sou · H0B324 · 2012-04-10 00:00:00 — Psykologerna kan vidare samarbeta med skola och elev- hem i psykosociala frågor, arbeta med stresshantering, skriva intyg, delta i föräldra-/familjesamtal samt hålla i gruppaktiviteter. De hanterar också svårare psykiska tillstånd i samarbete med vuxen- psykiatrin eller barn- och ungdomspsykiatrin. Logopederna arbetar med bedömning och behandling av röst och tal, språk och kommunikation, läs- och skrivförmåga, samt ät- och dricksvårigheter. De arbetar också med att hjälpa eleverna att utveckla alternativa kommunikationssätt, t.ex. med stöd av Bliss25 samt med utprovning och anpassning av talande kommunikations- hjälpmedel. Sjuksköterskorna (finns inte särskilt för RgRh på samtliga orter) svarar för medicinska frågor och behov hos eleverna. Det kan handla om medicinering, omläggning av sår, provtagning, akuta behov för vidare remittering, smärta samt frågor om sex och samlevnad. Läkarnas (inhyrd resurs) uppgifter kan handla om att skriva läkar- intyg, förnya recept, skriva remisser samt ha kontakt med hem- habiliteringens läkare eller specialister, som t.ex. ortoped, urolog, neurolog etc. Läkarna kan också fungera konsultativt i förhållande till habiliteringsteamet på skolan och i förhållande till elever och föräldrar. 25Bliss är ett system av symboler där ord och begrepp representeras av bilder i stället för av bokstäver (se vidare not 18). Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder Inriktning och omfattning av habiliteringens insatser utgår från den enskilde elevens behov och önskningar. Att behov av habilitering är ett kriterium för att tillhöra målgruppen för RgRh innebär inte att alla elever alltid är motiverade att ta del av habiliteringen. Det kan vara en del av frigörelsen i tonåren att inte vilja delta. Eleverna vid RgRh tar dock del av den omfattande habilitering som erbjuds. I stort sett alla elever har relativt regelbunden kontakt med sjukgymnast och arbetsterapeut, i många fall en eller . Kontakten med logoped, kurator och psykolog kan vara lika regelbunden, ske sporadiskt eller inte förekomma alls, bero- ende på elevens behov. Den absoluta merparten av habiliteringens insatser genomförs i habiliteringens egna lokaler, i eller i anslutning till skolorna. I fick eleverna i genomsnitt habilite- ring /11, medan eleverna i fick i genomsnitt samma läsår. På individnivå varierade antalet timmar mellan 0,6 och 8,3 i och 1,5 och i . Motsvarande statistik saknas från och . Generellt är uppfattningen att habiliteringen vid RgRh är väsentligt mer omfattande än för elever med svåra rörelsehinder som studerar hemma. Det finns dock enligt uppgifter till utredningen ungdomar som studerar hemma som även de får en mer omfattande habilitering (se vidare avsnitt 8.1.1). Utredningen konstaterar att det finns skillnader i omfattningen av habiliteringarna mellan de olika RgRh-verksamheterna som är svåra att förklara utifrån elevernas behov och som kan innebära en bristande likvärdighet för eleverna. Inte minst väcker skillnaden mellan habiliteringen vid RgRh och den habilitering motsvarande elever får om de studerar hemma frågor om både likvärdighet och om hur stort behovet av habilitering är. En skillnad mellan orterna som är svårt att belägga i statistik, men som framgått vid våra besök, är synen på habiliteringens ansvar för elevernas fritidsaktiviteter. Habiliteringen kan t.ex. av både medicinska och andra anledningar stimulera elever att träna i gym eller liknande. I ett annat exempel anordnar man med stöd av externa bidragsgivare både fjällresor och utlandsresor på loven. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder 2.4.3Hög personaltäthet inom habiliteringen Personaltätheten vid RgRh:s habiliteringar måste anses vara mycket hög (se tabell 2.9). och har något högre per- sonaltäthet än snittet och en lägre. Arbetsterapeuter och sjukgymnaster svarar tillsammans för drygt hälften av personalen. Utöver den anställda personal som framgår av tabellen upphandlas på timbasis läkare, handledning, föreläsare och i vissa fall sjuk- sköterska, m.m. På vissa orter tillhandahålls även ytterligare tjäns- ter via ordinarie habiliteringsorganisation. Källa: RgRh. Kommentar: På grund av att uppgifterna i tabellen avrundats stämmer inte alltid summan av del - uppgifterna med summan som anges i tabellen. Habiliteringspersonalen deltar i många olika kompetensutveck- lingsinsatser, t.ex. aktiviteter tillsammans med skolans och boen- dets personal, aktiviteter med samtlig habiliteringspersonal och mer yrkesanknutna aktiviteter. Det kan handla om utbildningar inrik- tade mot specifika diagnoser, arbetssätt och metoder eller om yrkesträffar som genomförs för de olika yrkesgrupperna. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder 2.5Elevhemsboendet – verksamhet och kvalitet Utredningens bedömning: Elevhemsboendet vid RgRh har goda förutsättningar för att erbjuda en hög kvalitet i boendet då verksamheten är resursstark, har hög personaltäthet och har personal som ges en relevant kompetensutveckling. Synen på boendets ansvar för elevernas fritid skiljer sig varför uppdraget i denna del behöver tydliggöras. Detta är en fråga om styrning viket utredningen återkommer till i kapitel 7. Avtalen och överenskommelserna som staten genom SPSM slutit med huvudmännen om omvårdnadsinsatser, och som redan nämnts under avsnitt 2.4 om habilitering, avser även boende i elevhem och omvårdnad i boendet för elever som har behov av sådant boende. i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning avgör om eleven ska tilldelas en plats på elevhem. 2.5.1Allt färre elever i boendet Liksom antalet elever i utbildningen har antalet boende vid elev- hemmen minskat , från 118 boende elever /02 till 82 elever /12. Störst har minskning- en varit i , där även antalet elever vid utbildningen har minskat drastiskt, följt av . Även andelen elever som bor på elevhem har minskat, från //12. Som lägst var andelen /10 . Elevhemmens huvudsakliga arbetsuppgifter består bl.a. av omvårdnadsinsatser, t.ex. hjälp i samband med personlig hygien, på- och avklädning, vändning, förflyttning och hjälp med att äta, hälso- och sjukvårdsinsatser, t.ex. sårvård, kateterisering/tapp- ning, sondmatning, injektioner och stöd vid medicinering, service, t.ex. städning, tvätt, disk, matlagning och inköp, att dygnet runt svara på trygghetslarm från ungdomarna, Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder ledsagning av elever till olika fritidsaktiviteter som utevistelser, kulturaktiviteter, idrottsaktiviteter samt diskotek, restaurang- besök, bio, konserter, kortare resor m.m., transporter, t.ex. följa med till skolan, habiliteringsinsatser, t.ex. gångträning, ståträning, sträck- och töjövningar enligt program från habiliteringen, gemensamma möten kring eleverna med skola och habilitering. Enligt boendenas bedömningar hade /11 mer än hälften av eleverna behov av omfattande omvårdnadsinsatser samt hälso- och sjukvårdsinsatser i boendet. Bedömningarna varierar dock mycket mellan de olika orterna. Övriga elever hade behov av punktinsatser, stöttning, påminnelser, motivering och viss praktisk hjälp. Några elever hade personlig assistent i boendet och skulle annars haft behov av omfattande stöd. Det förekommer även att personalen hjälper eleverna i samband med läxläsning. Fritidsaktiviteter ingår inte explicit i uppdraget som det är formulerat i skollagen och gymnasieförordningen. Elevernas fritid nämns dock i avtal och överenskommelser. Vid samtliga orter ser personalen som sin uppgift att coacha eleverna till att prova på olika fritidsaktiviteter, som en grund för ett rikt fritidsliv efter skolan. Synen på i vilken utsträckning boendena dessutom ska arrangera egna fritidsaktiviteter som komplement till kommuner- nas och andra aktörers utbud skiljer sig mellan orterna. Någon menar att uppgiften i så fall ska begränsas till att stötta eleverna att ta del av det de själva tar initiativ till. Andra menar att boendet har ett stort ansvar för att både erbjuda och följa med på olika fritids- aktiviteter. På flera orter svarar boendena för t.ex. idrottsaktivi- teter, filmkvällar, spelturneringar, tjej- och killkvällar etc. Vid samtliga orter erbjuds någon form av introduktion för ele- verna i boendet. Det kan handla om besök inför ansökan till riks- gymnasiet och boendet, möjlighet att provbo och slutligen pro- gram i samband med att eleven flyttat in på boendet. I vissa fall upprättas skriftliga avtal mellan elev, föräldrar och elevhem med exempelvis gemensamma regler och överenskommelser om kontak- terna mellan elevhem och föräldrar. Eleverna blir myndiga under 26 Enligt uppgift från tre av fyra huvudmän. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder tiden de bor på boendet, vilket gör att eleven måste godkänna om elevhemmet ska ta kontakt med elevens familj. Andra boenden har inte skriftliga avtal utan informerar om vad som gäller. Vid samtliga elevhem får eleverna minst en kontaktperson. Elevhemsboendena är öppna och bemannade veckans samtliga dagar. Det gäller även på kortare lov. Boendena stänger dock över julhelgen och . Första året utnyttjar eleverna ganska ofta det s.k. Rg-bidraget (se vidare bilaga 4) för att åka hem. Successivt stannar eleverna kvar allt mer, för att mot slutet av sin utbildning endast åka hem någon enstaka gång, förutom på loven. Det förekommer att eleverna stannar kvar i boendet även under lov. Den huvudsakliga anledningen till att eleverna väljer att stanna på elevboendena i så hög utsträckning uppges vara att de har sina kamrater och fritidsaktiviteter där. Det kan i vissa fall också vara svårt att lösa frågan med personlig assistans hemma för kortare besök. Det förekommer även att elevens familje- medlemmar utnyttjar Rg-bidraget för att besöka eleven i stället för tvärtom. Elevhemsboendet är en mycket personalkrävande verksamhet (se tabell 2.10). har en väsentligt högre personaltäthet än genom- snittet till följd av att man /12 har två elevhem trots att elevunderlagen egentligen motiverar endast ett. Det ena ska enligt uppgift avvecklas från och med /13. Boendeassistenterna27 har varierande studiebakgrund. Det stora flertalet har gymnasieutbildning. Krav för att kunna anställas som boendeassistent är minst gymnasieutbildning. Flera av orterna preciserar att den ska vara inriktad mot barn- och fritid, omvårdnad eller motsvarande. Personalomsättningen är låg. Elevhemspersonalen deltar i kompetensutveckling tillsammans med skolans och habiliteringens personal, men också i kompetens- utveckling riktad till just boendepersonalen. 27 Utredningen har valt att använda benämningen boendeassistenter. Benämningarna varierar dock mellan orterna. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder Källa: RgRh. 2.6Förslag till framtida RgRh Den riksrekryterande Rh-anpassade gymnasieutbildningen syftar till att elever med svåra rörelsehinder, i många fall med komplette- rande funktionsnedsättningar, ska ges möjlighet att genomföra gymnasiestudier på så likvärdiga villkor som möjligt jämfört med andra gymnasieelever. Utbildningsuppdraget är huvuduppgiften för den Rh-anpassade gymnasieutbildningen (RgRh). Det som särskiljer verksamheten från utbildning i elevernas hemkommuner är dock det sätt på vilket den Rh-anpassade utbildningen samverkar med kraftfulla habili- teringsinsatser. För elever som bor vid elevhemmen kompletteras detta med omfattande omvårdnadsinsatser i boendet. Mycket kraft läggs på att stödja ungdomarna i deras vuxenblivande, i att förstå och leva med sina funktionsnedsättningar och att förbereda ungdo- marna för livet efter skolan. 2.6.1Behovet av RgRh bedöms minska Utredningens bedömning: Ambitionen bör vara att allt fler ungdomar med svåra rörelsehinder ska kunna erbjudas en sam- ordnad utbildning och habilitering av hög kvalitet i elevens Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder hemkommun eller inom kommunens samverkansområde. Den riksrekryterande Rh-anpassade gymnasieutbildningen bör finnas som ett alternativ för de ungdomar med svåra rörelsehinder som trots detta upplever att utbildningen hemma inte svarar mot deras behov. Ungdomar med svåra rörelsehinder har annars beg- ränsade möjligheter att välja utbildning. Ungdomar med svåra funktionsnedsättningar ska inte behöva söka sig till olika former av särlösningar för att få en utbildning av god kvalitet. Det är ett ansvar för hemkommunen att erbjuda alla ung- domar en utbildning av hög kvalitet. Det är en utgångspunkt som har stöd i nationell lagstiftning och i de olika internationella överens- kommelser och deklarationer ställt sig bakom eller ratifi- cerat. De högt satta målen är emellertid långt ifrån uppfyllda. Det finns fortfarande brister i kommunerna vad gäller såväl anpass- ningen av utbildningen som tillgängligheten till den, brister som bland annat har belysts av och Skolinspektionen. Alla kommuner har inte heller samma förutsättningar. Utredningen anser därför att den riksrekryterande Rh-anpas- sade gymnasieutbildningen behövs för vissa ungdomar med svåra rörelsehinder. Den begränsade grupp ungdomar som tillhör mål- gruppen behöver ett alternativ till den utbildning hemkommunen erbjuder i de fall de upplever att utbildningen hemma inte svarar mot deras behov. Inte minst är det viktigt att ungdomar som tillhör målgruppen har möjlighet att välja utbildning. För en elev som inte kan erbjudas önskat program i en gymnasieskola i anslutning till hemmet kan alternativet att söka sig till en annan gymnasieskola och bo på annan ort vara oöverstigligt, om inte både utbildning och boende är anpassat till elevens behov. Även att göra dagliga resor till en kommun inom hemkommunens samverkansområde kan utgöra en för stor påfrestning för eleven. Att såväl antalet ungdomar som andelen av en årskull som väljer RgRh minskar innebär dock att allt fler elever med svåra rörelse- hinder får sin utbildning i hemkommunen. Kommunerna har en större beredskap att möta behoven hos individer med svåra funk- tionsnedsättningar än när den Rh-anpassade utbildningen etable- rades i sin nuvarande form. Bland annat bidrar lagen (1993:387) om stöd och service för vissa funktionshindrade till att situationen är en annan än när lämnade sina förslag28. 28 SOU 1989:54. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder Arbetet med den nationella handlingsplanen för handikappolitiken –2010 har dessutom satt frågor om tillgänglighet i fokus. Utredningen återkommer i avsnitt 8.2. till åtgärder för att stimulera utvecklingen på lokal och regional nivå. Utredningens förslag: Riksrekryterande Rh-anpassad gymnasie- utbildning ska anordnas för ungdomar som har ett svårt rörelse- hinder som ensamt eller i kombination med en annan funktions- nedsättning medför att en ungdom 1.för att kunna följa en utbildning i gymnasieskolan behöver tillgång till en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning, och 2.har omfattande behov av habilitering i anslutning till utbild- ningen. Vissa ungdomars rätt till boende i elevhem och omvårdnad i boendet ska inte som ingå i definitionen av målgruppen utan ska regleras med en egen bestämmelse i skollagen. Ungdomarnas sammansatta behov definierar målgruppen Med nuvarande bestämmelser gäller att med svårt rörelsehinder avses ett rörelsehinder som ensamt eller i kombination med en annan funktionsnedsättning medför att en ungdom 1.för att kunna följa ett program i gymnasieskolan behöver till- gång till en skola med Rh-anpassad utbildning, och 2.har behov av habilitering och i vissa fall av boende i elevhem och omvårdnad i boendet29. Personalen vid riksgymnasierna (RgRh) har återkommande fram- fört att bestämmelsen lägger för stor vikt vid att eleverna ska ha ett svårt rörelsehinder. Man menar att det främst är elevernas kognitiva och perceptuella svårigheter som motiverar att ungdomarna ska tas emot på den Rh-anpassade utbildningen. Konsekvenserna av en motorisk funktionsnedsättning kan enligt personalen till stor del 29 15 kap. 35 § skollagen (2010:800). Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder kompenseras med tekniska hjälpmedel och vid behov med förlängd studiegång och utgör därför inte det egentliga problemet. Utredningen konstaterar att det visserligen är riktigt att många av eleverna vid RgRh har omfattande ytterligare svårigheter utöver sitt rörelsehinder, men menar att målgruppen även måste utgå från att den unga har ett svårt rörelsehinder, ensamt eller i kombination med en annan funktionsnedsättning. Att låta ungdomarnas kognitiva och perceptuella svårigheter definiera mål- gruppen skulle öppna för helt nya grupper och motverka den strä- van som finns att alla ungdomar ska få en utbildning som möter deras behov i hemkommunen. De kognitiva och perceptuella svårig- heterna innebär en pedagogisk utmaning. Alla skolhuvudmän ska dock kunna erbjuda dem en anpassad, t.ex. genom specialpeda- gogiska insatser och eventuellt förlängd studiegång. Dessutom har vi erfarit att den fysiska miljön fortfarande utgör ett hinder för vissa ungdomar med svåra rörelsehinder att studera i hemkommunens gymnasieskola, trots de handikappolitiska mål- sättningarna om ökad tillgänglighet. Vissa ungdomar med svåra rörelsehinder har också omfattande behov av habilitering under skoltid, vilket kan ställa krav på både långsammare studietakt och en flexibel planering av utbildningen. Även om detta också är något som hemkommunens skola ska kunna klara menar vi att det är just detta sammansatta behov av en Rh-anpassad utbildning, av habili- tering på skoltid och en tillgänglig miljö som ska definiera mål- gruppen för den riksrekryterande Rh-anpassade gymnasieutbild- ningen. Behovet av habilitering bör därför tydliggöras ytterligare i bestäm- melsen om utbildningens målgrupp. I stället för att ha behov av habilitering föreslås därför att eleven ska ha ett omfattande behov av habilitering i anslutning till utbildningen. En elev som har behov av enstaka insatser av habilitering bör utan problem kunna få sådana insatser av sitt hemlandsting. Det är när behoven blir omfat- tande som de i reell mening påverkar ungdomarnas studiesituation och behovet av samverkan mellan skolan och habiliteringen blir påtaglig. En elev måste anses ha omfattande behov av habilitering om eleven har behov av insatser av särskilt utbildad habiliterings- personal, främst sjukgymnast, arbetsterapeut, psykolog eller kura- tor, under skoltid. Generella insatser av perso- nal som ingår i ordinarie elevhälsan, kan inte utgöra grund för bedömningen. Begreppet Rh-anpassad utbildning måste anses omfatta såväl pedagogisk som fysisk anpassning. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder Utredningen anser slutligen att målgruppen för den riksrekry- terande Rh-anpassade gymnasieutbildningen inte ska definieras av att vissa ungdomar har behov av boende och omvårdnad i boendet. Ungdomarnas behov av boende uppstår inte till följd av deras svåra rörelsehinder utan, som för andra ungdomar, av att de studerar på annan ort än på hemorten. Att de sedan har behov av omvårdnad i boendet är en annan sak. Vi föreslår därför att frågan om rätt till boende och omvårdnad i boendet för vissa elever ska regleras i en egen bestämmelse i skollagen. Ungdomar med utvecklingsstörning ingår inte i målgruppen Målgruppen för den riksrekryterande Rh-anpassade gymnasie- utbildningen definieras ytterligare av hur rätten till utbildningen preciseras i regelverket. Enligt skollagen (2010:800) har ungdomar med ett svårt rörelsehinder rätt att få utbildning vid en gymnasie- skola med Rh-anpassad utbildning om de 1.har slutfört sista årskursen i eller motsvarande, 2.kan påbörja utbildningen senast det år de fyller , och 3.uppfyller de övriga behörighetsvillkor som gäller för nationella program i gymnasieskolan.30 För att tas emot på ett introduktionsprogram krävs dock inte att eleven har slutfört sista årskursen i eller motsvarande, som föreskrivs i punkt 1, utan endast att grundskoleutbildning eller motsvarande har avslutats31. En jämfört med gymnasieskolan stor andel av eleverna vid riksgymnasierna tas emot med stöd av denna senare bestämmelse, på grund av att de saknar behörighet till natio- nellt program. Ungdomar med utvecklingsstörning ingår inte i målgruppen för den riksrekryterande Rh-anpassade gymnasieutbildningen. Bland de ungdomar som saknar behörighet till nationellt program finns trots detta enstaka ungdomar som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp. Ungdomarna har då tidigare gått i med stöd av bestämmelserna om att ett barn ska tas emot i även om det har en utvecklingsstörning i de fall vårdnadshavarna inte ger 3015 kap. 36 § första stycket och 16 kap. 29–34 §§ skollagen (2010:800). 3115 kap 36 § andra stycket skollagen (2010:800). Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder sitt medgivande till att barnet tas emot i grundsärskolan32. En del av dessa ungdomar kan ha fått en stor del av sin utbildning i grund- skolan, andra har skrivits över till så sent som inför eller sista terminen, i syfte att kunna söka till den Rh- anpassade gymnasieutbildningen. För ungdomar med utvecklingsstörning finns gymnasiesärsko- lan. Det är inte ovanligt att elever i gymnasiesärskolan har ytterliga- re funktionsnedsättningar utöver sin utvecklingsstörning. Man ska därför kunna utgå från att gymnasiesärskolan har kompetens och förutsättningar att erbjuda en elev med utvecklingsstörning i kom- bination med ett svårt rörelsehinder en anpassad utbildning av god kvalitet. Den Rh-anpassade gymnasieutbildningen är däremot inte inriktad på att möta behoven hos elever med utvecklingsstörning. Utredningen bedömer trots detta att det inte nu är motiverat att föreslå någon ändring i lagen med anledning av att ungdomar som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp i vissa fall tas emot vid den Rh-anpassade gymnasieutbildningen. Även om det i viss mån är ett problem för skolorna att ta emot ungdomar med andra behov än den primära målgruppens handlar det om enstaka ungdomar. Det är inte heller alltid enkelt att avgöra om en elev tillhör den Rh- anpassade gymnasieutbildningens målgrupp eller den för gymnasie- särskolan. Det är enligt vår uppfattning ett större problem när ungdomar som tillhör målgruppen för RgRh i vissa fall felaktigt placeras i grundsärskolan och gymnasiesärskolan på grund av sina kognitiva och perceptuella svårigheter. Det finns exempel där elev som tidigare gått i grundsärskolan, efter att ha tagits emot vid RgRh först har klarat behörighet till gymnasieskolan och därefter läst in en gymnasieutbildning. Det är emellertid viktigt att och de anordnande kommunerna inför rekryteringen till utbildningen tyd- ligt informerar elev och vårdnadshavare om att riksgymnasieutbild- ningen är en gymnasieutbildning som har en annan målgrupp och arbetar mot andra mål än gymnasiesärskolan. I den reformerade gymnasiesärskola som beslutat34 om kommer ett utökat elevinflytande införas även vid val av skolform på gymnasienivå. Förslaget innebär att hemkommunen 327 kap. 5 § tredje stycket skollagen (2010:800). gällde lagen (1995:1249) om för- söksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång. i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. 2011/12:50, 2011/12:UbU9 och rskr. 2011/12:141. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder ska ansvara för att ungdomar från grundsärskolan ska erbjudas yrkesintroduktion eller individuellt alternativ i gymnasieskolan, om de önskar sådan utbildning och om det inte finns synnerliga skäl för att inte erbjuda sådan utbildning. Denna frihet att välja skol- form kommer inte att omfatta mottagandet till RgRh, då bestäm- melsen endast avser hemkommunens mottagande. 2.6.3Den särskilda bestämmelsen om långsammare studietakt tas bort Utredningens förslag: Den särskilda bestämmelsen om lång- sammare studietakt vid den Rh-anpassade utbildningen tas bort. I stället ska de generella bestämmelserna i gymnasieförordningen (2010:2039) om stödåtgärder tillämpas, t.ex. avseende reducerat program och förlängd undervisning.