sou · H0B328 · 2012-04-19 00:00:00 — Förtidspensioner och sjukbidrag ökade och utgjorde det största problemet. Därför tillsatte regeringen en arbetsmiljökommission med det breda uppdraget att kartlägga förhållanden i arbetsmiljön Arbetsförhållanden och tidigt utträde som gav upphov till arbetsskador. De mest utsatta arbetena skulle identifieras. Kommissionens uppgift var inte enbart att utgå från sådana faktorer som gav upphov till relativt lätt identfierade skador eller sjukdomar utan även till förhållanden av mer samman- satt natur. Kombination av fysisk arbetsmiljö, arbetets organi- sation och psykiskt påfrestande inslag i arbetet eller otillräckligt inflytande över den egna arbetssituationen nämndes som ett exempel på sådana förhållanden. Kommissionens mål var att minska den arbetsrelaterade sjukfrånvaron och utslagningen men även att förebygga uppkomsten av nya hälsorisker i arbetsmiljön. betänkande presenterades i juni 1990.1 I ett antal bilagerapporter redovisades den omfattande kart- läggning som kommissionen haft i uppdrag att genomföra. Utredningens förslag var omfattande, såväl vad gäller arbets- miljölagen, statistikutveckling och 350 nya inspektörstjänster till . Att inrikta forskningsfokus mot arbetslivets villkor i termer av psyko-social arbetsmiljö, arbetsmiljöaspekter på jämställdhet mellan könen, arbetsorganisationsutveckling, kompe- tensutveckling och inflytande poängterades som mycket viktigt. Förslagen inkluderade också att en ny kartläggning, liknande den som gjorts inom ramen för utredningen, skulle göras i uppföljande syfte. När blickade framåt förväntade de sig en påtaglig arbetskraftsbrist under det kommande decenniet. Bristen på utbildad arbetskraft betonades också, liksom att arbets- kraften hade sådana förväntningar som skulle leda till högre krav på arbetsmiljön och arbetsuppgifterna. Arbetsliv och hälsa – en kartläggning Arbetarskyddsstyrelsen, och Rådet för arbets- livsforskning redovisade 1995 den uppföljande kartläggning som föreslagit i sitt betänkande tidigare.2 Kartläggningen inleds med ett konstaterande att knappast någon femårsperiod i modernt svenskt arbetsliv inneburit snabbare, större och delvis mer oväntade förändringar än 1990-talets första hälft. 1Arbete och hälsa. 2Arbetsliv och hälsa – en kartläggning. Arbetarskyddsstyrelsen, och 1995. Arbetsförhållanden och tidigt utträde Förändringarna beskrivs främst som en trend mot allt fler tids- begränsade anställningar, särskilt behovsanställningar och projekt- anställningar samt att omvandlingen av arbetsmarknaden mot att tjänstesektorn utgör en allt större andel fortsätter. minskade sysselsättningen inom jord- och skogsbruk, till- verknings- och byggnadsindustri till . Anställningsvillkoren för tidsbegränsade varierar stort, från projektanställdas ganska goda villkor till behovsanställda med betydligt sämre villkor. I övrigt tecknas en likartad bild som . Arbets- marknaden är könsuppdelad. Kvinnor arbetar oftare deltid, har arbetsuppgifter med lägre status och som lägre krav på utbildning och lärotid. Kvinnor är mer utsatta för ensidigt arbete och drabbas av fler yrkesskador i rörelseorganen. Män har oftare tunga lyft. En utjämning av den könsuppdelade arbetsmarknaden kan iakttas, och förändringen går snabbast inom akademiska yrken. Äldre kvinnor som arbetar inom vård och omsorg identifieras som en särskild riskgrupp. Deras fysiska förmåga minskar med stigande ålder men arbetsuppgifterna innebär många tunga lyft. Buller utgör fortfarande ett stort problem på svensk arbets- marknad, cirka 800 000 svenskar utsätts för så högt buller att de inte kan samtala i normalt röstläge på jobbet. 200 000 personer exponeras för vibrationer minst en fjärdedel av arbetstiden. De psykiska kraven i arbetet har ökat det senaste kvartsseklet, främst inom omsorg, sjukvård och utbildning. I tillverknings- industrin är förändringarna små. Kvinnor har generellt sämre psykosociala arbetsvillkor än män. Risken för hjärtinfarkt varierar mellan olika yrkesgrupper, men någon förklaring finns inte. Kunskap om hur man förebygger infarkt är också ofullständig. Arbetsvillkorens samband med psykisk sjukdom är mycket lite utforskat, liksom kunskap om verksamma förebyggande insatser. Trots att skador i rörelseorganen står för en stor del av kost- naderna för sjukskrivning och förtidspension finns ingen riktigt tillförlitlig information i form av statistik om skadorna. Det finns behov av vetenskapliga longitudinella studier. På den positiva sidan har målmedvetna satsningar på förebyggande åt- gärder givit positiva resultat. Det gäller klassiska yrkessjukdomar som metallförgiftningar, stendammslunga, asbestos. Cancerrisker har förebyggts, färre utsätts för kemikalier, liksom insatser mot arbetsolyckor och dödsolyckor. Arbetsförhållanden och tidigt utträde Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet tillsattes en utredning med uppdrag att göra en hand- lingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. när utredningens betänkande publicerades stod den snabbt ökade sjukfrånvaron i fokus.3 motsvarade den totala frånvaron från arbetslivet på grund av ohälsa 800 000 årsarbeten eller av befolkningen i arbetsför ålder. Kommunerna hade en nära 60 procents överrepresentation bland helårssjukskrivna anställda. Det stod också klart att fördelningen av sjukfrånvaron mellan sektorer, branscher, företag i samma bransch eller inom stora företag inte kunde förklaras med faktorer som berodde på enskilda individer. Inga nya epidemier eller andra sjukdomar som påverkade frånvaron oberoende av yrke, arbetsplats, kön eller liknande hade tillkommit. Sjukfrånvaron var starkt arbetsplatsberoende och dess förändringar bestämdes av en relation mellan individens faktiska och/eller upplevda sjukdoms- symtom och den egna arbetsplatsen. Den goda arbetsplatsen producerade mindre sjukfrånvaro, konstaterades. Det var dock inte nödvändigtvis så att sjukfrånvaron i det enskilda fallet berodde på arbetsplatsen. Olika arbetsplatser visade olika förmåga att minska faktisk sjukdom och att förkorta sjukdomsperioden. I utredningen gjordes en samlad bedömning av utvecklingen av människors välfärd i under 1990-talet.4 Utredningen konstaterade att flertalet indikatorer på psykosociala arbetsförhållanden pekade på en försämrad situation under 1990- talet. Jäktigt arbete hade ökat på hela arbets- marknaden men var generellt sett vanligare bland tjänstemännen. Underlagsrapporter till utredningen hade visat att försämringarna av psykosocial arbetsmiljö främst skett inom skola, vård och omsorg samt vissa andra delar av tjänstesektorn. På grund av den könsuppdelade arbetsmarknaden hade utvecklingen särskilt drabbat kvinnor. Denna skillnad hade också vidgats . Bland de indikatorer som visade på en negativ utveckling återfanns 3Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet SOU 2002:5. 4Bokslut över välfärden SOU 2001:79. Arbetsförhållanden och tidigt utträde negativ stress, det vill säga kombinationen höga psykiska krav och låg autonomi, som dessutom var särskilt vanlig i välfärdssektorn. 11.3Prioriterade frågor i arbetsmiljöpolitiken I regeringens handlingsplan för arbetsmiljöpolitiken för åren 2010– 2015 lyfts strategiskt prioriterade områden fram och kopplade in- satser utgör grund för arbetet under den avsedda perioden.5 Handlingsplanen byggde på Ds 2008:16 Arbetsmiljön och utanför- skapet – en tankeram för den framtida arbetsmiljöpolitiken. Rege- ringens ambitioner med arbetsmiljöarbetet är att arbetsmiljön ska bidra till den övergripande prioriteringen att bryta utanförskapet. Insatserna ska motverka utslagning från och öka möjligheterna till inträde i arbetslivet. Arbetsmiljöpolitiken ska som tidigare handla om att minska riskerna att drabbas av olycksfall och sjukdomar men i högre grad handla om att arbetsmiljön ska vara utvecklande och bidra till hälsa. 2008 tillsattes ett arbetsmiljöpolitiskt kunskapsråd med upp- draget att förse regeringen med kunskapsunderlag inom arbets- miljöområdet. En ny förordning (2009:1423) om bidrag till före- tagshälsovård med vissa insatser inom rehabiliteringsområdet finns och Delegationen för kunskapsområdet företagshälsovård (dir. 2009:18) har inrättats. har föreslagit att ett kun- skapscentrum ska inrättas.6 Kunskapscentret ska ha till uppgift att omvärldsbevaka, kunskapsbevaka, tillgängliggöra kunskap, sam- manställa kunskap samt ha en nationell representationsfunktion. Det finns ett behov av att kunskap bevakas, tas om hand, sprids på ett sätt som gör den tillgänglig för dem som kan och bör dra praktisk nytta av den. fyllde tidigare en del av denna roll. Regeringens handlingsplan för arbetsmiljö talar också om behovet av kunskapsspridning. 5En handlingsplan för åren 2010–2015. 6Ett nationellt för arbetsmiljö – behov och förutsättningar SOU 2011:60. Arbetsförhållanden och tidigt utträde 11.4EU och arbetsmiljö, anpassning av arbetet och ett längre arbetsliv Inom ramarna för den sociala dialogen i EU kommer kommissionen att uppmana arbetsmarknadens parter att ta fram metoder för anpassning av arbetsplats- och arbetsmarknadspraxis, bl.a. karriär- hantering i synnerhet när det gäller människor med fysiskt krävande arbeten, och därmed främja en förlängning av det yrkesverksamma livet för män och kvinnor. Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor och Europeiska arbetsmiljöbyrån kommer att ge expertrådgivning på EU-nivå. Kommissionen kommer på grundval av sitt förslag om Europeiska socialfonden under pro- gramperioden –2020 att uppmuntra medlemsstaterna att använda Europeiska socialfonden för att stödja ett aktivt åldrande med bibehållen hälsa, inklusive möjligheterna att förena arbete och familjeliv, och den kommer noga att övervaka om ESF-pro- grammen effektivt stöder de reformbehov som har kartlagts på detta område i de landspecifika rekommendationerna. Kommis- sionen kommer att samråda med arbetsmarknadens parter om hur omotiverade obligatoriska pensionsåldrar kan ses över i kollek- tivavtal och i nationell lagstiftning.7 11.5Vad är ett gott arbete? Bilden av arbetet och hälsan har komplicerats sedan Arbetsmiljö- kommissionens betänkande. I Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet tecknades arbetsmiljön som ett intrikat samspel mellan individ och miljö. De olika översynerna av arbetsmiljöproblemen, arbetsmiljöns utveckling och den ohälsorelaterade frånvaron från arbetslivet speglar det senaste kvarts- seklet och de samhällsförändringar som har skett. Det har skett en glidning mellan att behandla arbetsskador och olycksfall till att behandla ohälsorelaterad frånvaro från arbetslivet. Arbetsmiljöarbetets fokus och utformning kan ses som en evolutionär process som följt utvecklingen på arbetsmarknaden och i samhällsekonomin i stort. Det industriella samhället tvingade fram krav på reglering av arbetsolyckor. Krav på medbestämmande för de anställda ställdes under det kapitalistiska produktionssättet. 7EU-kommissionens vitbok om pensioner. 8Vingård och , . Arbetsförhållanden och tidigt utträde Välfärdsstaten medförde behov av ökad kunskap om skadliga arbetsmiljöfaktorer. Det postindustriella samhället eller tjänste- samhället, det råder ingen konsensus kring hur vår samtid bäst be- skrivs, ställer högre krav på självreglering. Tyngdpunkten i arbets- miljöarbetet har förflyttats, ansatsen har breddats utan att för den sakens skull de mest basala nivåerna, att hindra dödsolyckor, övergivits. De preventiva och skyddande perspektiven att begränsa och förebygga skador har dominerat. Nästa steg på den evolutio- nära arbetsmiljötrappan börjar märkas, nämligen det hälsofräm- jande perspektivet som inriktar sig mer på arbetslivets frisk- faktorer. Detta nya perspektiv anas redan i Arbetsmiljölagen från 1977 där det står att arbetet ska bidra till att uppnå god hälsa och personlig och yrkesmässig utveckling. Perspektivet märks också i den nationella handlingsplanen för arbetsmiljö som presenterar god arbetsmiljö som hälsofrämjande, utvecklande och som ett kon- kurrensmedel.9 11.6Arbetsmiljöns utveckling enligt olika indikatorer Det finns inga invändningsfria metoder att mäta om arbetsmiljön förbättras eller försämras. Bedömningen av utvecklingen måste baseras på ett flertal olika indikatorer. Det finns flera olika arbets- miljöstatistiska undersökningar som genomförs regelbundet i form av enkäter till arbetstagare. SCB:s undersökning av levnadsnivå, , genomförs flera decennier. SCB genomför också en Arbetsmiljöundersökning på uppdrag av Arbetsmiljö- verket 1989. Enkäter till och intervjuer med arbetstagare om hur olika arbets- miljöfaktorer upplevs kan dock vara svårtolkade. Resultaten och förändringar över tiden speglar både faktiska förhållanden på arbetsplatserna, upplevelserna av dessa förhållanden samt hur förväntningarna på arbetet ändras över tiden. Nya frågor har till- kommit under de år undersökningarna genomförts, men några frågor finns med och går att följa över . Olika mätproblem kan bidra till tolkningssvårigheter. En annan sak som kan vara betydelsefull är arbetskraftens ålderssammansättning som kan återspeglas i nivåer på själv- rapporterade arbetsmiljöproblem. Arbetskraftens ålderssamman- sättning kan dessutom vara olika i olika sektorer på arbets- 9 Vingård och . Arbetsförhållanden och tidigt utträde marknaden vilket kan återspeglas i skillnader mellan olika sektorer i fråga om nivåer på rapporterade besvär och problem. Statistiken över utvecklingen av arbetsskador används också ibland som en indikator över utvecklingen. och Arbetsmiljöundersökning och SCB:s ULF-undersökningar visar att det är många arbetstagare som upplever fysiska arbetsmiljöbesvär. Drygt en tredjedel av de svarande angav 2007/2009 att de utför monotont arbete10. Fördelat på kön och sektor angav störst andel män i privat sektor och kvinnor i landstingssektorn att de arbetar på detta sätt, för respektive grupp. En relativt stor andel kvinnor i privat sektor och i sektor angav också detta, . anger också i Arbetsmiljö- undersökningen 2007/2009 att de har ont i övre eller nedre delen av rygg, axlar eller höft/ben , av männen och av kvinnorna . anger att man lyfter . Siffran varierar mellan olika grupper. av männen och av kvinnorna anger dagliga tunga lyft. I privat sektor anger av männen och av kvinnorna att de lyfter tungt i arbetet, liksom av kvinnorna i sektor. Bland de som arbetar i statlig sektor är det mycket få som anger att de lyfter , av männen och noll procent av kvinnorna. Andelen arbetstagare som angav att arbetet innebar dagliga tunga lyft var högre , , fördelat på av männen och av kvinnorna. har andelen minskat. Samma nedåtgående trend kan iakttas för arbetare fördelade på arbetsmarknadens olika sektorer. Det är dock inte någon dramatisk minskning av tunga lyft som skett de senaste dryga tio åren. Metodförändringar som genomförts i försvårar slutsatser men trenden är tydlig. En annan återkommande undersökning är undersökningen om arbetsorsakade besvär som görs 1991, den senaste genomfördes . Besvär på grund av fysisk belastning har 10 Böjer och vrider kroppen på samma sätt , arbetar i vriden arbetsställning minst ¼ av tiden samt med händerna upplyfta minst ¼ av tiden. Arbetsförhållanden och tidigt utträde varit vanligare än besvär av psykiska orsaker (se diagram 11.3). I den senaste undersökningen var för kvinnor psy- kiska arbetsmiljöbesvär lika vanliga som de fysiska besvären. För män är de fysiska besvären fortfarande vanligare men skillnaden minskar även för dem. Diagrammet visar en summering av sådana besvär som har fysisk respektive psykisk orsak. Källa: , SCB Uppdelningen på olika grupper visar att andelen som uppger fysiska besvär är olika för kvinnor och män (diagram 11.4). Arbetsförhållanden och tidigt utträde Böjer, vrider, Ont i rygg, axlar, Källa: , SCB En större andel män anger att de utsätts för buller och vibrationer. En större andel kvinnor anger att de har ont i rygg, axlar, höft och ben. Arbetsförhållanden och tidigt utträde Böjer, vrider, olämpliga arbetsställningar Ont i rygg, axlar, höft Källa: , SCB Andelen som uppger att de har ont i rygg, axlar, höft och ben är högre än andelen som anger att arbetet är påfrestande tungt, att de lyfter . Det är naturligtvis komplicerat att uttala sig om orsakerna bakom svaren. Frågorna är av lite olika karaktär. Påfrestande tungt är en relativt ospecifik fråga, medan den om lyft är mycket konkret. är de båda frågorna frågor om arbetets karaktär medan den om värk är en fråga om arbetets påföljd. Dessutom, som tidigare påtalats, kan värk vara till följd av exponering för såväl fysiskt som psykiskt skadlig arbetsmiljö. Högre andel kvinnor än män i åldersgruppen 55–64 anger att arbetet innebär dagliga tunga lyft. Att de fysiska kraven i arbetslivet minskar behöver inte leda till att arbetstagarna i genomsnitt upplever minskade fysiska besvär. Kapaciteten hos dem som arbetar har också betydelse. Trots att de fysiska kraven i arbetet minskat totalt sett kan det dock ändå innebära att en del jobb blivit fysiskt tyngre medan andra har blivit fysiskt lättare. Arbetsförhållanden och tidigt utträde Fysiska arbetsmiljöfaktorer samverkar med psykosociala faktorer. Belastningsskador förefaller kunna orsakas av en kombination av psykiska och fysiska faktorer. Studier har till exempel visat att i en studerad grupp kvinnor inom hälso- och sjukvård var de viktigaste faktorerna för de som långtidssjukskrevs för värk och besvär i rörelseorganen att de känt sig utfrusna av arbetskamrater eller chefer, att de hade hög fysisk belastning i arbetet liksom livsstils- faktorer som rökning och kraftig övervikt.11 Andelen arbetstagare som anger att de utsätts för olika psykosociala arbetsmiljöproblem har fortsatt att öka, för både män och kvinnor (diagram 11.6 och 11.7). Bristande stöd, uppmuntran Arbeta över, dra in på luncher Begränsat inflytande över arbetets Stressigt, hinner inte prata eller Begränsat inflytande arbetstakt, Uttröttad, håglös, olust att gå till Källa: , . En högre andel kvinnor än män anger att de utsätts för olika psykosociala arbetsmiljöproblem. Kvinnor svarar oftare än män att de har begränsat inflytande över arbetstakten och möjligheterna att ta pauser, att arbetet stor del av tiden är stressigt i den ut- 11 Hållbar arbetshälsa i kommuner och landsting, , 2004. Arbetsförhållanden och tidigt utträde sträckningen att de inte hinner tänka på eller prata om något annat än arbetet. Bristande stöd, uppmuntran Arbeta över, dra in på luncher Begränsat inflytande över arbetets Begränsat inflytande arbetstakt,pauser Uttröttad, håglös, olust att gå till arbetet Källa: , . Ökningen av andelen arbetstagare som uppger psykosociala besvär kan indikera att den psykosociala arbetsmiljön blivit sämre över tiden och att skadlig psykosocial arbetsmiljö är mer utbredd än skadlig fysisk arbetsmiljö. Som nämnts tidigare kan dock själv- skattade svar spegla både förändrad arbetsmiljö och förändrade förväntningar. En uppdelning av statistiken på sektor visar hur besvären fördelar sig över olika delar av arbetsmarknaden. Nedan följer ett par arbetsmiljöfaktorer uppdelade på sektor och kön. En reser- vation mot bilden måste dock göras utifrån att stora skillnader kan föreligga inom en sektor. Till exempel finns inom privat sektor naturligtvis både arbetar-, tjänstemanna- och akademikeryrken och de som arbetar i de olika yrkena har ibland mycket olika arbets- förhållanden. En uppdelning som adderar väsentliga insikter till den mer traditionella tudelningen mellan arbetare och tjänstemän är tredelningen PDT (people, data, things) som beskriver arbete med människor, symboler och ting. Mycket tyder på att arbete med människor (vård, skola, omsorg och vissa privata tjänster) ofta är Arbetsförhållanden och tidigt utträde mentalt mycket krävande. T ligger nära arbetare, och D nära tjänstemän. P-arbete förekommer både bland arbetare och tjänste- män, men skiljs ofta inte ut specifikt. Relevansen av PDT har för- stås ökat markant genom den stigande andelen kvinnor i arbets- livet. PDT urskiljs sällan i svenska undersökningar medan upp- delningen är vanlig främst i . I Levnadsundersökningarna (LNU) 2010 finns explicit information om PDT men den har inte funnits tillgänglig för att inkluderas i den här analysen. Uppdelningen på olika sektorer visar som i tidigare studier att psykosociala besvär är vanligast, både för kvinnor och män, i sektor och landstingssektor (diagram 11.8 och 11.9). En förklarande faktor kan vara att arbetet inom kommuner och landsting i hög utsträckning innebär att arbeta med människor. Detta innebär i sin tur att de som arbetar där möter människor i kris, människor som är gamla och sjuka. En relativt sett högre psykisk belastning är kanske inte på ett sätt oväntad i dessa sek- torer. Det ställer i sin tur högre krav på att hantera en komplicerad arbetssituation. Källa: , . Lägst andel med kvinnor och män i trötta, håglösa och psykosociala problem på jobbet finns bland statlig sektor. Högst andel som anger att de är uttröttade efter arbetet är kvinnor i Arbetsförhållanden och tidigt utträde sektor, landstingssektorn och privat sektor. Särskilt stor andel av kvinnorna i sektor och i landstingssektorn men även män i sektor och kvinnor i privat sektor anger att de maximalt hälften av arbetstiden kan bestämma arbetstakten eller har möjlighet att ta pauser. Källa: , . Andra inflytandefrågor visar samma mönster men med lägre an- delar. Män i landstingssektorn och i privat sektor anger i störst utsträckning att arbetar övertid och drar in på luncher på grund av arbetet. En viktig faktor för att förstå ökningen av uppgivenhetsproblem i arbetslivet, dvs. ökningen av den andel som uppger håglöshet, olust och bristande inflytande, är den förändrade åldersstrukturen bland de anställda. Jämfört med före 1990-talskrisen har andelen äldre, i betydelsen de som är , klart ökat och andelen yngre, i betydelsen de som är , markant minskat. Detta har fått till följd till dels ett mekaniskt tryck uppåt på genomsnittliga andelar med besvär (eftersom äldre har fler besvär) och dels ett reellt tryck uppåt på grund av att de Arbetsförhållanden och tidigt utträde äldre som är kvar i arbetet har mindre hjälp av yngre jämfört med tidigare. Dessutom har de mindre hjälp överhuvudtaget eftersom den ändrade åldersstrukturen delvis avspeglar minskad personal- täthet på grund av avtagande rekrytering. Det finns tendenser till att hot och våld i arbetslivet har ökat . En förklaring till den iakttagna ökningen av anmälningar om hot och våld kan vara en ökad anmälningsvilja som i sin tur kan ha sin grund i ändrade regler och skyldigheter att till exempel rapportera avvikelser. Hot och våld är vanligast före- kommande i kvinnodominerade branscher som skola, vård och omsorg, vilket gör att två tredjedelar av de som drabbas är kvinnor. Flest anmälningar från särskilda branscher är säkerhetsverksamhet och psykiatrisk hälso- och sjukvård. Det föreligger konsensus om sambanden mellan exponering av vissa fysiska krav i arbetet, sjukdomar och nedsatt arbetsförmåga och efter hand utslagning via förtidspension, åtminstone inom vissa yrken. Sambanden mellan psykosociala arbetsmiljöproblems nega- tiva inverkan på hälsan är välbelagda i forskning. Däremot råder det större oklarhet kring sambanden mellan negativ psykosocial arbets- miljö och tidigt utträde från arbetsmarknaden. Det kan handla om metodologiska svårigheter att mäta sambanden. Det kan också bero på att det tar mellan exponeringen och uppkomsten av skada. De ökade kunskaperna om den psykosociala arbetsmiljöns betydelse kan också tänkas påverka kraven som ställs i arbetslivet på psykosociala välmående. Skulle det förhålla sig så är det tänkbart att det bidrar till andelen som anger psykosociala besvär i arbetet. Ett resultat av ökade kunskaper kan helt enkelt vara ökade krav. Den medicinska vetenskapliga evidensen är också säkrare för de exponeringar som män utsätts för i arbetslivet jämfört med kvinnor.