bör ligga på . Utredningens förslag avseende vilka uppgifter som behövs och hur uppgiftslämnandet ska regleras inom ramen för ett avvecklingsalternativ, utgår således ifrån att den grundläg- gande regleringen av fastighetstaxeringen kvarstår i fastighetstaxe- ringslagen (1979:1152) (FTL). Målsättningen är vidare att utgå från de uppgifter som finns i fastighetstaxeringsregistret samt att registrets nuvarande struktur ska behållas. Det finns inget behov av en ändrad indelning av registret. Inte heller krävs insamling av nya uppgifter. Givet en avveckling föreslår utredningen följande förändringar av fastighetstaxeringen. Allmän respektive förenklad fastighetstaxering genomförs inte för bostäder (småhus, ägarlägenheter respektive flerbostadshus med tillhörande tomtmark) och mark inom lantbruksenheter samt ekonomibyggnader. Uppdateringen av fastighetstaxerings- registret i fråga om denna egendom, vissa egenskapsdata m.m. (inte beräkning av taxeringsvärde), sker i stället inom ramen för särskild fastighetstaxering. Byggnadstypen småhus omdefinieras till att avse en byggnad som är inrättad till bostad åt ett eller två hushåll. I sådan byggnad som är inrättad som bostad åt ett hushåll kan även lokaler ingå om dessa inte överväger. Byggnadstypen hyreshus ersätts av två nya byggnadstyper, fler- bostadshus och lokalhus. Vidare införs två nya taxeringsenhets- typer, flerbostadshusenhet och lokalhusenhet. Småhus, ägarlägen- het respektive flerbostadshus ska alltid utgöra en byggnad. Detta innebär att en byggnad kommer att kunna utgöras av t.ex. ett eller flera våningsplan. Övriga byggnadstyper (lokalhus, kraft- verksbyggnad, industribyggnad, specialbyggnad och övrig bygg- nad) omfattas liksom tidigare av övervägandeprincipen. För småhus, ägarlägenheter och flerbostadshus ska de särskilda egenskaperna storlek och ålder bestämmas. Storleken ska anges i hela kvadratmeter boarea (BOA). Ålder anges som nybyggnads- år. För tomtmark till småhus ska tomtarealen bestämmas i hela kvadratmeter tomtareal. För tomtmark till ägarlägenheter och flerbostadshus ska storleken utgöra byggrättens bruttoarea (BTA). För produktiv mark bestäms storleken i hela hektar och för ekonomibyggnader ska byggnadskategori och ålder bestämmas. Övriga värdefaktorer i FTL kan utgå för dessa byggnadstyper och ägoslag. Kravet på att småhus, ägarlägenhet och flerbostadshus ska ha ett lägsta värde om tas bort och ersätts avseende småhus med en kvadratmetergräns om boarea. För ägarlägenheter och flerbostadshus finns ingen nedre storleksgräns. Följdändringar avseende den löpande beskattningen I det fall taxeringsvärdena avskaffas för bostäder måste även den löpande beskattningen förändras. Förslaget ska vara offentligfinan- siellt neutralt, dvs. inbringa lika mycket pengar till stat och kom- muner som den löpande beskattningen av fastigheter inbringar , ca . Genomförs en avveckling kan den löpande be- skattningen inte längre beräknas med taxeringsvärdet som grund. En annan teknik för att beräkna fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt måste då införas. Överväganden har därför gjorts för att komma fram till en ny beräkningsmodell för den löpande beskattningen. Utredningens målsättning är att modellen ska vara enkel, bygga på redan befintliga registeruppgifter, klara föränd- ringar i fastighetsbeståndet över tiden och även vara förutsägbar. Följande modeller har övervägts. En löpande skatt som grundar sig på dels storleken av bygg- naden, dels storleken på tomtmarken. Denna modell innebär att befintliga registeruppgifter kan användas och ligga till grund för det nya systemet. Uppgifterna är dessutom relativt konstanta över tiden, och lätta att hålla uppdaterade. Fastighets- ägaren har kontroll på eventuella förändringar av ytorna inom fastigheten. Ett underlag som bygger på historisk eller uppskattad nypro- duktionskostnad skulle initialt kräva omfattande insamling av uppgifter. Även i ett längre perspektiv skulle uppgiftsinsamlingar krävas för att hålla registret uppdaterat med uppgifter om ny- producerade byggnader och mer omfattande om- och tillbygg- nader. Ett underlag baserat på senaste köpeskilling kräver också komplet- teringar av befintliga register. stadsfastigheter är relativt låg och uppgifterna om historiska är i många fall mycket gamla. Dessutom har, i ett stort antal fall, fastighetsindelningen eller fastigheternas fysiska beskaffenhet förändrats på ett sådant sätt att de inte motsvarar den egendom som omsattes. En löpande skatt som grundar sig på historisk köpeskilling ger också upphov till inlåsningseffekter då långa innehavstider belönas med låg fastighetsskatt. Dessutom kan löpande skatt som grundar sig på historisk köpeskilling ge incitament till skattefusk eftersom det blir lönsamt för både sälja- ren och köparen att i köpekontraktet uppge en lägre köpeskilling än den faktiska. Ett system där man låter nuvarande taxeringsvärden ligga till grund för framtida skatteuttag genom en permanent frysning. Nya skatteberäkningar skulle göras med hjälp av index på samma sätt som nuvarande skattetak (jfr betänkande 2009/10:SkU27). förslag bygger på att nya hus fortsättningsvis också taxeras och att det fylls på med taxeringsvärden för egendom som förändras. Förslaget skulle eventuellt kunna utgöra en temporär övergångslösning som ett alternativ på kort sikt. Vad nuvarande utredning har haft som mål- sättning är dock att finna en långsiktigt hållbar modell som kan tåla förändringar i fastighetsbeståndet och inte redan i startskedet behöva utsättas för samma kritik som det nuvarande systemet. Utredningen har som ett ytterligare alternativ även övervägt att koppla den löpande beskattningen direkt till registerfastigheten. Givet en avveckling av fastighetstaxeringen av bostäder föreslår ut- redningen en modell som utgår ifrån storleken av byggnader och mark för att beräkna den kommunala fastighetsavgiften och den statliga fastighetsskatten. Modellen ska ses som en beräknings- och lagteknisk struktur för hur ett system med yta som grund för den löpande beskattningen kan utformas. Väljer man att införa systemet kan effekterna för enskilda individer dämpas med olika typer av över- gångsregler. Följande förändringar föreslås i den löpande beskatt- ningen.