sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — Styrelsen ansvarar för att sådana riktlinjer, i likhet med försäkrings- tekniska riktlinjer och placeringsriktlinjer, följs och ska fort- löpande pröva om de behöver ändras (se 8 kap. 7 och 8 §§ FRL). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om omfattningen av skyldigheten att lämna information om placeringsriktlinjer och vilka försäkringar som inte ska omfattas av den skyldigheten och vilka uppgifter som placerings- riktlinjer ska innehålla (se 8 kap. 9 § FRL). Bemyndigandet omfattar alltså inte riktlinjerna för intressekonflikter. Ett sätt att förstärka försäkringstagares skydd för anspråk på överskott som är företagets riskkapital är att förtydliga nuvarande bestämmelser om riktlinjer för hantering av intressekonflikter. Det kan i lagtext slås fast att sådana riktlinjer i livförsäkringsaktiebolag, ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar som inte får dela ut vinst även ska omfatta intressekonflikter i företagets överskottshantering och på vilka sätt som företaget hanterar sådana intressekonflikter i syfte att skydda livförsäkringstagarnas anspråk på överskott. I denna del bör riktlinjerna beakta alla slag av relevanta intresse- konflikter i överskottshanteringen. Vilka intressekonflikter som kan finnas och på vilka sätt de lämpligen bör hanteras är beroende av förhållandena i det enskilda företaget. Att livförsäkringsföretag ska ha lämpliga arrangemang för att hantera intressekonflikter i överskottshanteringen följer enligt utredningens bedömning redan Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag av bestämmelsen i 8 kap. 7 § FRL eller i varje fall av det allmänna kravet på att verksamheten ska bedrivas i enlighet med god för- säkringsstandard. Företaget måste alltså identifiera, analysera, utveckla och beskriva lämpliga sätt för att hantera de intressekonflikter som är förenade med användningen av överskott från olika försäkringar som kan användas som riskkapital i företaget. Det gäller alltså även intressekonflikter vid fördelning av överskott för att täcka eventu- ella underskott i olika försäkringar och vad företaget gör för att ta om hand intressekonflikter vid denna fördelning. Som vi behandlar i annat sammanhang kan riktlinjerna för intresse- konflikter komma att utmönstras med anledning av förslag (se avsnitt 12). I sådana fall bör de av oss före- slagna riktlinjerna för intressekonflikter i överskottshanteringen tas in i de överskottsriktlinjer som föreslagits i avsnitt 5.4.2. 5.4.10En föreskriftsrätt om innehåll i och utformning av överskottsriktlinjer m.m. Förslag: Det införs en rätt för regeringen eller annan myndighet att meddela föreskrifter om innehållet i och utformningen av riktlinjerna för överskottshantering och riktlinjerna för intresse- konflikter. Bemyndigandet kan även omfatta försäkringstek- niska riktlinjer och ersätta nuvarande bemyndigande om upp- gifter i placeringsriktlinjerna. Skälen för förslaget: Vi har tidigare föreslagit att ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag ska upprätta särskilda riktlinjer för överskottshanteringen. Vi har också föreslagit ett förtydligande av att riktlinjerna för intressekonflikter särskilt ska behandla intresse- konflikter i överskottshanteringen. För att sådana riktlinjer ska få ett heltäckande och lämpligt innehåll är det lämpligt att regeringen eller kan meddela till lagen kompletterande och förtydligande föreskrifter om vilka uppgifter som ska ingå i rikt- linjerna i detta avseende och hur uppgifterna ska struktureras. Det bör därför införas ett nytt bemyndigande för regeringen eller, efter vidaredelegation, annan myndighet att meddela angivna regler i myndighetsföreskrifter. Bemyndigande bör inte begränsas till sådana riktlinjer vi har föreslagit, utan även omfatta försäkrings- tekniska riktlinjer där motsvarande behov kan finnas i fråga om Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag Ett heltäckande bemyndigande för alla riktlinjer medför också att myndigheterna kan reglera hur olika riktlinjer ska samordnas med varandra, t.ex. hur uppgifterna om fördelningen av återbäring i de försäkringstekniska riktlinjerna ska avgränsas och samordnas med uppgifterna om fördelning av överskott i över- skottsriktlinjerna. Detsamma gäller för innehållet i placeringsrikt- linjerna i fråga om placeringen av alla tillgångar respektive skuld- täckningstillgångar respektive innehållet i överskottsriktlinjerna om investeringar av försäkringstagarnas överskott. Det finns redan en föreskriftsrätt om uppgifter i placeringsriktlinjer (se 8 kap. 9 § 3 FRL). Det nya bemyndigandet bör lämpligen vara heltäckande och omfatta även sådana riktlinjer. Vårt förslag i denna del bör övervägas vidare med hänsyn till Solvens förslag om att ersätta nuvarande riktlinjer med styrdokument enligt solvens II-direktivet. Enligt vår mening förändrar inte sistnämnda förslag behovet av ett bemyndigande för överskottsriktlinjer och riktlinjerna för intressekonflikter i över- skottfrågor. Avsikten med bemyndigandet är att myndigheterna ska reglera vilka frågor som ska behandlas i riktlinjerna och hur riktlinjerna ska struktureras, men inte reglera vad som gäller mellan bolaget och försäkringstagarna inbördes i civilrättsligt avseende. Det finns därför inga konstitutionella skäl med hänsyn till RF som talar emot ett bemyndigande av angivet slag, 5.4.11Förstärkta rättigheter för försäkringstagare och försäkrade i hybridbolag Förslag: Det klargörs att försäkringstagare och försäkrade med anspråk på överskott ska ha rätt till behållna tillgångar i en lik- vidation i ett livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst. Även då görs avdrag för aktiekapitalet och överkursfonden. De angivna ska även ha rätt att föra talan mot bolags- stämmobeslut som berör dem och strider mot lag, bolags- ordningen och överskottsriktlinjerna. slopas rätten att föra talan mot beslut som strider mot de försäkringstekniska riktlinjerna och placeringsriktlinjerna slopas. Vidare införs ett förbud för styrelsen att följa anvisningar som strider mot överskottsriktlinjerna. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag Bakgrund: Det bör uppmärksammas att det endast i ett fall upp- ställs särregler i FRL för klandertalen i försäkringsaktiebolag. Trots att 11 kap. 6 § FRL innebär en avvikelse från den associations- rättsliga principen att beslut av styrelsen, som antar de för- säkringstekniska riktlinjerna och placeringsriktlinjerna, inte bör binda stämman som överordnat organ, gjordes bedömningen i den senaste revideringen av FRL att bestämmelsen borde behållas i hybridbolag där försäkringstagarna bidrar med riskkapital och står företagsrisken. Där framhölls att det var mindre lämpligt att i det sammanhanget ändra fördelning av inflytande mellan styrelsen och aktieägare i sådana bolag. Det hänvisades i stället till denna utred- ning för en närmare analys av frågan och trots en konstaterad skillnad i klanderhänseende mellan nu nämnda riktlinjer och rikt- linjer för hantering av intressekonflikter lämnades regeln oför- ändrad (se prop. 2009/10:246 s. 239–240). I sammanhanget bör även nämnas att det av 7 kap. 50 § ABL följer att klandertalan mot ett bolagsstämmobeslut får föras – förutom av aktieägare – av styrelsen, en styrelseledamot eller den verkställande direktören. Skälen för förslaget: Anspråk på överskott i likvidation Det finns inte några uttryckliga bestämmelser om att för- säkringstagarna och försäkrade med anspråk på överskott har rätt till det överskott som uppkommer i ett hybridbolags likvidation sedan företagets förpliktelser har infriats och tillskjutet riskkapital har återbetalats. Detta framstår närmast som ett förbiseende och mot- svarande torde ändå följa av en ändamålsenligt tolkning av vinstut- delningsförbudet och principerna för gottskrivning av överskott i samband med övergång till vinstutdelning. Enligt vår mening bör det ändå klargöras att sådana överskott bör tillkomma de som har anspråk på företagets överskott som är företagets riskkapital, dvs. försäkringstagare och försäkrade beroende på vad bolagsordningen innehåller (se våra förslag i avsnitt 5.4.1). Bolagsordningen ska kompletteras av mer preciserade överskottsregler i hybridbolagets överskottsriktlinjer (se avsnitt 5.4.2). Det bör därför framgå av bestämmelsen om skifte av överskott i ett hybridbolags likvidation att fördelningen där ska vara förenlig med företagets överskotts- regler. I likhet med vad som gäller för övergång till vinstutdelning Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag bör deras rätt avse de behållna tillgångarna efter avdrag för aktie- kapitalet och överkursfonden. Detta bör också klargöras i bestäm- melsen. Talan om skadestånd vid överträdelse av lag och överskottsregler I egenskap av annan kan en försäkringstagare eller försäkrad föra talan om skadestånd med anledning av över- trädelser av bl.a. bolagsordningen och FRL (se 29 kap. 1-3 §§ ABL och 12 kap. 51 § FRL). Den rättsliga ställning och stora betydelse som våra föreslagna överskottsriktlinjer kommer att ha motiverar att nämnda bestämmelser även kan tillämpas vid överträdelser av dessa. Bestämmelsen i 12 kap. 51 § bör därför kompletteras så att den även omfattar överskottsriktlinjer. Eftersom försäkringstagare och försäkrade med anspråk på över- skott ska ha rätt till behållna tillgångar vid slutskifte i likvidation och kunna föra talan om skadestånd, bör de även ges en möjlighet att kunna föra en talan om upphävande av ett beslut som strider mot lagens eller företagets överskottregler. En sådana talerätt finns enligt 11 kap. 6 § FRL när det gäller försäkringstekniska riktlinjer och placeringsriktlinjer. Bestämmelsen omfattar visser- ligen inte uttryckligen en rätt för försäkringstagare och försäkrade att föra sådan talan, men det är i deras intresse som riktlinjerna upprättas. Genom våra förslag kommer företagets överskottsregler att utgöra de interna riktlinjer där det är motiverat av ett avsteg från vanliga associationsrättsliga bestämmelser om talerätt. Till följd av våra och Solvens förslag får de försäkringstekniska riktlinjerna och placeringsriktlinjerna – eller motsvarande styr- dokument som enligt solvens förslag ska ersätta dessa – en tydligare roll som en del av företagsstyrningen som sådan. Det finns därför inte längre någon anledning att ha kvar någon särskild talerätt i FRL avseende överträdelser av försäkrings- tekniska riktlinjer eller placeringsriktlinjer. Vidare bör bestämmelsen i 11 kap. 6 § vidgas så att försäkrings- tagare och försäkrade med anspråk på överskott kan föra klander- Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag talan mot överträdelser av vinstutdelningsförbudet i FRL och över- skottsreglerna i bolagsordningen. Det finns inte heller något skäl att föra klandertalan mot andra bolagsstämmobeslut som berör dem. Den bestämmelse som det hänvisas till i ABL ger nämligen grund för talan mot överträdelser av ABL och bolagsordningen. Som tidigare anförts bör talerätten tillkomma försäkringstagare och försäkrade med anspråk på överskott. De som enbart är försäkringskunder i företaget bör inte ha någon särskild talerätt i detta sammanhang. Utredningen anser alltså att det finns goda skäl med hänsyn till företagsformens särart och försäkringstagarnas riskkapitalskydd att frångå den allmänna associationsrättsliga principen om att beslut av styrelsen inte bör binda stämman som överordnat organ. Det bör således också framgå av bestämmelser i 11 kap. 6 § att styrelsen inte heller är skyldigt att följa anvisningar från stämman eller annat företagsorgan som strider mot överskottsriktlinjerna. 5.4.12Förstärkta rättigheter för försäkringstagare och försäkrade i ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar Förslag och bedömning: Bestämmelserna om vem som kan vara delägare i ömsesidiga livförsäkringsbolag vidgas så att alla för- säkrade med anspråk på överskott kan vara delägare. Likvida- tionsreglerna ändras så att försäkringstagare och försäkrade med anspråk på överskott ska ha rätt till behållna tillgångar efter en likvidation i ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkrings- föreningar, oavsett om dessa är delägare eller medlemmar. De angivna ska även ha rätt att föra talan mot stämmobeslut som strider mot lag, bolagsordning eller stadgar och företagets överskottsriktlinjer. Även skadeståndsansvaret utvidgas till att avse överträdelser av överskottsriktlinjer. Styrelsen får inte heller följa anvisning från stämman eller annat organ som står i strid med bl.a. FRL eller överskottsriktlinjerna. Våra förslag i dessa delar förändrar inte underlaget för för- säkringstagarnas förmånsrätt för fordran på grund av försäkrings- avtal enligt särskilda bestämmelser. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag Bakgrund: Enligt FRL är försäkringstagare delägare i ömse- sidiga försäkringsbolag. Försäkrade kan bara vara delägare i vissa fall. Det är om försäkringen tecknats av en arbetsgivare och grundas på kollektivavtal (se 12 kap. 1 §). För livförsäkringsföreningar finns ingen motsvarande begränsningar. Där finns större möjligheter att bestämma om försäkringstagare och/eller kan försäkrade ska vara medlemmar i företaget (se 13 kap. 1 § och prop. 2009/10:246 s. 356 f.). I FRL finns bestämmelser för ömsesidiga försäkringsbolag om vem som har rätt till överskottet efter en likvidation, dvs. behållna tillgångar sedan företagets förpliktelser har betalats. Enligt FRL har delägarna rätten till de behållna tillgångarna (se 12 kap. 77 §). I för- säkringsföreningar ska stadgarna ange hur man ska förfara med föreningens behållna tillgångar när föreningen upplöses (se 2 kap. 2 § FL och 13 kap. 2 § FRL). För ömsesidiga försäkringsbolag finns inte någon bestäm- melse motsvarande 7 kap. 17 § FL om talerätt för delägare mot stämmobeslut som strider mot lag eller bolagsordningen. Däremot gäller 13 kap. FL om skadeståndsansvar vid överträdelser av FL och FRL (se 12 kap. 87 FRL). För livförsäkringsföreningar gäller en talerätt mot stämmobeslut för delägare på grund av den allmänna hänvisningen till FL. I fråga om skadeståndsansvar gäller samma som för ömsesidiga för- säkringsbolag (se 13 kap. 38 § FRL). Skälen för förslaget och bedömningen: Vi har i det föregående föreslagit att bolagsordningen i alla livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst ska ange i fall försäkringstagare och/eller för- säkrade har anspråk på överskott i det aktuella företaget (se avsnitt 5.4.1). I annat sammanhang föreslås att försäkrade ska höras vid en övergång till vinstutdelning i sådana företag. Det framstår därmed inte som motiverat att i ömsesidiga livförsäkringsbolag begränsa delägarkretsen till försäkrade i försäkringar som tecknas av en arbetsgivare och grundas på kollektivavtal. En möjlighet att låta försäkrade med anspråk på överskott bli delägare innebär att sådana rättighetshavare får en insyn och inflytande över företagets över- skottshantering redan i egenskap av delägare. Försäkrade kan för övrigt vara medlemmar i livförsäkringsföreningar utan begränsning. Alla försäkrade med anspråk på överskott bör därför kunna göras till delägare även i ömsesidiga livförsäkringsföretag, och 12 kap. 1 § FRL bör ändras så att detta möjliggörs. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag Rätten till behållet överskott efter en likvidation i ett livför- säkringsföretag som inte får dela ut vinst bör tillkomma dem som svarar för företagets riskkapital, dvs. de försäkringstagare och för- säkrade som har anspråk på företagets överskott på grund av försäkring. Detta bör gälla även om dessa av något skäl inte är före- tagets delägare eller medlemmar. Likvidationsreglerna för ömse- sidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar bör därför ändras i enlighet med det anförda. Såsom framgått saknar delägare i ömsesidiga försäkrings- bolag en talerätt mot stämmobeslut som strider mot lag eller bolagsordningen. Detta framstår närmast som ett förbiseende och en talerätt blir än viktigare när de grundläggande överskotts- reglerna regleras där. Den rättsliga ställning och stora betydelse som våra föreslagna överskottsriktlinjer motiverar att talerätten även gäller överträdelser av dessa. Av samma skäl bör skadestånds- ansvaret utvidgas till att avse överträdelser av överskottsriktlinjer. Vi föreslår därför kompletteringar av FRL i detta avseende På samma sätt som för försäkringsaktiebolagen bör det finnas ett förbud för styrelsen att följa anvisningar från stämman eller annat organ (jfr avsnitt 5.4.11). I FRL finns särskilda regler om förmånsrätt som anknyter till fordran som grundas på försäkringsavtal (se 6 kap. 31 §). Våra förslag i det föregående innebär att försäkrade ska kunna göras till delägare i ömsesidiga försäkringsbolag. Vidare ska försäkrings- tagare och försäkrade på grund av anspråket på överskott ha del av behållna tillgångar i en likvidation i samma mån som en delägare, vilket förutsätter att fordringarna har infriats. Våra förslag innebär därför i sig ingen utvidgning av underlaget för försäkringstagarnas förmånsrätt enligt förstnämnda bestämmelser. 5.4.13Ändringar av överskottsregler med koppling till årsredovisningen och kontributionsprincipen Förslag: Bestämmelserna i om att årsvinsten ska användas för återbäring om inte annat följer av bolagsordningen eller stadgarna och FRL eller ÅRFL slopas. Vissa bestämmelserna om bolagsordningen ändras också så att överskottshanteringen inte behöver kopplas till vinster och förluster i årsredovisningen. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag Bestämmelserna om att överskott återbäring ska gottskrivas enligt kontributionsmetoden om inte annat följer av försäk- ringsavtal och bolagsordning eller stadgar behålls, men anpassas till våra förslag i övrigt bl.a. genom att begränsas till liv- försäkringsföretag som inte får dela ut vinst. Bakgrund: I 11 kap. 17 § FRL stadgas att årsvinsten ska användas för återbäring om inte annat följer av bolagsordningen eller stadgarna, FRL och ÅRFL. Enligt 11 kap. 3 § ska det i bolagsordningen anges hur bolags- stämman får förfoga över bolagets vinst eller på annat sätt täcka bolagets förlust. I 18 § anges att ett livförsäkringsaktiebolag ska gottskriva åter- bäring med en fördelning som utgår från försäkringars bidrag till överskottet, om inte annat följer av försäkringsavtalet eller stadgarna. Skälen för förslaget: Reglerna i 11 kap. 17 §, liksom mot- svarande bestämmelser för ömsesidiga livförsäkringsbolag och liv- försäkringsföreningar, syftar till att främja en mer löpande fördel- ning av återbäring i den mån inte överskotten behövs som risk- kapital (se prop. 1998/99:87 s. 196). Vi har tidigare slagit fast att överskottsreglerna i FRL inte bör bygga på en obligatorisk kopp- ling till årsredovisningen (se avsnitt 5.3.3). Detta innebär att överskottsreglerna i FRL inte längre bör kopplas till årsvinsten eller fonder i årsredovisningen. Vidare ska återbäringshantering ske på grund av villkor i försäkringsavtal medan överskottshanteringen i livför- säkringsföretag som inte får dela ut vinst ska ske på grund av regler i företagets bolagsordning eller stadgar som kompletteras av över- skottsriktlinjer (se avsnitt 5.4.1). Våra förslag i detta sammanhang syftar dessutom till ett förstärkt skydd för försäkringstagarnas anspråk på överskott. Det finns därför inte längre något egentligt skäl att genom överskottsregler i FRL försöka främja en årlig gott- skrivning av överskott. Denna typ av bestämmelser utgör också det slag av överskottsregler som vi övervägt men ansett mindre lämpliga (se avsnitt 5.10). På grund av anförda skäl bör bestämmelsen i 11 kap. 17 § FRL och motsvarande bestämmelser för ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar slopas. Vad vi anfört om att överskottsreglerna i FRL inte bör innehålla en obligatorisk koppling till årsredovisningen innebär också att här Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag ovan angivna bestämmelser om bolagsordningens innehåll bör ändras. De nuvarande bestämmelserna bör begränsas till disposi- tioner av vinster och förluster i årsredovisningen, eftersom sådana krävs av redovisningsmässiga skäl. Vidare bör en ny bestämmelse införas om hur tillgängliga överskott enligt företagets över- skottsregler ska bestämmas i fall detta inte grundas på årsredo- visningen. Det finns vissa skäl för att 11 kap. 18 § – som anvisar kontributionsprincip som huvudregel för överskottshanteringen för livförsäkringsaktiebolag – samt motsvarande bestämmelserna för ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar borde slopas. Alla livförsäkringsföretag behöver ju till följd av våra förslag ta in bestämmelser i bolagsordningen eller stadgarna bl.a. om vilka som har rätt till överskott (se avsnitt 5.4.1). Företag skulle då även behöva precisera i bolagsordningen att kontributions- principen ska tillämpas, om inte annan princip ska tillämpas. Där- med fyller lagregeln ingen egentlig funktion. Vi har emellertid stannat för att bestämmelsen bör behållas såsom en huvudregel för överskottshanteringen, men att den bör anpassas till våra övriga förslag. För det första bör den begränsas till fördelning av överskott, eftersom den i sak avser det. För det andra bör den från kontributionsprincipen avvikande regleringen finnas i bolagsordningen eller stadgarna, eftersom villkor om återbäring i avtal inte får kopplas till överskotten och inte bör vara beroende av rättigheter enligt lag, utan alltid framgå av avtalet (se avsnitt 5.4.1). För det tredje bör bestämmelsen begränsas till liv- försäkringsföretag som inte får dela ut vinst, eftersom försäkrings- tagare enbart kan ha anspråk på överskott på grund av försäkringar i sådana företag. Vissa andra författningstekniska anpassningar bör också göra vilka framgår av författningskommentaren. 5.4.14En oberoende kontroll av företagets överskottshantering Förslag och bedömning: Det införs ett särskilt krav i FRL på en oberoende kontroll av överskottshanteringen i livförsäkrings- företag som inte får dela ut vinst. Kontrollen ska göras av före- tagets revisor eller av annan sakkunnig som är lämplig för upp- draget. Kontrollen ska avse om företaget följer överskottsreglerna i FRL och företagets överskottsregler. Den som kontrollerar ska utfärda ett skriftligt yttrande avseende kontrollen som överlämnas till styrelsen och bolagsstämman. Det bör inte införas några Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag bestämmelser om yttrandets innehåll. Det bör inte heller införas några bestämmelser om obligatoriska kommittéer eller annat råd- givande organ som ska biträda styrelsen vid hantering av överskott. Bakgrund: Ansvaret för ett försäkringsföretags verksamhet i sin helhet åvilar dess ledning (styrelse och verkställande direktör). I detta ligger ett ansvar för att företaget har samlat den kunskap som fordras för att driva rörelsen. Aktuarien, som kan vara anställd i företaget eller uppdragstagare, har en betydelsefull roll (se prop. 1998/99:87 s. 350 ff.). Enligt 5 kap. 14 § första stycket FRL ska de försäkringstekniska utredningarna och beräkningarna utföras under överinseende av en eller flera aktuarier. Aktuarien ska ha den insikt och erfarenhet i dessa frågor som fordras med hänsyn till arten och omfattningen av företagets verksamhet. Det åvilar således försäkringsföretagets ledning att rätt kompetens tillförs verksam- heten. Solvens förslag mot bakgrund av solvens II- direktivet behandlar krav på system för internkontroll, regel- efterlevnad och internrevision (se SOU 2011:68 s. 315 ff.). Enligt andra bestämmelser ska företagets revisor granska företagets räken- skaper (se bl.a. 11 kap. 11 §, 12 kap. 42 och 43 §§ samt 13 kap. 18 §).