sou · H0B380 · 2012-11-29 00:00:00 — Kan man dra några slutsatser om kvalitén på och effekterna av lärandet ur ett individ- och arbetsplatsperspektiv? I vilken utsträckning har arbetsgivare valt att utnyttja stöd- strukturer och då inte minst de möjligheter som ges via den kom- munala vuxenutbildningen? Kan man urskilja några påtagliga skill- nader i resultat avseende arbetsplatsförlagt lärande beroende på om företagen valt att anknyta till en stödstruktur eller inte? För det tredje är det väsentligt att närmare studera hur den kommunala vuxenutbildningen har hanterat utbytet med arbets- platserna. Har detta utbyte inom ramen för orienteringskurser och individuella kurser på något sätt bidragit till att förstärka och befrukta den kommunala vuxenutbildningens förmåga att bedriva ett flexibelt, individanpassat och arbetslivsrelevant lärande. Det kommer att behövas betydande informationsinsatser för att alla berörda parter ska få kännedom om utbildningsanställningens möjligheter. Information måste dels riktas till branschföreträdare, arbetsgivare och kommuner, dels direkt till allmänheten. Utredningen föreslår att en serie regionala informationskonfe- renser genomförs . Konferenserna genom- förs i Statens skolverks regi. bör också ges i uppdrag att ta fram ett tryckt och nätbaserat informationsmaterial om den nya anställningsformen. informationsmaterial ska bland annat riktas till kommunerna och den kommunala vuxenutbild- ningens studie- och yrkesvägledare. Studie- och yrkesvägledare i kommunerna kommer ha en central betydelse för att sprida kännedom om utbildningsanställningen, både bland företag och allmänhet. Utredningen bedömer att bör avsätts för att finansiera informationsverksamheten. Detta anslag ska dels täcka kostnaderna för regionala informationskonferenser och för informationsmateri- alet, dels kunna utnyttjas för att stimulera kommunernas infor- mationsarbete. Anslaget bör ges till . får i sin tur ansvaret för att stödja och uppmuntra kommunernas informationsarbete. Utredningen föreslår att möjligheten att anställa med utbildnings- anställning införs . Av kommittédirektivet (2011:87) framgår att utredningen ska genomföra analyser ur ett flertal olika perspektiv. En del av ana- lysen framgår av kapitel 8. Av detta kapitel framgår övriga analyser. 9.2Hur kompletterar utbildningsanställning övriga insatser för att underlätta för unga att etablera sig på arbetsmarknaden? Av kommittédirektivet framgår att det är angeläget att underlätta för unga att etablera sig på arbetsmarknaden och stimulera mindre företag att anställa. Utbildningsanställning ska komplettera övriga möjligheter till tidsbegränsade anställningar. Utredningen föreslår en ny anställningsform med utbildnings- innehåll, utbildningsanställning. Endast den som är får anställas med utbildningsanställning. Det finns inte någon författningsreglerad anställningsform som är särskilt riktad till unga. De insatser som finns för att underlätta för unga att etablera sig på arbetsmarknaden är dels åtgärder inom arbetsmarknadspoli- tiken, såväl den statliga som kommunala, dels de ekonomiska inci- tament som införts genom lägre arbetsgivaravgifter. Arbetsmark- nadens parter har också genom kollektivavtal reglerat insatser för att underlätta för unga att etablera sig på arbetsmarknaden. (se mer om arbetsmarknadspolitiska åtgärder för unga i kap 2.5 och om möjligheter till anställning i kapitel 3.) Den nya anställningsformen kompletterar befintliga insatser för att underlätta etablering av unga eftersom det inte finns någon författningsreglerad anställningsform som särskilt riktar sig till unga. Den föreslagna utbildningsanställningen uppställer inte krav på att arbetstagaren varit arbetslös eller saknar arbetslivserfarenhet för att kunna anställas, men även den som är arbetslös eller utan arbetslivserfarenhet kan anställas. Det innebär att möjligheten för unga att få en anställning kompletterar befintliga arbetsmarknads- politiska insatser. De befintliga anställningsformerna i LAS är inte avsedda för en viss åldersgrupp. Genom att införa en anställningsform särskilt avsedd för unga kompletterar den arbetsgivarens övriga möjligheter till anställning. Arbetsgivaren är oförhindrad att även inom ramen för andra tidsbegränsade anställningar erbjuda utbildningsinnehåll Utbildningsanställningen kommer komplettera befintliga anställ- ningsformer eftersom den föreslås kunna avslutas med kort varsel, utan angivande av skäl. Utbildningsanställning ska övergå i en tillsvidareanställning om den inte avslutats senast vid anställningstiden utgång, vilket ger en kompletterande möjlighet att inleda en tillsvidareanställning. Enligt många kollektivavtal ska endast kollektivavtalets bestäm- melser om tidsbegränsade anställningar tillämpas, vilket innebär att utbildningsanställning inte kommer kunna användas. Utbildnings- anställningen blir i första hand ett komplement för de företag som inte är bundna av kollektivavtal men även inom de avtalsområden där LAS reglerar anställningsformerna. Av kapitel 3 framgår att det finns ett flertal kollektivavtal med anställningsformer särskilt riktade till unga. Det är svårt att bedöma om och på vilket sätt utbildningsanställning kommer att komplettera arbetsmarknadens parters insatser för att underlätta för unga att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetsgivare kan få ekonomiskt stöd vid anställning av en arbetslös ungdom (nystartsjobb) och betalar en lägre arbetsgivar- avgift vid anställning av unga upp till . Utredningen föreslår ekonomiska incitament till den arbets- givare som anställer en person med utbildningsanställning. Motivet är att utbildningsanställningen ställer höga krav på att företagen ska avsätta tid och personalresurser till att planera, stödja och doku- mentera den utbildningsanställdes lärande. Utredningens före- slagna ekonomiska incitament till arbetsgivaren kompletterar befintliga ekonomiska stöd till arbetsgivaren. 9.3Har utbildningsanställning någon inverkan på ungdomars incitament att inleda eller slutföra sina gymnasiestudier? Utbildningsanställning är en anställning där arbetsgivaren är ansva- rig för att tillhandahålla utbildning inom ramen för en anställning. För att en anställning ska komma till stånd förutsätts att arbetsgi- varen har behov av att anställa. Arbetsgivare uppställer vid rekryte- ring ofta krav på slutförd gymnasieutbildning. Andelen ungdomar i tonårsåldern som tillhör arbetskraften är mycket begränsad. Inte mycket talar för att detta skulle förändras. I dessa åldrar har kommunen informationsansvar för ungdomarna. De stöd kommunerna erbjuder unga i dessa åldrar är ofta praktik eller anpassade studieformer som syftar till att ungdomarna ska återuppta utbildning på gymnasienivå. Även om anställningsformen inte förhindrar en arbetsgivare att anställa en ungdom utan gymnasiekompetens gör utredningen bedömningen att utbildningsanställning inte kommer att erbjudas i sådan omfattning att den kommer inverka på ungdomars inci- tament att inleda eller slutföra sina gymnasiestudier. 9.4Överlappar den nya anställningsformen andra anställningar med utbildningsinnehåll? 9.4.1Författningsreglerade anställningar med utbildningsinnehåll Vid statliga myndigheter under regeringen kan en arbetstagare anställas för en föreskriven, tidsbestämd aspirantutbildning eller annan utbildning vid myndigheten.1 Bestämmelserna gäller utöver vad som följer av LAS. Anställningsformen i anställnings- förordningen innehåller inga andra villkor än att anställningen innehåller utbildning. Endast den som är kan anställas med den föreslagna utbildningsanställningen och utbild- ningsinnehållet ska regleras genom överenskommelse i skriftlig plan, som ska innehålla preciserade uppgifter. 1 9 § anställningsförordningen (1994:373). anställningen kommer överlappa bestämmelsen i anställnings- förordningen för den som är vid anställningen. 9.4.2Kollektivavtalde anställningar med utbildningsanställning Av kapitel 3 framgår att det finns ett flertal kollektivavtal med anställningsformer med utbildningsinnehåll. Det är dels utbild- nings- eller yrkesutbildningsavtal (som reglerar anställning och utbildning av traditionella lärlingar och färdigutbildning), dels kollektivavtal med anställningar med utbildningsinnehåll särskilt avsedda för unga. Det är svårt att bedöma på vilket sätt utbildningsanställning kommer att överlappa de kollektivavtalade anställningsformerna. Det är parterna som förfogar över kollek- tivavtalstolkningen, utredningens bedömning vilar därför på osäkra förutsättningar. Parterna har kollektivavtalsreglerat vilka tidsbegränsade anställ- ningsformer som är tillåtna i respektive bransch. I de branscher som har utbildnings- eller yrkesutbildningsavtal kommer sannolikt den nya anställningsformen inte bli direkt tillämplig. I flertalet kollektivavtal tar kollektivavtalets bestämmelser om vilka anställ- ningsformer som är tillåtna i branschen över LAS bestämmelser.2 Om anställningsformen i kollektivavtal och LAS skulle vara till- lämpliga skulle utbildningsanställning överlappa en del av den kollektivavtalade anställningsformen. Den kollektivavtalade anställningen är som huvudregel tillsvidare och utgångspunkten är att utbildningen ska leda till ett yrke. En partsgemensam nämnd medverkar vid utformningen av utbildningsinnehållet. Utbildnings- anställningen är begränsad till anställning för den som är . Arbetsgivaren kan således anställa den som är med en tidsbegränsad utbildningsanställning , i stället för en längre tillsvidareanställning, och tillhandahålla ett utbildningsinnehåll som skulle kunna syfta till ett yrke. 2 Se t.ex. mellan Byggindustrierna och , mellan Målare- mästarnas och eller mellan VVS företagen och . Inom de avtalsområden som har avtal om yrkesintroduktion3 ska LAS bestämmelser om anställningsformer inte tillämpas.4 Utbildningsanställning kommer därför inte överlappa anställning enligt yrkesintroduktionsavtalen. Inte heller inom de avtals- områden inom Unionen som har introduktionslön kommer utbild- ningsanställning överlappa befintliga anställningsformer. om Yrkespraktik inom detaljhandeln riktar sig till ungdomar upp till och med , som saknar relevant yrkeser- farenhet inom branschen. Praktikanten ska ha slutfört gymnasieut- bildning på Handels- och administrationsprogrammet med handelsinriktning. Inom detaljhandeln är de anställningsformer som finns i LAS tillåtna med följande tillägg. Inom detaljhandeln kommer således utbildningsanställning vara tillåten som ramavtalet om yrkespraktik. Anställningsformerna kommer både att överlappa och komplettera varandra. Utbildningsanställning kommer komplettera yrkespraktiken dels för ungdomar till och med som antingen har erfarenhet i branschen eller som inte kan uppfylla villkoret om slutförd gymnasieutbildning. Även i de fall en individuellt utformat och överenskommet utbildnings- innehåll är motiverat kan utbildningsanställningen komplettera den kollektivavtalade yrkespraktiken. För den som är är utbildningsanställningen ett komplement. Enligt allmänna bestämmelser (AB), som är en del av huvud- överenskommelsen () mellan SKL och Pacta med , anställs arbetstagare enligt grunderna för LAS med några tillägg och ändringar avseende 5 §. Det är även möjligt att lokalt göra avvikelser från avtalet. Utbildningsanställning blir sannolikt direkt tillämplig inom detta område. I Principöverenskommelse om Introduktionsanställningar mellan SKL/Pacta och finns Arbetslivsintroduktion reglerad. Den gäller för de som är och som är arbetslösa vid anställningstillfället. Utbildningsanställning överlappar arbets- livsintroduktion för de som är vid anställnings- tillfället. Utbildningsanställning kompletterar Arbetslivsintro- duktion för de som inte är arbetslösa vid anställningstillfället. 3IF Metall – Teknikföretagen, Stål och , Industri- och KemiGruppen, och 4Avtal om yrkesintroduktion (och Teknikföretagen, Stål och , Industri- och KemiGruppen, och ). Principöverenskommelsen innehåller även en Introduktions- anställning. Den gäller för de som genomgått gymnasieskolans vård- och omsorgsutbildning. Anställning kan ske . Introduktionsanställning avser inte någon viss ålders- grupp. Utbildningsanställning och introduktionsanställning kommer att överlappa varandra för de som är och som genomgått gymnasieskolans vård- och omsorgsutbildning. Utbild- ningsanställning kompletterar introduktionsanställningen för de som inte gått detta gymnasieprogram och för anställningar . 9.5Utbildningsanställning i förhållande till är genom sitt medlemskap i bundet av EUs direktiv. I och med att lag om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning trädde i kraft införlivandes två av EUs direktiv. Dels rådets direktiv /81/EG av om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP och dels direktivet 1999/70/EG av om ramavtalet om viss- tidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP.5 Överträdelseärende vid Europeiska kommissionen Efter klagomål av TCO inledde Europeiska kommissionen (kom- missionen) ett överträdelseärende mot angående genom- förandet av visstidsdirektivet. I en formell underrättelse, som 5 Rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (visstidsdirektivet), syftar till att genomföra det ramavtal om visstidsarbete som 1999 träffades mellan arbetsmarknadens parter på europanivå. Syftet med ramavtalet, som medlemsstaterna genom direktivet åtagit sig att genomföra, framgår av ramavtalets klausul 1. Syftet med detta ramavtal är a)att förbättra kvaliteten på visstidsarbete genom att garantera att principen om icke- diskriminering tillämpas, och b)upprätta ett ramverk för att förhindra missbruk som uppstår vid tillämpningen av på varandra följande anställningskontrakt eller anställningsförhållanden. överlämnades till ständiga representation vid EU, anförde kommissionen att det i LAS saknas en tydlig övre tidsgräns för flera på varandra följande visstidsanställningar rörande allmän visstidsanställning och vikariat. Kommissionen påpekade också att det i lagen saknas åtgärder för att förhindra missbruk av visstidsanställningar för säsongsarbete och arbetstagare som har fyllt . Detta innebär enligt kommissionen att klausul 5 i bilagan till visstidsdirektivet inte har uppfyllts. Regeringen har å sin sida gjort gällande att de svenska bestämmelserna sammantaget utgör ett effektivt sätt att förhindra missbruk av på varandra följande visstidsanställningar. hade vid införandet av lagen om förbud mot diskri- minering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning gjort bedömningen att det inte behövdes vidtas några åtgärder för att genomföra visstidsdirektivets klausul 5 om missbruk av visstidsanställningar.6 Klausul 5 i visstidsdirektivet innehåller bestämmelser för att för- hindra missbruk genom användandet av på varandra följande viss- tidsanställningar. Medlemsstaterna åläggs att efter samråd med arbetsmarknadens parter och där det inte finns likvärdiga lagliga åtgärder för att förhindra missbruk införa en eller flera bestämmel- ser som räknas upp i direktivet. Det är bestämmelser om objektiva grunder för förnyad visstidsanställning, om en övre sammanlagd tidsgräns för flera på varandra följande visstidsanställningar eller om hur en visstidsanställning får förnyas. Försök att förtydliga gällande rätt I syfte att förtydliga gällande rätt avseende missbruk av viss- tidsanställningar, utarbetades ett förslag till ändring i 4 § LAS i departementspromemorian Anmälningsskyldighet vid utstatio- nering samt förtydligande avseende missbruk av visstids- 2001/02:97 Lag om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning, m.m., sid. 57. anställningar enligt LAS (Ds 2011:22). Förslaget innebar i korthet att det direkt av LAS ordalydelse skulle framgå att om tids- begränsade anställningar enligt LAS kombineras på ett sätt som innebär missbruk från arbetsgivarens sida, skulle arbetstagaren kunna begära domstols förklaring att anställningen ska gälla tills vidare. Ytterligare ett förslag till lagändring har efter remissynpunkterna tagits fram.7 Det nya förslaget remitterades . Av förslaget framgår att det finns behov av att ytterligare anpassa svensk rätt till EU:s visstidsdirektiv, eftersom det finns en poten- tiell risk med dagens regelverk att missbruka befintliga tidsbegrän- sade anställningar genom att kombinera dessa under långa perioder. Den föreslagna ändringen är ägnad att begränsa risken för missbruk och säkerställa genomförandet av visstidsdirektivet i svensk rätt. Föreslaget innebär följande: Om en arbetstagare, då provanställning eller tids- begränsade anställningar följt på varandra, har varit anställd hos arbets- givaren antingen i allmän visstidsanställning i sammanlagt eller som vikarie i sammanlagt , övergår anställningen till en tillsvidareanställning. En anställning har följt på en annan om den påbörjats efter att den föregående avslutats.8 Även tidsbegränsade anställningar som har ingåtts med stöd av specialförfattning eller kollektivavtal föreslås ingå i en sådan kedja av anställningar.9 Undantag från tillämpningen av visstidsdirektivet Enligt visstidsdirektivet får inledande yrkesutbildningar och lär- lingsutbildningar samt anställningsavtal som ingåtts inom ramen för särskild offentlig eller offentligt finansierad utbildning och yrkesomskolning undantas från direktivets tillämpning. 7Ds 2012:25 Förstärkt skydd för arbetstagare med allmän visstidsanställning och vikariat. 8Ds 2012:25 Förstärkt skydd för arbetstagare med allmän visstidsanställning och vikariat, sid 34. 9Ds 2012:25 Förstärkt skydd för arbetstagare med allmän visstidsanställning och vikariat, sid 34. Utredningens bedömning är att en utbildningsanställning inte kan anses utgöra en inledande yrkesutbildning eller lärlingsutbild- ning enligt visstidsdirektivet. Utbildningsanställning är inte rela- terad till ett erkänt yrke.10 Anställningsformen är därför inte undantagen tillämpningen av visstidsdirektivet. Utredningen föreslår inte några hinder för att anställas mer än en gång med utbildningsanställning och inte heller några begränsningar av hur utbildningsanställning kombineras med andra anställningar. Visstidsdirektivet syftar till att förhindra missbruk genom användandet av på varandra följande visstidsanställningar. Det är alltså inte förekomsten som sådan vare sig av visstidsanställning eller att de används på varandra som ska förhindras, utan missbruk. Missbruk är inte definierat vare sig i visstidsdirektivet eller i svensk rätt. Av praxis från framgår att tretton på varandra följande vikariat inte innebar att det var fråga om missbruk så länge förnyelse av visstidsanställningarna var moti- verad av objektiva skäl.11 Ett sätt att förhindra missbruk är således att det finns objektiva grunder för att förnya en anställning. Utbildningsanställning införs för att underlätta för unga att eta- blera sig i arbetslivet och förutsätter att arbetsgivaren tillhandahål- ler ett utbildningsinnehåll. Möjligheten att använda flera utbild- ningsanställningar efter varandra är begränsad av att ungdomar har skolplikt till utgången av vårterminen det nionde skolåret och att arbetstagaren ska vara vid anställningstillfället. En utbildningsanställning förutsätter dessutom att det finns en arbetsgivare som erbjuder en anställning med utbildningsinnehåll. Något krav på utbildning finns inte vid en tillsvidareanställning. Det objektiva kriteriet för att förnya en utbildningsanställning bör således anses vara åtagandet att tillhan- dahålla ett utbildningsinnehåll inom ramen för en anställning. Att vara anställd med flera på varandra följande utbildningsanställ- ningar bör således inte utgöra missbruk av visstidsanställning. Alternativet till en förnyad utbildningsanställning är att vara 10Se kapitel 4.1 och kapitel 7.1.1. om definition av lärlingsutbildning. 11I målet C-586/10 mot Land . tillsvidareanställd utan utbildningsinnehåll. För arbetsgivaren är dessa anställningsformer inte utbytbara. Utbildningsanställning ska övergå i tillsvidareanställning om den inte avslutats . Utredningen föreslår inte något hinder mot att kombinera utbildningsanställning med andra anställnings- former. Utredningens bedömning är att kravet på att tillhandahålla utbildning inom ramen för anställningen innebär att arbetsgivarens intresse av att använda utbildningsanställning, för att undvika tills- vidareanställning eller andra tidsbegränsade anställningar utan utbildningskrav, är mycket liten. Risken att utbildningsanställning används för att förlänga en kedja av anställningar bedöms som obetydlig. Rådets direktiv /78/EG av om inrät- tande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (EGT L 303, 2.12.2000, s. 16, Celex 32000L0078 och rättelse av rubriken i EGT L 2, , s. 42, Celex 32000L0078R/01/) brukar benämnas som arbetslivsdirektivet. Genom införandet av diskrimineringslagen (2008:567) blev likabehandlingsdirektivet (direktiv /207/EEG, ändrat genom direktiv /73/EG), direktivet mot etnisk diskri- minering (direktiv /43/EG) och arbetslivsdirektivet (direktiv /78/EG) slutligt genomförda i . Av arbetslivsdirektivet framgår att det med vissa förbehåll kan vara tillåtet med särbehandling på grund av ålder (artikel 6 arbets- livsdirektivet). Det är tillåtet med särbehandling på grund av ålder, om den har ett berättigat syfte och de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet. Utgångspunkten är att de syften som identifieras ska vara värda att skydda i sig och vara tillräckligt viktiga för att motivera att de ges företräde framför principen om icke-diskriminering. Dessutom måste åtgärden (t.ex. användande av en åldersgräns) vara lämplig för att uppnå det eftersträvade syftet. Frågan måste ställas om den aktuella åtgärden ger önskat resultat. Vidare måste åtgärden vara nödvändig för att uppnå syftet. Om det finns andra, mindre ingri- pande handlingsalternativ för att uppnå ett i sig godtagbart syfte, eller om särbehandling på grund av ålder till och med skulle kunna undvikas, utgör handlandet i princip diskriminering i strid med lagen.12 I kommittédirektivet (2011:87) görs bedömningen att vissa typer av anställningar typiskt sett är avsedda för yngre, mindre erfarna arbetstagare. Det anses vara ett berättigat syfte att vissa anställningar förbehålls yngre arbetssökande för att underlätta för unga kvinnor och män att få tillträde till arbetsmarknaden. Särbehandling på grund av ålder hindras inte av diskrimineringsför- budet om den har ett berättigat syfte och de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet. Gällande rätt innehåller inte särskilda anställningsformer, förbe- hållna unga. Det finns en tidsbegränsad anställning i LAS som är förbehållen äldre (när arbetstagaren har fyllt ).13 Utbildningsanställning förbehålls unga som vid anställningstill- fället är . Syftet är enligt kommittédirektivet att underlätta för unga att få tillträde till arbetsmarknaden. Den nya anställningsformen gör det möjligt att anställa den som är under förutsättning att anställningen har ett utbildningsinnehåll. När arbetsgivare har svårt att hitta arbetstagare med tillräcklig kompetens kommer utbildningsanställning underlätta rekrytering. I och med att endast unga kan anställas med en utbildningsan- ställning ökar deras möjligheter till etablering. Att underlätta ungas etablering genom att tillhandahålla utbildning inom ramen för en anställning får därmed anses vara ett berättigat syfte. Det är lämpligt att genom att erbjuda en extra anställningsform med utbildningsinnehåll för unga, ge särskilda möjligheter för dessa att få anställning och ta del av utbildning inom ramen för en anställning. Arbetstagaren får därigenom även anknytning till arbetsmarknaden. Det får anses vara en nödvändig åtgärd att begränsa utbildningsanställningen till yngre, för att uppnå syftet att underlätta för unga att etablera sig. 2007/08:95 Ett starkare skydd mot diskriminerin., sid. 179.