sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — När det gäller hybridbolag kompletteras bestämmelsen med en särregel som innebär att talan även får föras mot ett bolags- stämmobeslut som strider mot de försäkringstekniska riktlinjerna eller placeringsriktlinjerna (se 11 kap. 6 § FRL). Vi har redan tidigare föreslagit att försäkringstagare med anspråk på överskott i hybridbolag ska ha en sådan klanderätt till- sammans med vissa andra ändringar av bestämmelserna, bl.a. en rätt att föra talan mot överträdelser av överskottsriktlinjer (se avsnitt 5.4.11). Företagsstyrning i hybridbolag – överväganden och förslag Hur ska handlingarna ska lämnas Våra föreslagna bestämmelser ger rätt att ta del av vissa handlingar. Fråga är på vilket sätt dessa bör lämnas. Utgångspunkten bör vara att de hålls tillgängliga på samma sätt som enligt ABL. Om någon begär att få del av informationen personligen bör denna lämnas på sätt som gäller för underrättelser om företagets överskottsregler (se vidare avsnitt 5.4.15). Därigenom tillgodoses att all relevant information om överskottshanteringen kan lämnas till en försäk- ringstagare på ett och samma sätt. 7.2.3Insyn och inflytande i styrelsen Förslag: Nuvarande krav på att minst hälften av styrelse- ledamöterna ska vara oberoende behålls. Mer än en fjärdedel av styrelseledamöterna i ett hybridbolag ska utses av försäkrings- tagarna eller försäkrade med anspråk på överskott eller av någon intressegrupp som har anknytning till dem. Styrelsens ord- förande ska vara oberoende. Skälen för förslaget: För hybridbolag gäller enligt 11 kap. 7 § FRL att mer än hälften av styrelseledamöterna måste vara personer som varken är anställda i bolaget eller anställda eller styrelseledamöter i företag som ingår i samma koncern som bolaget eller i en företags- grupp av motsvarande slag. Dessutom gäller enligt den bestäm- melsen att minst en av styrelseledamöterna i ett sådant bolag ska utses av försäkringstagarna eller av någon intressegrupp som har anknytning till dem. Som nämnts ska alla överskott i ett hybridbolag tillfalla för- säkringstagarna om de inte behövs för förlusttäckning eller annat ändamål som framgår av bolagsordningen. Detta innebär att försäk- ringstagarna bidrar med huvuddelen av det renodlade riskkapitalet i verksamheten och att de därmed står en reell företagsrisk. Trots att de bär den huvudsakliga risken för företagets skötsel och har starka incitament att övervaka överskottshanteringen, saknar de nästan helt det inflytande över dess verksamhet som krävs för att kunna göra det. Inflytandet inskränker sig till rättigheten att utse en för- säkringstagarrepresentant i styrelsen. Mot bakgrund av att försäkringstagarna i grunden finansierar hybridbolagets verksamhet bör de ges ett större inflytande över Företagsstyrning i hybridbolag – överväganden och förslag dess verksamhet även via styrelsen. Detta bör lämpligen ske genom att försäkringstagarna eller någon intressegrupp som har anknyt- ning till dem får utse mer än en fjärdedel av styrelseledamöterna i bolaget. Försäkrade med anspråk på överskott bör jämställas med försäkringstagare även i detta sammanhang. Ett sådant förslag bidrar till att säkerställa styrelsens primära lojalitetsplikt mot för- säkringstagarna. Styrelsens ordförande i ett hybridbolag har ett särskilt ansvar för att leda arbetet och se till att styrelsen fullgör sina uppgifter enligt lag eller annan författning samt myndigheters beslut (se närmare i 8 kap. 17 § första stycket ABL). Om annat inte före- skrivs i bolagsordningen eller har beslutats av bolagsstämman, väljer styrelsen ordföranden (se 8 kap. 17 § andra stycket ABL och 11 kap. 1 § FRL). För att ytterligare stärka försäkringstagarnas ställning i ett hybridbolag bör det i en särregel i FRL fastslås att styrelsens ordförande ska vara oberoende. 7.2.4Styrelsens primära lojalitetsplikt lagfästs Förslag: Det införs en bestämmelse om att styrelsen i ett hybrid- bolag i fall av intressekonflikt i första hand ska se till försäkrings- tagarnas intressen. Skälen för förslaget: I föregående avsnitt har vi lämnat förslag om hur bestämmelserna om styrelserna i ett hybridbolag lämpligen reformeras. Det bör i detta sammanhang poängteras att styrelsen är kollektivt ansvarig för bolagets organisation och förvaltning av bolagets angelägenheter. Detta gäller även försäkringstagar- representanter som inte har något särskilt uppdrag i styrelsen. Mot bakgrund av våra utgångspunkter måste hela styrelsen primärt verka för försäkringstagarnas bästa (se avsnitt 7.1.1). Detta bör tydliggöras i lag. Sammanfattningsvis förstärker våra förslag försäkringstagarnas möjligheter till insyn och inflytande i hybridbolag, utan att det hindrar en effektiv bolagsstyrning även i sådana bolag. Enligt vår mening är det åtgärdspaket som föreslås väl avvägt för att mini- mera risken för att bolagsstämma och styrelse blockerar varandras beslutsfattande. En sådan blockering skulle givetvis vara till men för både aktieägare och försäkringstagare i hybridbolaget. Företagsstyrning i hybridbolag – överväganden och förslag I det sammanhanget bör även uppmärksammas de möjligheter till klander- och skadeståndstalan som föreslås i avsnitt 5.4.11. Dessa regler bör ha en viss dämpande effekt när det gäller över- trädelser av de bestämmelser som där beskrivs. Vi bedömer att så är fallet även om bristande neutralitet föreligger mellan en styrelse- ledamots och en aktieägares ansvar i och med att tröskeln för en aktieägares skadeståndsansvar är högre satt (grov oaktsamhet). 8 Flytträtt – en bakgrund 8.1Individens behov av att ändra och flytta sitt försäkringssparande Ett livförsäkringsavtal mellan ett försäkringsföretag och en individ löper som regel under en mycket . sker normalt väsentliga förändringar av såväl en individs preferenser som omvärldsförutsättningar – faktorer som var för sig eller till- sammans kan ha stor betydelse för individens behov och vilja att ändra eller flytta sitt försäkringssparande. Exempel på sådana faktorer är att individen av olika anledningar inte längre har något förtroende för företaget och dess ägare, ledning eller förvaltare av försäkringsföretagets tillgångar. Han eller hon kan också vilja flytta sitt sparande om försäkringsföretaget får en försämrad finansiell ställning som innebär att det tvingas göra förändringar i sin placerings- strategi för att undvika alltför stora finansiella risker. En lägre finansiell risk innebär att möjligheterna minskar för försäkrings- tagaren att erhålla en avkastning som överstiger den garanterade nivån. Som framgår kan en individ således ha ett behov av att flytta sitt försäkringssparande som ett sätt att hantera ett missnöje med den försäkringslösning eller försäkringsgivare som han eller hon har. En individs behov av att göra förändringar i sitt försäkrings- sparande kan också ha sin grund i ändrade preferenser eller förut- sättningar. Exempelvis kan förändringar i de privatekonomiska förutsättningarna leda till att individen vill ändra riskprofil i sitt sparande. En flytt utomlands kan också vara en orsak till att vilja flytta sitt försäkringssparande till ett företag i det andra landet. För att få en bättre överblick över sitt sparande kan individen dessutom vilja samla sitt sparande i ett och samma försäkringsföretag, särskilt när pensioneringen närmar sig. Även etiska överväganden kan vara en faktor som har betydelse för en individs vilja att flytta sitt för- Flytträtt – en bakgrund Förändringar i de makroekonomiska förutsätt- ningarna kan också innebära att han eller hon känner ett behov av att ändra sitt sparande. Sammantaget finns det således utifrån individens perspektiv ett starkt intresse av att kunna flytta sitt för- säkringssparande. 8.2Problemen med avsaknaden av flytträtt utifrån ett bolagsstyrningsperspektiv Som konstaterats ovan kan begränsningar i möjligheterna för en individ att flytta sitt pensionskapital till en annan försäkringsgivare vara ett problem för den enskilde. Detsamma gäller om individen inte har möjlighet att anpassa sitt försäkringssparande till ändrade förutsättningar ens inom försäkringsföretaget, t.ex. genom att ändra risken i placeringarna. Inskränkningar i möjligheten att flytta kan också vara ett pro- blem för försäkringstagarna som kollektiv. Den huvudsakliga orsaken till detta är att den begränsade möjligheten att flytta ett försäkringssparande ökar risken för att företagsledningen agerar på ett sätt som kan missgynna det befintliga försäkringstagar- kollektivet. Det finns därmed en koppling mellan de begränsade möjligheterna för en individ att flytta sitt försäkringssparande och bolagsstyrningsfrågor. Företagsledningen i såväl ömsesidigt verkande försäkrings- företag som vinstutdelande bolag har i praktiken ett stort utrymme att agera på ett sätt som inte nödvändigtvis gynnar försäkrings- tagarna1. En viktig orsak till detta är svårigheterna för de försäkrade att både förstå innehållet i försäkringarna samt att i tillräckligt hög 1 Utredningen utgår från den enskilde individens behov av flytträtt. Således utgår utred- ningen från att den försäkrade, dvs. den individ på vars liv försäkringen har tecknats, när behovet av och rätten att flytta tillgodohavandet i en försäkring analyseras. Av praktiska skäl används dock begreppet försäkringstagare, trots att det med försäkringstagare i tjänstepen- sionssammanhang oftast är arbetsgivaren som avses och inte den försäkrade arbetstagaren. Om inte annat anges används begreppet försäkringstagare således i bemärkelsen den individ på vars liv försäkringen har tecknats. I de delar där det anses finnas ett behov av att göra en åtskillnad mellan begreppen försäkrad och försäkringstagare kommer detta att göras och att tydligt anges. I sammanhanget kan nämnas att det i skattelagstiftningen ställs krav på att försäkrings- tagaren för annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring också ska vara försäkrad [se 58 kap. 9 § inkomstskattelagen (1999:1229)]. För privat pensionsförsäkring är således åtskillnaden mellan begreppen irrelevant. För tjänstepensionsförsäkringar däremot finns inte detta krav, och försäkringstagaren och den försäkrade kan således vara olika personer (juridiska eller fysiska). Flytträtt – en bakgrund grad ha inblick och förståelse för ledningens agerande och konse- kvenserna av detta. I kombination med deras begränsade möjlig- heter att, genom att flytta sitt försäkringssparande, kunna visa sitt missnöje med hur försäkringsföretaget väljer att förvalta sparade medel eller i övrigt bedriver sin verksamhet försvagas den disciplin- erande inverkan på företagen som risken för missnöjda kunder normalt innebär.2 Begränsningarna i flyttmöjligheterna skapar en inlåsning som kan bidra till att företagsledningen får incitament att handla på ett sätt som inte är till de försäkrades bästa. Exempelvis kan viljan att locka till sig nya kunder innebära en risk för att ett försäkrings- företag utformar erbjudanden för att attrahera nya kunder som kan innebära en förmögenhetsöverföring genom att befintliga kunder indirekt finansierar sådana satsningar. Inlåsningen av befintliga kunder kan öka risken för ett sådant beteende. Produkternas komplexitet innebär vidare att det kan vara svårt, om inte omöjligt, för befintliga kunder att utvärdera företagets erbjudanden till potentiella nya försäkringstagare och vilken påverkan dessa kan ha på det egna sparandet. finns det faktorer som ger ledningen incitament att värna om befintliga kunder. En viktig sådan faktor är det rykte som företaget har, något som spelar en stor roll för ett försäkrings- företags möjlighet att attrahera nya kunder. Behovet av ett gott rykte för att kunna attrahera nya kunder kan därför öka företags- ledningens incitament att värna om försäkringstagarna och de för- säkrade. Inlåsningen av sparade medel kan även medföra att produkt- utvecklingen på försäkringsmarknaden påverkas. Å ena sidan kon- kurrerar försäkringsföretagen, i brist på flytträtt för det stora fler- talet av befintliga försäkringar, huvudsakligen om nya kunder eller nya . Genom att många av kunderna är inlåsta i sitt spar- ande, antingen till följd av att flytträtt saknas eller av höga flytt- kostnader, kan incitamenten minska för försäkringsföretagen att 2 Det ömsesidigt bedrivna livförsäkringsföretaget ägs av försäkringstagarna och ändamålet med den ömsesidiga verksamheten är följaktligen att tillgodose dessa personers ekonomiska intressen. En viktig beståndsdel i ömsesidiga försäkringsbolag är således att delägarna har inflytande över hur egendomen disponeras och hur verksamheten drivs. Detta inflytande utövas genom tillträde, direkt eller indirekt, till stämman. Således existerar inga intresse- konflikter i förhållande till externa ägare. Det är dock viktigt att framhålla att försäkrings- tagarna ofta kan representeras av organisationer, vilket i sig kan ge upphov till intresse- konflikter. I likhet med vad som gäller inom andra företagsformer kan det också föreligga intressekonflikter mellan olika försäkringstagare eller grupper av försäkringstagare. Flytträtt – en bakgrund vara innovativa och utveckla nya produkter. Även om en ökad pro- duktutveckling inte nödvändigtvis är ensidigt positiv för för- säkringstagarna kan begränsningar i flyttmöjligheten också inne- bära att produkter, som ur deras synvinkel får anses som mindre goda, finns kvar och att försäkringstagare inte kan välja bort den typen av produkt. Om företagsledningen i försäkringsföretag väljer att låta befintliga försäkringstagare finansiera framtagning och marknadsföring av nya produkter kan å andra sidan inlåsningen gynna produktutvecklingen. Även en utvidgad rätt att flytta sitt försäkringssparande skulle dock kunna medföra en likriktning av produktutbudet eftersom försäkringsföretag kan känna sig tvingade att anpassa utbudet för att kunna ta emot sparande från och överföra sparande till andra försäkringsföretag och försäkringsformer på ett enkelt och kost- nadseffektivt sätt. Flytträtt kan i sådana fall hämma en produkt- utveckling. Däremot kan möjligheten till flytt innebära att mindre goda produkter försvinner med tiden i och med att individer har möjlighet att välja bort sådana produkter till förmån för andra. I sammanhanget är det viktigt att understryka att begräns- ningarna i försäkringstagarnas möjligheter att flytta en försäkring till en annan försäkringsgivare inte motsvaras av samma begräns- ning för försäkringsföretagen. Ett försäkringsföretag kan, efter godkännande från , överlåta hela eller delar av sina försäkringsbestånd till ett annat försäkringsföretag. Även om försäkringsavtalens utformning inte ändras i samband med en beståndsöverlåtelse kan nya ägare i praktiken innebära förändringar som kunden inte önskar exempelvis vad gäller placeringsinriktning eller risknivå. Detta gäller i vart fall om inte dessa är bestämda i för- säkringsavtalet. I tidigare utredningar om flytträtt har ett antal resonemang mot att införa en lagstadgad flytträtt presenterats (se bl.a. Promemoria om flytträtt för pensionssparande, , och prop. 2006/07:26). Nedan redogörs översiktligt för de huvud- sakliga argumenten som lagts fram samt andra argument som kan tala mot flytträtt och hur utredningen ställer sig till dem. Flytträtt – en bakgrund Den ekonomiska teorin bakom försäkring bygger på att många personer som riskerar att drabbas av samma typ av risk poolar sina riskbuffertar. Den riskspridning som kollektivet uppnår innebär att varje försäkringstagare, med en begränsad ekonomisk insats, kan skydda sig mot ett eventuellt negativt utfall av en risk. En förut- sättning för att uppnå en god riskspridning är att tillräckligt många personer väljer att delta i denna kollektiva lösning samt att för- säkringstagare, trots en förändrad sannolikhet att drabbas av ett negativt utfall, inte träder ur försäkringslösningen. De risker som en livförsäkring skyddar mot kommer ofta sent i livet. Att livförsäkringsavtalen vanligen är långa har motiverats av behovet att kunna säkerställa en fungerande riskdelning. Med kortare avtalstider skulle en försäkringsgivare kunna ändra sitt urval och då välja bort försäkrade i beståndet som innebär en ökad risk. På så sätt skulle företagets förväntade åtaganden minska, vilket kan inverka positivt på företagets resultat. Försäkrings- tagaren, eller dennes förmånstagare, skulle i ett sådant läge riskera att stå utan försäkringsskydd när det faktiskt behövs, dvs. hamna i s.k. försäkringsnöd. Omvänt gäller att försäkringstagare som erhåller information om sin hälsa som innebär att sannolikheten för att behöva använda sig av försäkringsskyddet minskar, skulle kunna välja att lämna ett försäkringskollektiv i större utsträckning än sådana med sämre hälsa. Det s.k. moturval som då uppstår kan få negativa konsekvenser för den kollektiva riskdelningen. Långa avtals- tider, där avtalet inte utan kostnader kan brytas, har därför ansetts vara en förutsättning för att försäkringstagarna som kollektiv ska kunna erhålla ett långsiktigt och bärkraftigt skydd. Om en försäkrings- tagare bryter ett sådant avtal skulle företaget behöva säkerställa att kvarvarande försäkringstagare inte hamnar i ett underfinansierat bestånd, t.ex. genom att ta ut avgifter från försäkringstagaren. Den typen av moturvalsproblem som beskrivs ovan är resultatet av asymmetrisk information, d.v.s. att en avtalspart har mer information än den andra om de förutsättningar som styr villkoren i och premiesättningen av avtalet. För livförsäkringar är det i majoriteten av fallen försäkringstagaren som har mer information om sin hälsa är försäkringsgivaren. Av den anledningen kan för- säkringsgivaren kräva att en blivande försäkringstagare fyller i en hälsodeklaration eller lämnar in ett läkarutlåtande om sin hälsa. Denna information ligger sedan till grund för premiesättningen av Flytträtt – en bakgrund Om försäkringstagaren vid fullgörande av sin upp- lysningsplikt förfar svikligt eller i strid mot tro och heder är avtalet ogiltigt och försäkringsföretaget är då fritt från ansvar för försäkringsfall som inträffar därefter. Denna rättsföljd kan även uppkomma om försäkringstagaren eller den försäkrade uppsåtligen eller av oaktsamhet som inte är ringa lämnar oriktiga eller ofull- ständiga uppgifter av betydelse för riskbedömningen och för- säkringsföretaget kan visa att det inte skulle ha meddelat försäk- ringen om upplysningsplikten hade fullgjorts [se även i övrigt om regleringen av upplysningsplikten i 12 kap. 1–4 §§ försäkrings- avtalslagen (2005:104), förkortad FAL]. Hur moturvalsproblemet formuleras beror på typ av försäkring. Moturvalsproblem som uppstår för ett avgivande försäkrings- företag i samband med en flyttsituation rör sådana livförsäkringar där en försäkringstagares tidiga bortgång innebär att för- säkringssparandet fördelas till övriga försäkringstagare i kollektivet, s.k. arvsvinster.3 Det är aktuellt för försäkringar utan efterlevande- skydd men även för övriga pensionsförsäkringar om det saknas för- månstagare.4 Ett försäkringsföretag som erbjuder sådana för- säkringar skulle kunna hamna i en situation där försäkringstagare som får information om att de med hög sannolikhet kommer att avlida innan försäkringen betalats ut, får incitament att bryta avtalet och i stället flytta sparandet till ett försäkringsavtal med tidigare eller kortare utbetalningstid. På så sätt ökar sannolikheten för att kapitalet tillfaller försäkringstagaren själv och inte det övriga kollektivet i form av arvsvinster. Försäkringstagare skulle i en sådan situation även kunna begära efterlevandeskydd så att kapitalet betalas ut till förmånstagarna i stället för övriga försäkringstagare. skulle i sådana fall hamna i en situation där beståndet till stora delar består av högriskkunder, och de arvs- vinster som företaget räknat med i samband med premiesättningen skulle gå förlorade. Detta är en utveckling som skulle kunna påverka företagets ekonomiska situation, och därmed även före- tagets övriga försäkringstagare, negativt. 3Arvsvinster tillfaller övriga försäkringar när en försäkrad avlider och fördelas med hänsyn till de försäkrades ålder samt försäkringarnas storlek och utformning. 4Enligt skattereglerna får efterlevandepension bara betalas ut till den försäkrades make eller sambo eller till den försäkrades, makens eller sambons barn (för vissa äldre försäkringar kan även barnbarn ingå i förmånstagarkretsen). Arvsvinster kan därmed uppstå även för för- säkringar med efterlevandeskydd. Flytträtt – en bakgrund sådan utveckling även kunna innebära att företaget väljer att avstå från att erbjuda vissa typer av produkter. Ett sätt att hantera den typen av moturvalsproblem är att möjliggöra för företagen att i samband med flytt erhålla informa- tion om flyttande kunders hälsa samt att i beräkningen av flytt- värdet och kostnaden för att flytta kunna ta hänsyn dels till den ökade sannolikheten för att kunden avlider innan försäkringen betalats ut, dels till företagets ekonomiska situation. Det bör dock påpekas att även om krav på hälsoprövning eller läkarutlåtande till viss del kan bidra till att hantera moturvalsproblematiken kan det inte skydda försäkringsföretag mot bedrägligt beteende. Det är också svårt att se att det skulle finnas andra sätt att skydda sig mot detta. Sammantaget kan konstateras att i det fall att en individ väljer att förfara bedrägligt vid flytt finns, oavsett möjligheten att på ovanstående sätt kontrollera dennes hälsa, en risk för att han eller hon får med sig ett för stort värde. I sammanhanget kan tilläggas att inom kollektivavtalsgrundad försäkring krävs normalt ingen hälsoprövning varken vid tecknande av försäkring eller vid en flytt, i stället utjämnas dessa risker inom kollektivet. Utökade möjligheter till flytt kan också innebära ett moturvals- problem för försäkringsföretag som har såväl äldre bestånd med höga garantiräntor som yngre bestånd med lägre garantinivåer. I avsaknad av flytträtt kan höga utlovade garantiräntor subven- tioneras av försäkringstagare med lägre sådana. Flytträtt skulle kunna innebära att försäkringstagare med lägre garantiräntor väljer att flytta. skulle en sådan utveckling innebära att vissa för- säkringsföretag har stora kollektiv med höga garantiräntor och att dessa får svårt att uppfylla sina åtaganden pga. att överskotts- medlen är otillräckliga för att företaget ska kunna placera på ett sätt som möjliggör en högre avkastning. I likhet med vad som sägs ovan kan den här typen av potentiella moturvalsproblem hanteras genom att det avgivande försäkrings- företaget ges möjlighet att vid beräkning av flyttvärdet ta hänsyn till företagets ekonomiska situation och det kvarvarande för- säkringstagarkollektivets intressen. Flytträtt – en bakgrund 8.3.2Svårigheter att beräkna flyttbart värde Vilket pensionskapital som den flyttande kunden ska få med sig är en komplicerad fråga, främst för traditionellt livförsäkrings- sparande med garanti och där överskott kan uppkomma. Svårig- heten att fastställa ett rimligt värde på traditionellt livförsäkrings- sparande har också varit ett av argumenten som legat till grund för tidigare ställningstagande mot en allmän och lagstadgad flytträtt (se SOU 1995:87 s. 202 och prop. 1998/99:87 s. 327). För fondförsäkringsavtal respektive depåförsäkring motsvarar det värde som kommuniceras till en försäkringstagare av värdet på de fondandelar respektive depåtillgångar som försäkringsgivaren innehar för försäkringstagarens räkning.5 För traditionell livför- säkring består det kommunicerade beloppet dels av ett garanterat belopp, dels av ett icke garanterat värde. I ett vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag består försäkring- arnas icke-garanterade värde av s.k. villkorad återbäring, medan det i icke-vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag, ömsesidiga för- säkringsbolag och försäkringsföreningar i huvudsak består av preli- minärt fördelade överskott. I vinstutdelande bolag ska en direkt koppling finnas mellan försäkringsavtalet, försäkringens icke- garanterade del och bolagets balansräkning.