sou · GZB375d4 · 2012-01-01 00:00:00 — 4.fel på frånluftsfläktar för minimiventilation och gödselgasventilation. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv Larmanordningen ska vara utformad så att larmet uppmärksammas på ett betryggande sätt. Utrustningen ska kontrolleras regelbundet och före varje insättning av en ny omgång djur. Första stycket gäller inte för avdelningar med plats för färre än 30 vuxna grisar eller för avdelningar med plats för färre än 150 växande grisar över , under förutsättning att nödventilationen öppnas automatiskt vid övertemperatur och vid strömavbrott. Kommentar: Kravet på larm i grisstallar fanns tidigare i GD men infördes senare i AD (se bilaga pkt 13) varvid larmkravet i GD togs bort genom en ändring. har därför införlivat AD i L100 och ansett att vissa stallavdelningar är mindre riskfyllda och att kravet på larm i sådana avdelningar inte är motiverade (se andra stycket). 17 § I stallar för slaktgrisar med kontinuerlig uppfödning får en stallavdelning bestå av högst 200 grisplatser. I stallar för slaktgrisar med omgångsuppfödning och rekrytering från mer än en besättning får en stallavdelning bestå av högst 400 grisplatser. En stallavdelning med omgångsuppfödning av växande grisar ska vara utformad så att djuren kan tas till och från stallavdelningen utan att behöva passera via en annan stallavdelning. 18 § Grisar som hålls utomhus ska ha tillgång till plats som ger skydd mot direkt solstrålning, stark vind och nederbörd. Kommentar: Införlivar AD (bilaga, pkt 12) som dock anger så vitt det är nödvändigt och möjligt. Allmänna råd till 4 § djurskyddslagen Grisar som hålls utomhus bör ha tillgång till gyttjebad. 19 § Minsta utrymme per djur i boxar eller hyddor för vuxna djur. Ströad liggbox 1) Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv < 6 djur / grupp = 6 djur / grupp < 6 djur / grupp = 6 djur / grupp 1)En box eller hydda får inte inom angiven area vara utformad på ett sådant sätt att svårigheter uppstår för djuren att vända sig i boxen, hyddan eller avgränsad gödselgång. 2)om betäckning sker i boxen. 3)Liggarean får inte vara försedd med dränerande golv på annat sätt än vad som framgår av 10 §. Kommentar: Införlivar GD (Artikel 3 pkt 1b, 2, 4a, Bilaga kapitel 2 pkt A) Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 20 § Minsta utrymme i bås. Gylta eller liten sugga Normalstor eller stor sugga Gylta eller liten sugga Normalstor eller stor sugga 1) Inklusive utrymme för utfodring. Dock får tråg inte inkräkta mer än 0,3 m i båset. 21 § Minsta utrymme per djur i boxar med växande grisar, 10 - . vikt (kg) vikt (kg) Ströad liggbox 1) vikt (kg) 1) En box får inte inom angivna areor vara utformad på ett sådant sätt att svårigheter uppstår för djuren att vända sig i boxen eller avgränsad gödselgång. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 22 § Minsta utrymme per djur vid rak foderplats vid samtidig utfodring av grupphållna grisar. vikt (kg) Gylta eller liten sugga Normalstor eller stor sugga 23 § Mått för dränerande spaltgolv av betong och spaltgolvskassetter av betong. Kommentar: Införlivar exakt GD (Artikel 3 punkt 1 a) 24 § Vattenförsörjning för grupphållna grisar. Antal digivande suggor per Antal övriga grisar per Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 1) Dock minst två vattenställen i grupper över 30 grisar. 25 § Minsta utrymme per djur i ligghall eller hydda för grisar som hålls som utegångsdjur ska vara lika med liggarean i ströad liggbox. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR FÅR 1 § Får ska hållas i lösdrift. 2 § Får ska hållas i par eller grupp. Baggar får dock hållas individuellt om det är nödvändigt. 3 § Fårens klövar ska inspekteras regelbundet och verkas vid behov. 4 § Får ska klippas vid behov och med högst intervall. 5 § Får ska ha tillgång till hö, halm eller annat lämpligt grovfoder som kan tillgodose deras sysselsättningsbehov. 6 § Får ska hållas på bete eller på annat sätt ges tillfälle att vistas ute som infaller – . Den sammanhängande tidsperioden som avses i första stycket ska minst vara enligt följande: 1.Blekinge, och – 4 månader, 2.Stockholms, , , , , , , , , , och – 3 månader, 3.Dalarnas, , , , och – 2 månader. 7 § Det är tillåtet att utan hinder av 6 § hålla inne får hela dygn i följande fall: 1.om det är nödvändigt för att skydda djuren vid onormala väderleksförhållanden, 2.om det är nödvändigt för att skydda marken från skador vid onormala väderleksförhållanden, 3.om det är nödvändigt för att skydda djur mot allvarliga insektsangrepp, 4.om det finns en omedelbar fara för rovdjursangrepp som rimligen inte kan undanröjas på annat sätt, 5.om djuren är anmälda för slakt och ska slaktas före , eller 6.om djuren måste skötas, vårdas eller behandlas på ett sätt som inte är lämplig utomhus. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv Om djur hålls inne hela dygn i enlighet med någon av ovanstående punkter ska detta journalföras. Utrymme, inredning och utrustning 8 § Fårens liggytor får inte bestå av gödseldränerande golv. 9 § I fårbesättningar ska lamningsboxar kunna iordningställas under lamningen. Hela golvytan i en lamningsbox ska vara försedd med ströbädd. 10 § En transponder- eller responderstyrd foderstation får inte användas av fler får än att alla hinner äta sin dygnstilldelning . 11 § Minsta utrymme i gemensambox. Liggarea 2), Dräktig tacka 1) Tacka med lamm <15 kg Tacka med lamm <15 kg 1)Avser dräktig tacka som har mindre än kvar till förlossning. 2)Avser även minsta utrymme i ligghall utan utfodring. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 12 § Minsta utrymme vid foderhäck eller foderbord. kg och vuxet djur Dräktig tacka 1) Tacka med lamm <15 kg 1) Avser dräktig tacka som har mindre än kvar till förlossning. 13 § Avstånd mellan foderbord eller foderhäck och vägg eller motsvarande ska vara minst 2,0 m. 14 § Gödseldränerande spaltgolv ska ha en stavbredd som är och en spaltbredd som är högst . 15 § Antalet drickplatser per djur med automatisk vattenförsörjning ska vara minst: -1 drickplats per 15 tackor av mjölkras, -1 drickplats per 30 djur övriga får. 16 § En lamningsbox ska minst ha måtten 1,2 x 1,2 m. Allmänna råd till 3 § djurskyddsförordningen Lamningsboxar för tackor med fler än två lamm eller för tackor av tung ras bör vara minst 1,5 x 1,5 m. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GETTER Allmänna råd till 2 och 4 § § djurskyddslagen Getter bör vara avhornade eller försedda med skydd på hornspetsarna för att förhindra stångningsskador. 1 § Djurens klövar ska inspekteras regelbundet och verkas vid behov. 2 § Getter av ullras ska klippas vid behov och med högst intervall. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 3 § Getter ska hållas på bete eller på annat sätt ges tillfälle att vistas ute som infaller – , minst enligt följande: 1.Blekinge, och – , 2.Stockholms, , , , , , , , , , och – , 3.Dalarnas, , , , och – . 4 § Getter får utan hinder av 3 § hållas inne hela dygn eller delar av dygn i följande fall: 1.om det är nödvändigt för att skydda djuren vid onormala väderleksförhållanden, 2.om det är nödvändigt för att skydda marken från skador vid onormala väderleksförhållanden, 3.om det är nödvändigt för att skydda djur mot allvarliga insektsangrepp, 4.om det finns en omedelbar fara för rovdjursangrepp som rimligen inte kan undanröjas på annat sätt, eller 5.om djuren måste skötas, vårdas eller behandlas på ett sätt som inte är lämpligt utomhus. Om djur hålls inne hela dygn i enlighet med någon av ovanstående punkter ska detta journalföras. Utrymme, inredning och utrustning 5 § I getbesättningar ska killningsboxar kunna iordningställas under killningen. Hela golvytan i en killningsbox ska vara försedd med ströbädd. Allmänna råd till 3 § djurskyddsförordningen En killningsbox bör vara minst 1,0 × 1,2 m. Båspallens längd bör vara minst 1,0 m. Båspallens högsta höjd över golvet bör vara 0,55 m. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 6 § Minsta utrymme i gemensambox. 7 § Utrymme vid foderhäck eller foderbord ska vara minst 0,35 m per djur om djuren hålls i lösdrift och minst 0,45 m om djuren hålls bundna. 8 § Gödseldränerande spaltgolv ska ha en stavbredd som är och en spaltbredd som är högst . 9 § Antalet drickplatser med automatisk vattenförsörjning ska vara minst en per 15 getter. 6 KAP.SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR VÄRPHÖNS OCH UNGHÖNS 1 § Endast raser som har en medelvikt under får hållas i burar. Djuren får hållas i burar högst . 2 § Unghöns ska vara uppfödda i inhysningssystem som förbereder dem för det system som de ska hållas i som vuxna. Allmänna råd till 6 kap. 2 § Värphöns i bursystem bör vara uppfödda i bursystem för unghöns. Frigående värphöns bör vara uppfödda som frigående unghöns. Unghöns uppfödda i bursystem bör inte användas som frigående värphöns i flervåningssystem. 3 § Belysning i stallar med plats för mer än 350 djur ska tändas och släckas med automatisk, tidsstyrd dimfunktion eller motsvarande. Kommentar: Införlivar VD (bilaga, pkt 3). Observera att VD anger att halvmörker bör iakttas. har därför strängare krav. Allmänna råd till 4 § djurskyddslagen Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv Värphöns bör ha en sammanhängande mörkerperiod på minst . 4 § Ströbadet i burar för värphöns ska vara tillgängligt för hönsen på minst under den för hönsen aktiva delen av dygnet. 5 § Unghöns ska ha ständig tillgång till strömedel som kan tillfredställa deras beteendebehov av att picka, sprätta och sandbada. Allmänna råd till 9 § djurskyddsförordningen Strömedel med grov struktur, såsom exempelvis kutterspån, bör inte användas i bursystem. 6 § Unghöns ska ha tillgång till sittpinnar. Utrymme, inredning och utrustning 7 § Mekaniskt ventilerade stallavdelningar med fler än 2 000 djur ska vara utrustade med larmanordning som varnar för: 3.fel på larmanordningen. Larmanordningen ska vara utformad så att larmet uppmärksammas på ett betryggande sätt. Utrustningen ska kontrolleras regelbundet och före varje insättning av en ny omgång djur. Kommentar: Kravet på larm i hönsstallar finns i AD (se bilaga pkt 13). har ansett att stallavdelningar med upp till 2000 höns inte ska omfattas av kravet. Allmänna råd till 2 § djurskyddslagen Stallar för fler än 2 000 djur bör vara utrustade med ett reservelverk. 8 § Vid förprövningspliktig ny-, till- eller ombyggnad av ett stall med gödseldränerande golv ska stallet ha mekaniskt utgödslingssystem som medger att regelbunden utgödsling kan ske under det gödseldränerande golvet. 9 § I stallar med envåningssystem får djuren endast tillfälligtvis utsättas för ammoniakhalter som överstiger 25 ppm i stalluften. Kommentar: AD (bilaga, punkt 10) anger mer allmänt att gaskoncentrationen inte får vara skadliga. (se även L100 1 kap. 21 §) Allmänna råd till 6 kap. 9 § Stallar med gödseldränerande golv som var i bruk före denna författnings ikraftträdande samt sådana ny-, till- eller ombyggda stallar som inte omfattas Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv av 8 § bör ha utgödslingssystem som medger att regelbunden utgödsling kan ske under det gödseldränerande golvet. Utgödsling under gödseldränerande golvytor bör ske minst . 10 § I system för frigående värphöns med plats för mer än 350 djur får sittpinnar inte vara placerade över ströbädden. I flervåningssystem för frigående unghöns eller värphöns ska våningsplanen utföras så att spillning inte kan falla ner på lägre våningsplan. Även i övrigt ska inredning i stallar vara utformad så att djuren inte blir nedsmutsade av foder-, vatten- eller gödselspill. Kommentar: Införlivar VD (Sista stycket fanns med i L100 från SJVFS 1997:124. Kravet finns med generellt i VD: samtliga ytor och all utrustning på tillfredsställande sätt hållas rena. 11 § I anläggningar där djuren har möjlighet till utevistelse ska utomhusytorna ha en area som är anpassad till beläggningsgraden och markytans beskaffenhet så att föroreningar undviks. Utomhusytorna ska vara försedda med skydd mot dåligt väder och rovdjur. I anläggningar med plats för mer än 350 djur ska flera öppningar ge tillträde till utomhusytorna. Kommentar: Införlivar VD (Kapitel I, Artikel 4, pkt 3 b(ii)) 12 § Dränerande golv ska vara så konstruerat att det ger stöd åt de främre klorna på varje fot. Kommentar: Införlivar VD (Kapitel I, Artikel 4, pkt 2 samt Kapitel II, Artikel 5, pkt 1(5)). 13 § Burar för värphöns eller unghöns ska ha täta sidoväggar. 14 § Burar för värphöns ska vara försedda med klonötare. Kommentar: Införlivar VD (Kapitel III, Artikel 6, pkt 5)). 15 § Ströbadet i burar för värphöns ska vara utformat så att hönsen kommer i direktkontakt med strömedlet vid ströbadning samt avgränsat så att strömedlet hålls kvar i ströbadet. 16 § Golvet i ett rede får inte vara utfört så att fåglarna ligger direkt på rutnät av metall. Kommentar: Införlivar VD (Artikel2 , pkt 2b). 17 § Minsta utrymme för värphöns i bur. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 1)En bur får inte vara mindre än . I minimiarea får inte inräknas yta under gödseldeflektor som inkräktar mer än 0,07 m in i buren, räknat vinkelrätt från front. 2)Avser tillgänglig area. Kommentar: Införlivar VD (Artikel 2, pkt 2d, Kapitel III, Artikel 6, pkt 1a) Enligt direktivet måste rede och ströbad finnas men det finns inga föreskrifter om minsta area för dessa. Däremot anges burarea per höna varav måste vara tillgänglig area. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 18 § Övriga mått m.m. för värphöns i bur. Minst två koppar eller nipplar ska vara åtkomliga från varje bur. Varje nippel får betjäna högst två Fri bredd för inspektionsgångar Avstånd golv – nedersta burraden Antal värphöns per bur Kommentar: Införlivar VD (Artikel 2, pkt 2d, Kapitel III, Artikel 6, pkt 1d, 2-4). VD har som högsta lutning. VD har inga begränsningar vad gäller burvåningar och inte heller antalet höns per bur. Det senare bör ses i sammanhanget att VD medger att medlemsstaterna får tillåta näbbtrimning (Bilaga, pkt8) Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 19 § Utrymme för frigående värphöns. 9 höns / m2 tillgänglig area 7,5 höns / m2 tillgänglig area 7 höns / m2 tillgänglig area - 20 höns/ m2 golvarea - kortaste sidan 0,24 m - kortaste sidan 0,35 m - 1/3 av golvarean - dock / höna Kommentar: Införlivar VD (Kapitel I, Artikel 4, pkt 1c,e, 4). VD anger högst 9 höns/m2 tillgänglig area oavsett system (samt 12 höns/m2 fram för envåningssystem). I tillåts 9 höns/m2 i envåningssystem enbart för djur med en vikt under och i flervåningssystem endast om man har högsta poäng i kontrollprogrammet (se 20 § nedan)." 20 § Utan hinder av 19 § får stallar hos äggproducenter som är anslutna till ett kontrollprogram, beläggas i enlighet med kontrollprogrammet, dock högst 20 höns per m2 golvarea. Kommentar: Se kommentar till 19 § ovan. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 21 § Övriga mått m.m. för frigående värphöns. Nippel eller kopp1) Högst 10 höns / nippel eller kopp Fri höjd mellan våningar i Antal våningar i flervåningssystem Öppningar till utomhusytorna3) Bredd 0,40 m, dock minst 2,0 m totalt per 1 000 höns 1)Minst två tillgängliga för varje höna. 2)Centrumavstånd , avstånd till vägg . 3)Ska vara utspridda utefter hela byggnadens längd. Kommentar: Införlivar VD (Artikel 2, pkt 2d, Kapitel I, Artikel 4, pkt 1c,e, 4) (hade tidigare krav /djur vid runt vattentråg. Vad gäller fodertråg hade /djur vid samtidig utfodring och vid fri utfodring: 40mm/djur vid rakt tråg resp. /djur vid runt tråg. hade tidigare krav sittpinne/djur. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 22 § Utrymme för unghöns i bur. Kommentar: VD innehåller inga specifika regler för unghöns. 1)I minimiarea får inte inräknas yta under gödseldeflektor som inkräktar mer än 0,07 m in i buren, räknat vinkelrätt från front. 2)Lägsta höjd inom föreskriven golvarea. 23 § Utrymme för frigående unghöns. 1/3 av 1/3 av 1/3 av 1/3 av 1/3 av 1)Djurbeläggningen får dock inte överstiga 20 unghöns per m2 golvarea. 2)Avser unghöns avsedda som föräldradjur för slaktkycklingproduktionen. 3)Antalet våningar får vara högst 4 stycken. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 24 § Utan hinder av 23 § får stallar hos unghönsuppfödare som är anslutna till ett kontrollprogram, beläggas i enlighet med kontrollprogrammet, dock högst 18 unghöns per m2 tillgänglig area vid . 25 § Övriga mått för frigående unghöns. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR SLAKTKYCKLING 1 § Slaktkycklingar som föds upp inomhus ska hållas på ströbädd med en torr och lucker yta. Anordningar för dricksvatten ska placeras och underhållas så att vattenspill i ströbäddar minimeras. Slaktkycklingar ska ses till minst . Kommentar: Införlivar SD (Bilaga I, pkt 1, 3, 8). 2 § Slaktkycklingar ska med undantag av första uppfödningsveckan och före slakt, ha en mörkerperiod om minst , varav en sammanhängande mörkerperiod . I stallar för slaktkycklingar ska belysningen på av den tillgängliga ytan vara minst mätt i fåglarnas ögonhöjd. På veterinärs inrådan får ljusstyrkan tillfälligt minskas. Kommentar: Införlivar SD (Artikel 2 pkt 1h-i, Bilaga I, pkt 6, 7). Kravet på sammanhängande mörkerperiod var tidigare allmänt råd i . Allmänna råd till 9 § djurskyddslagen Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv Om en slaktkyckling uppvisar svårigheter att gå, eller i övrigt visar tecken på skada eller sjukdom bör den avlivas. 3 § Om fler än 500 djur hålls på anläggningen, ska relevanta fakta om uppfödningen (antal djur, totalarea, hybrid, daglig dödlighet, samt – om möjligt - orsak) journalföras. Journalerna ska bevaras . Kommentar: Införlivar SD (Bilaga 1, pkt 11). 4 § Personer som hanterar slaktkycklingar på anläggningar med plats för fler än 500 slaktkycklingar ska ha genomgått en utbildning eller på annat sätt förvärvat motsvarande kunskaper för att kunna sköta slaktkycklingar på ett djurskyddsmässigt korrekt sätt. Framförallt gäller detta kunskap om regelverk, djurens fysiologi, behov och beteende, varsam hantering i samband med infångning, lastning och transport, akutvård och avlivning samt förebyggande smittskydd. Kommentar: Införlivar SD (Artikel 4 pkt 3, 4, 6) krav på utbildning eller likvärdig erfarenhet för djurhållare. I övrigt gäller enligt SD att ägaren och djurhållaren ska ha försett personer som anställs eller anlitas för att sköta, lasta eller fånga djuren, med diverse instruktioner om relevanta djurskyddskrav och anläggningens avlivningsmetoder. De svenska kraven är alltså strängare än SD:s eftersom utbildningskravet eller motsvarande gäller alla personal. 5 § Mekaniskt ventilerade stallavdelningar med fler än 2 000 djur ska vara utrustade med larmanordning som varnar för: 3.fel på larmanordningen. Larmanordningen ska vara utformad så att larmet uppmärksammas på ett betryggande sätt. Utrustningen ska kontrolleras regelbundet och före varje insättning av en ny omgång djur. Kommentar: Kravet på larm i slaktkycklingstallar finns i AD (se bilaga pkt 13). har ansett att stallavdelningar med upp till 2000 slaktkycklingar inte ska omfattas av kravet. Allmänna råd till 2 § djurskyddslagen Stallar för fler än 2 000 djur bör vara utrustade med reservelverk. 6 § Djuren ska ha ständig tillgång till foder eller måltidsutfodras med för djuren lämpliga intervall. Fodret får tas bort från djuren tidigast före beräknad slakttidpunkt. Kommentar: Införlivar SD (bilaga I pkt 2). Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 7 § Utrymme för slaktkycklingar. 1) vid fri tillgång på foder. Kommentar: Införlivar SD (Artikel 3 pkt 2) SD har en maxgräns på /m2) 8 § Utan hinder av 7 kap, 7 § får stallar hos slaktkycklinguppfödare som är anslutna till ett kontrollprogram, beläggas i enlighet med kontrollprogrammet, dock högst per m2 och högst 25 djur per m2. Kommentar: Införlivar SD (Artikel 3 pkt 2, 4) SD har en maxgräns på /m2, resp /m2 (+3 kg) om anläggningen uppfyller vissa krav. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR KALKONER 1 § Kalkoner ska hållas frigående och ska ha tillgång till ströbädd om de föds upp inomhus. 2 § Mekaniskt ventilerade stallavdelningar med fler än 2 000 djur ska vara utrustade med larmanordning som varnar för: 3.fel på larmanordningen. Larmanordningen ska vara utformad så att larmet uppmärksammas på ett betryggande sätt. Utrustningen ska kontrolleras regelbundet och före varje insättning av en ny omgång djur. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv Kommentar: Kravet på larm i kalkonstallar finns i AD (se bilaga pkt 13). har ansett att stallavdelningar med upp till 2000 kalkoner inte ska omfattas av kravet. Allmänna råd till 2 § djurskyddslagen Stallar för fler än 2 000 djur bör vara utrustade med reservelverk. 3 § Utrymme för avelsdjur och slaktdjur. värprede 1), 1) Högst 4,5 djur/rede 4 § Utan hinder av 3 § får stallar hos slaktkalkonuppfödare som är anslutna till ett kontrollprogram, beläggas i enlighet med kontrollprogrammet, dock högst med per m2 för djur < och högst per m2 för djur > . SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR ANKOR OCH GÄSS 1 § Ankor och gäss som föds upp inomhus ska hållas på ströbädd. Allmänna råd till 4 § djurskyddslagen Ankor och gäss bör ha tillgång till badvatten. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 2 § Mekaniskt ventilerade stallavdelningar med fler än 2 000 djur ska vara utrustade med larmanordning som varnar för: 3.fel på larmanordningen. Larmanordningen ska vara utformad så att larmet uppmärksammas på ett betryggande sätt. Utrustningen ska kontrolleras regelbundet och före varje insättning av en ny omgång djur. Kommentar: Kravet på larm i stallar för ankor och gäss finns i AD (Bilaga pkt 13). har ansett att stallavdelningar med upp till 2000 ankor eller gäss inte ska omfattas av kravet. Allmänna råd till 2 § djurskyddslagen Stallar för fler än 2 000 djur bör vara utrustade med reservelverk. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 3 § Utrymme för ankor och gäss. Gäss 1) 2) 1)Under första uppfödningsveckan får beläggningen vara högst 15 djur/m². Beläggningen ska därefter sänkas successivt. 2)Uppfödning i ligg- och utfodringshall med rastgård: -golvarea i ligghall /m², -rastgård ligghallsarean, -runt fodertråg /djur (fri utfodring), -rakt vattentråg /djur. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR PÄLSDJUR 1 § Infångade vilda minkar eller rävar får inte hållas i burar för pälsproduktion. 2 § Minkar och rävar ska, beträffande avelsdjur och valpar , ha fri tillgång till dricksvatten. Övriga minkar och rävar ska ha tillgång till dricksvatten minst . Utrymme och inredning m.m. 3 § Mink- och rävburar ska vara så konstruerade eller uppställda att djuren inte kan skada varandra genom näten. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 4 § Bottennät i minkburar ska bestå av rostfri eller plastbelagd tråd eller av galvaniserad järntråd. Nätbotten ska vara stabil och tråden ska ha en sådan kvalitet att djurens tassar inte skadas av den. 5 § Mink- och rävburar ska vara försedda med en lya. Lyan ska vara utformad så att den medger god hygien och att djuren kan inta naturliga viloställningar i den. En avelshonas lya ska dessutom ge honan utrymme att föda och vårda sina valpar. 6 § Minkar och rävar ska ges föremål som de kan sysselsätta sig med. 7 § Ett skugghus ska vara konstruerade på sådant sätt att minkar och rävar inte utsätts för oacceptabel övertemperatur. Allmänna råd till 10 kap. 7 § I befintliga anläggningar bör beredskap finnas för att kyla ned djur eller byggnader. En pälsdjursgård bör ha ett sådant läge att djuren får skydd mot vind och inte utsätts för besvärande buller. Särskilda bestämmelser för minkar 8 § En kull minkvalpar ska delas senast vid tio veckors ålder. 9 § En minklya ska vara försedd med strömedel. Detta är dock inte erforderligt vid stark värme . 10 § Utrymme i bur. valp ska burarean ökas Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 11 § Mått för nät. 25 x 25 1) 12,5 x 25 2) 1)Om avståndet mellan burarnas mellanväggar är > . 2)Om avståndet mellan burarnas mellanväggar är = . Särskilda bestämmelser för rävar