sou · H0B374 · 2012-11-09 00:00:00 — Mycket medvetet har brutit mot gällande internationella konventioner, både FN:s och den så kallade Humanitära rätten (krigets lagar).2 Jag föreslår att FLH får i uppdrag att informera om islamofobi. FLH bör tillföras för denna uppgift. 7.2.4Forum för levande historia informerar om främlingsfientlighet i historia Utredningens förslag: Forum för levande historia får i uppdrag att informera om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans i moderna historia. FLH har i uppgift att knyta ihop lärdomar från historien, främst Förintelsen men också kommunismens brott mot mänskligheten, med dagens demokratiarbete. Det är viktigt att lära av internatio- nella processer som dessa, men det är också viktigt att vara med- veten om att egen historia, även , inte i alla avseenden är ärorik. Vår egen historia visar att den ingalunda alltid har styrts av de principer som finns kodifierade i FN:s mänskliga rättigheter, baserade på människors lika värde. Rasism och främlingsfientlighet i olika former har varit 2 Det har skrivits ett mycket stort antal böcker om brott mot internationell rätt i sitt krig mot terrorn. En av de första och bästa är den engelske människorättsadvokaten (senaste upplagan 2006) som också innehåller en värdefull historisk tillbakablick på framväxten av det internationella regelverket. officiell politik också i . Det är viktigt att vi har kunskap också om detta i dagens demokratiarbete. FLH bör därför få upp- draget att informera om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans även i moderna historia.3 7.2.5Projekt- och verksamhetsbidrag från mot näthat Utredningens förslag: anslag för verksam- hetsbidrag för att stödja antidiskrimineringsverksamhet används fortsättningsvis för två nya ändamål: Finansiering av projekt eller verksamheter som syftar till att motverka främlingsfientlighet och liknande former av intolerans på nätet. Finansiering av en quick response-funktion vars syfte är att upp- märksamma felaktiga uppgifter om invandrare, etniska grupper och liknande som publiceras i tidningar och andra medier. fördelar bidrag till organisationer i det civila samhället. Av totalt fördelas 255 mil- joner kronor som organisationsbidrag till föreningar som orga- niserar ungdomar, kvinnor, etniska grupper och hbtq-personer. av bidraget går till ungdomsorganisationer. När- mare fördelas i form av projektbidrag enligt regeringens förordningar eller prioriteringar. Sammantaget 20 mil- joner kronor lämnas som verksamhetsbidrag till antidiskrimine- ringsverksamhet respektive till kvinnoorganisationers verksamheter i projektform. Därtill fördelas utan utlysning och efter särskilda regeringsbeslut vardera, till Exit, som arbe- tar med våldsbenägna personer med extrema åsikter som vill ändra sitt liv, respektive LSU Ungdomsorganisationer. Organisationsbidraget är inte verksamhetsbundet utan har mer generell karaktär. Det är organisationerna själva som i hög grad 3 Det finns naturligtvis oändligt mycket skrivet om detta, men ett par populärvetenskapliga böcker sticker ut, , Det ohyggliga arvet – och främlingen genom tiderna, och , Det rena landet – Om konsten att uppfinna sina förfäder. Böckerna gavs ut respektive 2006 och är inte längre helt lättillgängliga. Ett alternativ för FLH skulle vara att förhandla med de aktuella förlagen om återutgivning i ett format som gör det möjligt för skolor att köpa in böckerna, men det får naturligtvis ankomma på FLH att bedöma hur uppgiften ska lösas. avgör vad de ska arbeta med så länge de håller sig till det syfte som berättigar bidrag. De krav som därutöver ställs är att organisation- erna ska vara demokratiskt uppbyggda, respektera demokratins idéer samt motsvara olika krav om antal medlemmar och rikstäck- ande verksamhet. Av projektbidragen går till projekt mot rasism och liknande former av intolerans. En dryg fjärdedel av de ansökningar som lämnas in beviljas stöd. Verksamhetsstödet till antidiskrimineringsbyråerna har utgått i taget. Regeringen föreslår dock i budgetpropositionen att det ska permanentas och höjas . Som har framgått sprids främlingsfientliga budskap fram- förallt på Internet. Det är angeläget att mobilisera motkrafter som kan sprida kunskaper om mänskliga rättigheter och mot främlings- fientlighet för att balansera den information som ges där. Goda förebilder för sådana satsningar finns bland annat i . , som tillkom på initiativ av de federala ungdoms- ministerierna, har tillsammans med den holländska Byrån för dis- kriminering på Internet dessutom grundat Against Cyberhate, INACH, som erbjuder utbildning och infor- mation till grupper som vill starta byråer mot internetdiskrimine- ring. Diskrimineringsbyrån (DU) är svensk kontaktpunkt. Här finns en resurs att utnyttja. DU driver också ett projekt med stöd från Allmänna arvs- fonden, vilket syftar till att förebygga IT-hat (hatbrott, diskrimine- ring och kränkningar) och verka för att de mänskliga rättigheterna efterlevs på Internet. DU vill genom projektet bidra till en ökad trygghet på Internet för alla IT-användare. Man vill uppmärk- samma problematiken med IT-hat och få fler samhällsaktörer att medverka till och ta ansvar för att de mänskliga rättigheterna ska få genomslag på Internet. DU arbetar med både utbildningsinsatser för dem som kan agera på nätet och råd och stöd till utsatta. Det riktar sig främst till barn och ungdomar samt så kallade riskgrupper för hatbrott. Projektet sker inom ramen för INACH. Det är angeläget att fler projekt av detta slag kommer till stånd och att framgångsrika projekt också kan ges långsiktig finansiering. Regeringen bör därför uppdra åt att ur de som frigörs när stödet till antidiskriminerings- byråerna överförs till länsstyrelserna avsätta för bidrag till projekt eller verksamhetsstöd inom området. utvärderar alla projekt som erhåller finansie- ring men omfattningen av utvärderingarna varierar. handlar det närmast om en normal revision av projektet, det vill säga kontroll av att pengarna använts på det sätt som förutsatts när medlen beviljades. I andra fall läggs mer resurser på utvärderingen och man söker även mäta effekter av aktiviteterna. Ett exempel är uppdraget om yrkesinriktat mentorskap för nyanlända, där har fått i uppdrag att göra en effektutvärdering. En sådan görs med hjälp av forskare. Det är angeläget att det även i det uppdrag jag här föreslår görs en sådan mer ambitiös ut- värdering. För detta ändamål bör reserveras . Myndigheten bör för uppdragets utförande samråda med . Efter projekttidens utgång bör ur samma anslag ge en långsiktig finansiering till de organisationer som har visat sig vara mest framgångsrika i att nå det angivna syftet. Resterande bör avsättas för stöd till en quick response-funktion. Det förslaget redovisas närmare i nästa avsnitt. 7.2.6Quick response-funktion säkras med statligt stöd Utredningens förslag: får i uppdrag att stödja en quick response-funktion. För ändamålet avsätts . Quick Response startades på initiativ av Nationella samordningskommittén för Europaåret mot rasism (SOU 1998:99). Kommittén identifierade som ett problem att svenska medier ofta bedrev en onyanserad nyhetsrapportering om bland annat invandrare och att det därför fanns ett behov av en oberoende och respekterad aktör som snabbt kunde bemöta felaktigheter och hindra att dessa spreds och förvandlades till sanningar. Det talades om en quick response-funktion (QR- funktion; quick response = snabbt svar). QR-funktionen skulle enligt kommittén inte i första hand själv delta i debatten och torgföra åsikter, utan dess huvuduppgift skulle vara att, när något som skrivs eller sägs starkt kan ifrågasättas, snabbt förse massmedier, opinionsbildare och organisationer, som är aktiva på området, med fakta och bakgrundsinformation. mittén konstaterade vidare att det är nyhetsartiklarna och nyhets- inslagen som tar störst plats i medierna. De når en bred allmänhet och präglar i hög grad vårt sätt se på omvärlden. Därför är rappor- teringen i frågor om rasism och främlingsfientlighet av största vikt. Här måste, enligt kommitténs uppfattning, kunskaperna och med- vetenheten i medierna bli större och förhoppningsvis skulle etable- randet av en QR-funktion kunna bidra till det. , en politiskt och religiöst obunden organisation som arbetat mot rasism och främlingsfientlighet, fick, så vitt jag förstår, av dåvarande uppdraget att driva QR-funktionen. En projektledare anställdes 1998 för att planera det framtida arbetet. –2009 fanns QR i rödakorsfamiljen, 1998– 2007 hos och 2008–2009 hos Svenska Röda Korset. Sedan statsbidraget upphört beslutade Svenska Röda Korset att av ekonomiska skäl avveckla verksam- heten. QR övertogs i samband därmed av tidigare anställda. Redaktionen har efter initialskedet och fram bestått av två personer, en projektledare och en redaktör. fanns bara projektledaren. finns ingen anställd per- sonal. QR gjorde under sina aktiva verksamhetsår journalistik om nyhetsrapporteringen om invandring, integration och främlings- fientlighet. Den metod QR använde var unik och har inspirerat andra, både nationellt och internationellt, i bland annat arbetet mot främlingsfientlighet. Låt mig ge ett konkret exempel på hur QR kunde arbeta. skrev om samma våldsdåd. Den ena beskrev förövaren som en invandrare, medan den andra fokuserade på den brottsliga handlingen. QR:s medarbetare intervjuade företrädare för de bägge tidningarna för att få veta vilka publicistiska värderingar som låg bakom de olika handlingssätten. Efter att på det sättet ha inhämtat information, och kompletterat med egen research, skrev QR:s medarbetare en artikel där de ifrågasatte rimligheten i och syftet med att publicera brottslingens ursprungsland. Det hade dessutom framkommit att brottslingen i fråga inte var invandrare utan var född i , om än av utrikesfödda föräldrar. Att ifrågasätta om begreppet invandrare används korrekt var också en viktig uppgift. QR har kunnat konstatera att redan att journalister kontaktades och artiklar ifrågasattes ofta ledde till diskussioner på berörda redaktioner. Journalister är, liksom politiker och myndighetspersoner, en del av den etablerade makten i samhället. Medier bevakar och granskar politiker och myndighetspersoner. Allmänheten kan vända sig med sina klagomål på medierna till och TV, och Justitiekanslern. Men det är ingen som granskar journalisterna på det sätt som QR har gjort. QR skrev under sina verksamhetsår ett stort antal granskande artiklar. , 2002 och 2009, har sådana artiklar samlats i bokform. Båda böckerna har fått ett mycket gott mottagande och av vissa ansetts böra vara obligatorisk läsning för journalister och på journalistutbildningar. QR har i en rad sammanhang inbjudits att berätta om sina erfarenheter. Det har över åren summerat till hundratals utbildningsinsatser med tiotusentals deltagare, på tidningsredaktioner, journalisthögskolor och myndig- heter. QR hade under sin mest aktiva tid främst två sorters externa inkomster, dels statsbidrag och dels intäkter av försäljning av tjänster och produkter. I regel fick huvudmannen, respektive Svenska Röda Korset, därtill skjuta till pengar. Såväl statsbidraget som bidraget från huvudmannen har under en stor del av perioden legat . Därtill kom projektmedel från Allmänna arvsfonden. Det statliga stödet utbetalades under huvuddelen av perioden av . När detta lades ner 2007 övertogs uppgiften av , som dock beslöt dra in stödet (Mokhtari 2009). QR har /2010 gått på sparlåga. Man har genomfört vissa föreläsningar men inte haft möjlighet att granska och skriva som . Verksamheten är nedläggningshotad. har man sökt olika privata lösningar, men har inte hittat någon. Min bedömning är att QR-verksamheten var mycket framgångsrik. Man lyckades vara aktuell och hänga med i utveckling. Det var till exempel QR som först rapporterade om hur främlingsfientliga krafter kom att dominera i de nya medierna och i tidningarnas kommentarsfält. Hade QR kunnat fortsätta sin granskning i samma omfattning som hade det kanske inte behövts en norsk terrorist för att få tidningarna att bli mer restriktiva och för regeringen att tillkalla utredningar om hur främ- lingsfientliga och odemokratiska budskap på nätet ska motverkas. Det är min bedömning att det finns ett fortsatt behov av en QR- funktion i samhället. För att skapa förutsättningar för en sådan krävs ett långsiktigt statligt finansieringsansvar. Jag föreslår mot den bakgrunden att av de som med mina förslag frigörs hos av regeringen avsätts för en sådan funktion. Det bör ankomma på att bedöma på vilket sätt bidraget ska utlysas. Utredningens förslag: för Arbetsliv och Social- vetenskap (FAS) får i uppdrag att inför nästa forsknings- politiska proposition göra en utvärdering av pågående forskning inom området Internationell Migration Etniska Relationer () och bedöma om ytterligare satsningar bör ske. för Arbetsliv och Socialvetenskap (FAS) lät en internationell forskargrupp göra en utvärdering av svensk forskning inom området Internationell Migration Etniska Rela- tioner (). Gruppen leddes av , professor vid i (2003). Gruppen bedömde att den svenska forskningen inom området höll hög internationell standard och var relevant i ett mångkultu- rellt samhälle. De fann att det fanns hundratalet svenska forskare inom området. De ansåg att det borde skapas ett eller några Centres of Excellence inom området. De ansåg också att det fanns en avsaknad av longitudinella studier och rekommende- rade de svenska forskarna att i större utsträckning använda de svenska registren. De ansåg att det fanns tre breda områden som borde få större plats i forskningen: De konstaterade att det fanns en hel del forskning om integra- tionen av invandrare i men att det saknades forskning om integrationen av svenskar i ett samhälle präglat av mångfald. Det andra området gällde institutionell diskriminering. Man konstaterade att det fanns en del forskning om boendesegrege- ring och om diskriminering i arbetslivet men mycket lite om institutionell diskriminering från till exempel polisen, universi- teten, statliga myndigheter och förvaltningar och i medierna. Det tredje området de pekade på var förekomsten av främlings- fientliga partier och organisationer i och . Den efterlysta satsningen skedde aldrig från statens sida. Från regeringen har inga signaler kommit om satsningar på IMER-forskning. FAS gjorde efter att rapporten publice- rades vissa satsningar i dess anda, bland annat genom finansiering av excellenscentret REMESO (Avdelningen för forskning om Migration, Etnicitet och Samhälle) vid . Ytterligare ett par lite större satsningar har också gjorts, men sam- mantaget är dessa långt mindre än vad utvärderarna föreslog. Det kan nämnas att FAS också har stött ett nätverk av IMER-forskare som finns etablerat, . Förbundet erbjuder tillfällen för IMER-forskare att träffas och utbyta erfarenheter. Regeringen har lagt fram en ny forskningspolitisk proposition. Inte heller i den görs några särskilda satsningar på IMER-forskning. Enligt min mening är det hög tid att åter utvärdera IMER- forskningen i . FAS bör därför få i uppdrag att inför nästa forskningspolitiska proposition, sannolikt , göra en utvärde- ring och lägga fram förslag om den skulle komma fram till att det finns skäl att stimulera forskningen inom fältet. 7.2.8Lärarlyft i mänskliga rättigheter Utredningens förslag: I fortbildningar ges arbetet med mänsk- liga rättigheter och värdegrunden ökat utrymme. Ett lärarlyft i mänskliga rättigheter som syftar till ökad kompetens i både sak och metod initieras av regeringen. I skolans värld finns av naturliga skäl en mycket stor variation. När Skolinspektionen rapporterade om 17 skolors arbete med demokrati och värdegrund kunde man konstatera att redan i denna lilla grupp av skolor var skillnaderna stora. Det finns i cirka 6 600 skolor (varav cirka 950 särskolor) och ingen skola är den andra riktigt lik. Det finns skolor som fungerar väl och det finns skolor som fungerar mindre bra. Enskilda skolor kan också fungera väl i visa avseenden och mindre väl i andra. Rektor spelar en avgörande roll för hur en skola fungerar. Det är enligt Skolinspektionen ett tydligt resultat av forskning och av Skolinspektionens granskningar av skolor. Rektors roll och ansvar har också förtydligats i den nya skollagen och läroplanen. har Skolinspektionen i sin granskning av rektorernas ledarskap visat på stora brister (Skolinspektionen 2012c). Ledarskapet är betydelsefullt för alla de mål som finns för skolans arbete, men inte minst för arbetet med demokrati och värdegrund och mot kränkande behandlingar. Här krävs för fram- gång en sammanhållen syn som genomsyrar hela skolan och all undervisning. Arbetet måste bedrivas långsiktigt och kontinuerligt. Brandkårsutryckningar när något händer kan rent av vara kontra- produktiva. Att förmedla och förankra respekt för mänskliga rättigheter och samhällets grundläggande värden är, som det framhålls i direktiven till utredningen, vid sidan om kunskapsuppdraget skolans viktig- aste uppgift. Skolan är den enda institution i samhället som har ett uttryckligt uppdrag att fostra goda demokrater och samhällsmed- borgare. För att skolan ska lyckas med det uppdraget krävs ett för- stärkt pedagogiskt ledarskap. Skolan förutsätts nå målet att fostra goda demokrater och sam- hällsmedborgare på två sätt. Det ena är att i olika ämnen förmedla kunskaper som är viktiga i sammanhanget. I till exempel samhälls- kunskapsämnet läggs stor vikt vid mänskliga rättigheter och kun- skaper om hur ett demokratiskt samhälle fungerar. Det andra sättet är genom att vara demokratisk. Att en skola ska vara demokratisk kan ha flera innebörder. Demokratiska institutioner inom skolan kan vara en, till exempel elevråd där eleverna utser sina representanter eller elevmedverkan vid framtagande av likabehandlingsplaner. Men minst lika viktigt är vad man skulle kunna kalla en demokratisk kultur i klassrummen. Det innebär bland annat att eleverna har möjligheter att påverka undervisningens utformning, klassrumsmiljön och de gemensamma ordningsreglerna, att det råder ett öppet diskussionsklimat med hög kontroversacceptans, att eleverna uppmuntras att framföra åsikter och lära sig lyssna till andras, att läraren visar respekt för eleverna som individer och att eleverna visar respekt för läraren och för varandra, att eleverna övas i källkritik och kritisk granskning och att man har ett normkritiskt förhållningssätt för att synliggöra konsekvenser av och maktdimensioner i rådande normer. Även för detta klassrumsklimat har rektorerna ytterst ett ansvar, men själv- fallet vilar här ett tungt ansvar på de enskilda lärarna. Som jag har påpekat kan ett öppet diskussionsklimat innebära ett dilemma för lärarna. Det finns ingen garanti för att diskussioner där eleverna får tala fritt leder fram till konsensus om de grundläggande värderingar som skollag och läroplaner utgår ifrån är gemensamma. Häri ligger en utmaning för läraren. Att använda styrande frågor i öppen form, så kallade processfrågor, kan, som författarna till lärarhandlingen New Connexion framhål- ler, vara en väg. En öppen diskussion kan således leda till kontroverser. Elever kan vilja utmana genom provocerande uttalanden. För läraren är det viktigt att kunna hantera sådana situationer, men erfarenheten visar att många lärare upplever det som svårt. Skolinspektionen noterar i sin kvalitetsgranskning av 17 skolors arbete med demo- krati och värdegrund att lärare undviker att följa upp sådana kommentarer från elever, som skulle kunna leda till dis- kussioner i känsliga ämnen (Skolinspektionen 2012a). Jämte finner i sin studie av en skola i kris att lärarna där ofta upplevt det som svårt att omsätta skrivningarna i skolans styrdokument i praktiskt arbete (Jämte 2012). Av en rad forskningsrapporter och utvärderingar, men också personliga erfarenheter som i skolan verksamma har förmedlat till mig under utredningsarbetets gång, drar jag slutsatsen att rektorer och lärare behöver ett ökat stöd för att kunna leva upp till de för- väntningar som samhället har på dem. Det handlar för lärarnas del delvis om utveckling av deras sakkompetens, men framförallt om bättre metodstöd. Utgångspunkten för denna utredning är arbetet mot främlings- fientlighet. Det arbetet är i skolans perspektiv en del av det vidare uppdraget att arbeta med demokrati och värdegrund och mot krän- kande behandling av elever. När ökat stöd till rektorer och lärare diskuteras bör detta alltså ses i ett sådant vidare sammanhang. pågår en fortbildningssatsning för lärare kallad lärarlyftet. Det syftar till ämnesmässig kompetensutveckling, men omfattar inte stöd av det slag som jag här har identifierat som nöd- vändigt. Min slutsats är därför att det behövs ytterligare ett lärar- lyft, ett lärarlyft i mänskliga rättigheter. Inom ramen för ett sådant bör det således finnas utrymme för utveckling av såväl sak- som metodkompetens. Jag har tidigare gett exempel på metoder som kan vara värdefulla för lärare att tillägna sig: det arbetssätt som redovisas i New Connexion, ett åskådarper- spektiv när man undervisar med utgångspunkt i Förintelsen, ett normförmedlande förhållningssätt vid kontroverser och ett normkritiskt förhållningssätt, deliberativa samtal, osv. Om en sådan satsning ska ske inom givna resursramar, det vill säga genom omprioritering inom befintliga anslag, kan den inte bli särskilt omfattande. Självfallet är även en sådan mindre satsning bättre än ingenting, men om regeringen tar det uppdrag som sko- lorna har fått och de brister som olika utvärderingar har påvisat på allvar krävs en betydligt större satsning som tar i anspråk en del av det reformutrymme som regeringen kan komma att identifiera framöver. En mer begränsad satsning inom ramen för givna resurser skulle kunna innebära att ges i uppdrag att identifiera en prio- riterad målgrupp, till exempel SO-lärare i grund- och gymnasie- skolan, sätta upp en webbportal med litteratur, stödmaterial, föreläsningar, seminarier, exempel och övningar som lärare ute i landet kan ta del av och delta i, och att genomföra ett antal sammankomster, kanske 2–3 som kompletterar och fördjupar innehållet i webbportalen. En sådan satsning kan ske i samarbete med identifierade lokala initiativ och samordnas med existerande uppdrag som till exempel värde- grundsuppdrag (2011). Jag bedömer att en sådan begränsad satsning skulle kunna ske inom en kostnadsram på, säg, . Den bör kunna ske genom omprioriteringar inom utgiftsområde 16 Utbild- ning och universitetsforskning. är det dock min bedömning att en sådan satsning är otillräcklig om regering och riksdag vill se någorlunda snabba och konkreta resultat av arbetet med mänskliga rättigheter, demokrati och värdegrund och mot kränkningar. Jag vill understryka att snabba resultat i detta sammanhang ändå handlar . Det skulle därför sakligt sett, med hänsyn till de mål som har beslutats och de behov som har identifierats, vara motiverat med en betydligt större satsning. En sådan kräver att regeringen är beredd att ta en del av det reformutrymme i anspråk som kan definieras för . Jag föreslår att regeringen av detta reformutrymme avsätter för ett lärarlyft i mänskliga rättigheter. Rektor på landets skolor bör utse i genomsnitt tre Slutsatser och förslag SOU 2012:74 lärare per skola som får möjlighet att gå den erbjudna fortbild- ningen och som får i uppdrag att förmedla kunskaperna till sina kolleger på skolan för att öka genomslaget. Ersättningssystemet bör utformas enligt samma principer som i det pågående lärarlyftet. Utbildningens omfattning bör motsvara en högskoleutbildning på 15 poäng och genomföras i samarbete med högskolor och universitet. Det bör ankomma på att närmare utforma ramarna för fortbildningen. Det är, som jag har framhållit, angeläget att utbildningen bidrar till utveckling av såväl sak- som metodkompetens, där tyngdpunkten bör ligga på det sistnämnda området. Syftet ska vara att lärare och fritidspersonal blir bättre rustade att hantera utmaningar i och utanför klass-