sou · H0B310d2 · 2012-05-02 00:00:00 — Det beror främst på att läsförmåga är en komplex variabel som bestäms av många faktorer, varav en kan vara datoranvändning. bestäms också datoranvändning av många olika faktorer varav en del också påverkar läsförmågan. I den mån sådana gemensamma samband förekommer skymmer dessa det verkliga sambandet. På individnivå är hembakgrund och kön exempel på faktorer som ofta påverkar både den variabel som ska förklaras, t.ex. läsförmågan, och dess förklaringsvariabler, t.ex. datoranvändning. Studier av kausala samband ställer särskilda krav på såväl data som analysteknik. Om, och i så fall hur, det ökade datoranvändandet påverkar 9- till 10-åriga skolbarns läsförmåga är inte särskilt undersökt. På grund av att de internationella studierna är designade för att fånga förändringar , både inom och mellan länder, och det faktum att många länder deltar, finns det emellertid nu data av god kvalitet, som i kombination med senare tids metodverktyg kan utnyttjas för sådana undersökningar. Här nedan återges resultat från en studie av och (2009), om datoranvändningens betydelse för 9- till 10- åringars läsprestationer i skolan. Studien genomfördes inom ramen för ett forskningsprojekt finansierat av , med det övergripande syftet att studera läskompetensens förändring (2011). Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar Då internationella läsundersökning genomfördes fanns det i och världen mycket få elever som hade tillgång till dator i hemmet. Det var överhuvudtaget inte särskilt vanligt med datorer i hemmiljön, och utvecklingen och utbyggnaden av internet hade knappt påbörjats. , då den första PIRLS-undersökningen genomfördes, kan man se att det i flera länder är många barn som rapporterat att de både har tillgång till och använder sig av dator hemma, men variationen mellan länder är mycket stor. tillhör i detta avseende ett av de mest datoriserade länderna (SCB 2011). hade av alla i befolkningen i åldern tillgång till en dator i hemmet. Motsvarande andel var (SCB 2002). har antalet personer med tillgång till dator och internet i hemmet fortsatt att öka och skillnaderna mellan könen är mycket små. hade av svenskarna tillgång till dator i hemmet. har andelen ökat till och så gott som alla som har en dator i hemmet har också internet. Man kan dock notera stora sociala skillnader i hur datorer och internet används, både vad gäller omfattning och innehåll. I stapeldiagrammet nedan (diagram 7) visas 9- till 10-åringars datoranvändning hemma 2001 och 2006. Med utgångspunkt i situationen 1991, då i stort sett inga barn i dessa åldrar hade tillgång till dator hemma, har ökningen varit närmast lavinartad. Den dagliga fritidsanvändningen av datorer har ökat från , och 2006 rapporterar av barnen att de använder datorer hemma . Man kan också se att gruppen som sällan eller aldrig använder dator hemma var liten och att den fortsatt krympa därefter. Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar Källa: b (PIRLS 2001); IEA 2008 (PIRLS 2006). Datorer och datorbruk var först något som företrädesvis attraherade pojkar mer än flickor, vilket till stor del förklaras av förväntanseffekter. Marknaden var till en början tämligen ensidigt inriktad på den manliga delen av befolkningen, och till stora delar gäller det fortfarande. Detta mönster är dock under förändring, och minskande könskillnader kan noteras vad gäller tillgänglighet och datortid. Dessa förändringar har sannolikt med nya och framväxande användningsområden att göra, där nya former för digitalt socialt umgänge, kommunikation, handel och konsumtion utformas för och drar till sig nya grupper. Likaså medför de nya digitala formaten för ljud, bild och text att alltfler väljer att lyssna på musik, se på tv och film samt ta till sig nyheter och annan information med datorns hjälp. Bytet av media för vissa vanliga intresseområden är förstås med och påverkar datoranvändningsstatistiken, medan själva fritidsintresset, dvs. musik, film, tvtittande och nyhetsläsande, i sig inte behöver ha förändrats. I nästa diagram redovisas hur flickor respektive pojkar rapporterat sin datoranvändning hemma. Av staplarna kan man utläsa att könskillnaden i kategorin var ganska stor år Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar 2001, ett förhållande som har förändrats 2006, och man kan vidare notera minskade könsskillnader i alla kategorier. Källa: b (PIRLS 2001); IEA 2008 (PIRLS 2006). Analyser visar att det finns ett svagt positivt samband mellan datoranvändning hemma och resultaten på läsprovet, men detta samband försvinner när man kontrollerar för föräldrars utbildningsbakgrund. Det innebär att barn från utbildningsstarka hemmiljöer i större utsträckning har tillgång till dator hemma än barn från mindre utbildningsstarka hem. En fråga som har undersökts (2009) handlar om huruvida förändringen – nedgången i läsprestationer – kan ha något att göra med den ökade datoranvändningen hemma. I analysen används data från IEA:s läsundersökningar , dvs. från RL 1991, RL 2001, PIRLS 2001 och PIRLS 2006. Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar Samband mellan datoranvändning och läsprestationer Det finns i huvudsak tre olika teoribildningar som bidrar med argument till varför det skulle finnas ett kausalt samband mellan läsprestationer och datoranvändning (2009): 1.Innehållsteorier (content theories) menar att effekten är en funktion av innehållet i datoraktiviteten (eller andra media). Effekten kan därför vara antingen positiv eller negativ beroende på innehåll (jfr dataspel och pedagogiska inlärningsprogram). 2.Förskjutningsteorier (displacement theories) menar att tid är en begränsad resurs, och om datortid får ersätta tid för läsning, alltså lästräningstid, så får det en negativ effekt på läsförståelseutvecklingen. 3.Aktiveringsteorier (activation theories) menar att datorer och andra medier som grundar sig på passivt mottagande av information är negativa för den kognitiva utvecklingen, medan interaktiva och kognitivt utmanande aktiviteter kan var positiva. Att dra slutsatser om orsak och verkan från samband mellan olika variabler i tvärsnittsstudier låter sig inte lätt göras. Det beror bl.a. på att dessa samband ofta är komplexa, i den meningen att det är så många variabler som samvarierar – kanske också variabler som det inte finns information om – vilket gör det svårt att fastställa både vilka faktorer som påverkar vad och hur mycket. Därtill kommer problemet med selektionseffekter, dvs. att det är vissa grupper av elever som har tillgång till och använder datorer. Ett sätt att kontrollera för både selektionseffekter och ickeobserverade variabler är att slå ihop/aggregera elevdata till landsnivå och använda länder som fall, i en longitudinell design där de variabler som har samband med läsprestationer, men som inte förändrats , automatiskt konstanthålls. Genom att i nästa steg relatera skillnader i beroendevariabeln, dvs. läsprestationsskillnader mellan två tidpunkter, till skillnader i den oberoende variabeln, dvs. förändringar i frekvens av datoranvändning hemma, över länder och , får man ett sambandsmått som är fritt från selektionseffekter och inflytanden från korrelerande variabler på inomlandsnivå, och som inte har med själva förändringen i läsnivå att göra. I båda fallen återfinns ett starkt negativt samband mellan förändringar i läsprestationer och ett ökat datoranvändande hemma Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar (2009). I diagram 9 och 10 nedan visas dessa negativa samband på landsnivå grafiskt; man kan med blotta ögat se en tydlig negativ trend i hur länderna placerat sig på förändringsskalan i läsprestationer (y-axeln) i förhållande till förändringar i datoranvändning. Förändring i läspoäng 1991-2001 Datoranvändning hemma verje vecka % Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar ökade datoranvändningen hemma i olika omfattning bland de länder som deltog internationella upprepningsstudie av RL-studie. I diagram 9 kan man tydligt se att i de länder där datoranvändningen ökat mest, har också läsprovsresultaten försämrats mest. I diagram 10 ingår fler länder (endast ), och ett likartat mönster går att urskilja för . Den negativa korrelationen mellan datoranvändning hemma och förändring i läsprestation ligger i båda fallen i samma storleksordning, drygt -.60. Samband mellan nöjesläsning, bibliotekslån och läsprestationer För att kunna fastställa den mest rimliga förklaringen till de funna sambanden undersöktes relationen mellan förändringar i läsprestationer och förändringar i andra läsrelaterade aktiviteter, Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar såsom frekvens av läsning för nöjes skull och frekvens av boklån. I diagrammen 11, 12 och 13 nedan visas hur förändringen sett ut i för dessa två variabler. Aldrig eller nästan aldrig Källa: , 2003 a, 2003 b, 2008 (RL 1991; RL 2001; PIRLS 2001; PIRLS 2006); , 2005; Hur ofta barn i årskurs 3 och årskurs 4 svarat att de läser för nöjes skull visas i staplarna i figuren ovan. Där syns att andelen dagligläsare i både årskurs 3 och 4 minskat kraftigt , från till 2006. Vidare kan man notera att andelen sällanläsare ökat något, framförallt . I nästa diagram har genomsnittet för respektive mätpunkt räknats ut på en skala mellan 1 och 4, där 1 motsvarar aldrig/nästan aldrig, och 4 motsvarar . Linjerna i figuren visar förändringen totalt sett, samt för pojkar och flickor. Av bilden framgår att flickor i genomsnitt nöjesläser mer än pojkar, som trenden för båda grupperna är nedåtgående. Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar Källa: , 2003 a, 2003 b, 2008 (RL 1991; RL 2001; PIRLS 2001; PIRLS 2006). Den andra indikatorn på förändrade läsvanor som undersöktes var elevernas svar på frågan om hur ofta de lånat böcker på (2005). I diagram 13 nedan visas hur eleverna svarat vid de olika tidpunkterna. Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar Aldrig eller nästan aldrig Källa: , 2003 a, 2003 b, 2008 (RL 1991; RL 2001; PIRLS 2001; PIRLS 2006); , 2005; Anm.: Enkätfrågan om bibliotekslån är inte identiskt formulerad i de olika studierna. Staplarna ovan anger elevernas svar på frågan om hur ofta de lånar böcker på bibliotek eller skolbibliotek. För syns en kraftig nedgång, medan svarsfördelningen för inte ser ut att ha förändrats särskilt mycket. Svarsfördelningen kan dock vara påverkad av att både frågeformuleringen och antalet svarskategorier ändrats mellan studierna. Den högsta svarskategorin, minst , har varit densamma vid alla observationstillfällena, medan det undersökning fanns fler svarsalternativ med lägre frekvensenheter (som här slagits samman). studie löd frågan Hur ofta lånar du böcker från eller skolbiblioteket för att du tycker det är kul; ingen av de andra studierna hade med för att du tycker det är kul i frågan. Genom att slå ihop svarsalternativ till bredare kategorier förbättras jämförbarheten , men det går inte att utesluta att dessa förändringar i instrumenten kan ha påverkat elevernas svarsmönster med otydlighet i trendmåtten som följd. Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar I de internationella rapporterna från dessa läsundersökningar kan man notera varierande förändringar i boklån och fritidsläsning : det kan ha ökat, minskat eller inte förändrat sig alls. Med samma teknik som för datorvanorna, dvs. att använda skillnaden mellan de olika tidpunkterna 1991–2001 respektive 2001–2006 som förklaringsvariabler i sambandsanalyser med skillnader i läsförståelsenivåer på landsnivå, kan man (2009) se att: En ökad frekvens boklån var positivt relaterat till förändringar i läsprestationer. Det innebär att i länder där boklånen ökade förbättrades resultaten på läsproven. Ett ökat användande av datorer hemma var negativt relaterat till frekvens boklån. Det innebär att i länder där datoranvändandet hemma ökade minskade frekvensen boklån. En ökad frekvens av fritidsläsning för nöjes skull var positivt relaterat till förändringar i läsprestationer. Det innebär att i länder där fritidsläsandet ökat har läsprestationerna förbättrats. Ett ökat datoranvändande hemma var negativt relaterat till frekvens fritidsläsning för nöjes skull. Det innebär att i länder där datoranvändandet hemma ökat mest har fritidsläsandet för nöjes skull minskat. Dessa mönster stödjer en förskjutningsteoretisk förklaring för det negativa sambandet mellan frekvens datoranvändning hemma och läsprestationer. Det innebär att det negativa sambandet mellan läsförståelse och datoranvändning hemma kan förklaras av att datortid har tagit tid från nöjesläsandet , och den positiva effekt som nöjesläsandet har på läsförståelsen har därmed gått förlorad. Enligt studien har inte datoranvändningen i sig någon direkt inverkan på läsförståelsenivån i årkurs 3 och 4, däremot har datoranvändningen påverkat barnens läsvanor på ett sätt som i sin tur påverkat läsförståelsenivån negativt. Förändringarna i de svenska läsvanorna stämmer väl överens med denna analys och dess slutsatser. Svenska elever i årskurs 3 och 4 har minskat sin frekvens fritidsläsande, minskat sin frekvens boklån och ökat sin frekvens datoranvändning hemma, och detta har haft en negativ inverkan på läsförståelsenivån. Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar Sammanfattande slutsatser och kommentarer I detta kapitel har resultat från svenska 9- till 10-åringars deltagande i internationella läsundersökningar av beskrivits. I varje undersökning har man kunnat konstatera att den allmänna läsförståelsenivån är god i internationell jämförelse. Flickor uppvisar bättre resultat än pojkar vid samtliga läsundersökningar, några betydande förändringar i skillnadens storlek har inte konstaterats . 1970 var däremot skillnaderna mindre. har bilden av svenska barns läsförståelsenivå delvis modifierats, som en följd av att de internationella studierna rapporterar förändringar . IEA:s första trendrapport visar att de svenska resultaten för årskurs 3 sjunkit i jämförelse med den egna nivån . En likartad negativ trend har rapporterats för årskurs 4, när resultat jämförts med resultaten 2001. En närmare granskning har visat att det framförallt är andelen mycket goda läsare som har minskat. I senare forskning, där samtliga läsprovsresultat från de olika läsundersökningarna länkats samman till en och samma poängskala, erbjuds bättre möjligheter att jämföra och värdera resultaten över både tid och årskurser. På en gemensam lässkala som sträcker sig kan följande förändringar iakttas: syns en viss nedgång, men eftersom resultaten 1970 är behäftade med större mätosäkerhet än de senare studierna, kan någon slutsats om verklig nedgång inte dras. Däremot sjönk resultaten med 32 poäng, och med ytterligare 25 poäng. Det ger en total nedgång om 52 poäng. Denna nedgång är precis lika stor som skillnaden mellan årskurs 3 och årskurs 4 på samma skala vid samma undersökningstillfälle . Detta referensvärde talar för att nedgången är stor. syns i sjunkande läsnivåer bland 9- till 10-åringar. Den totala nedgången är betydande. En tänkbar förklaring som undersökts handlar om ett ökat datoranvändande . Då datoranvändande liksom läsning är förenat med många andra faktorer, har en analys av sambandet mellan förändringar i datoranvändning och förändringar i läsresultat istället undersökts på landsnivå. Resultaten visar att det finns ett negativt samband mellan ökad datoranvändning och förändringar i läsresultat. Länder där stora andelar barn rappor- Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar terat att de använder dator hemma har en sämre eller negativ resultatutveckling när det gäller läsprestationer, jämfört med de länder där barnen inte rapporterat ett så utbrett datoranvändande . I länder där datoranvändningen ökat mest har nöjesläsningen minskat liksom boklånefrekvensen på bibliotek. I syns en minskning i båda dessa avseenden. Dessa mönster tyder på att det inte är datorerna i sig som har en menlig inverkan på läsnivån, utan att det sannolikt handlar om en omfördelning av tid, där mer tid läggs på datorer och mindre på läsning. Nedgången i läsprestationer bland 9- till 10-åringar i kan till stor del förklaras av förändrade läsvanor med minskat nöjesläsande och mindre intresse för läsning som en följd av ett ökat datoranvändande . Det negativa sambandet mellan ökat datoranvändande och sjunkande läsprovsresultat skall inte uppfattas som en naturnödvändighet. Ett ökat datoranvändande behöver inte leda till nedgångar i läsnivå. Analysen visar att det finns länder, t.ex. , där läsprestationerna inte försämrats trots ett ökat datoranvändande. En medvetenhet om vikten av att läsa och ett intresse för böcker och läsning har på kanske vårdats av såväl skola som hem, med bibehållna läsresultat som följd. Det är också möjligt att man på fostrat läsande på datorer eller läsplattor på ett annat sätt än vi har gjort här i . Den digitala framtiden bjuder oändliga möjligheter vad gäller spridandet av litteratur och andra former av det skrivna ordet. Med allt bättre applikationer för just läsning, kan datorer och läsplattor av olika slag kanske locka till läsaktiviteter på liknande sätt som böcker har gjort och fortfarande gör. Nya former och tillämpningar är dock inte tillräckligt, utan därtill krävs inskolning, förebilder och ett aktivt underhåll av såväl läsvanor som läsintresse. Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar 2012:10 (1990). Beginning to : Thinking and Learning about Print. , MA: The . (2006). Is the Effect of National Wealth on Academic Achievement Mediated by and Computers?. , 40(2). R., . L. , . V. S. Mullis, . O. (2001). Framework and Specifications for PIRLS Assessment 2001. Chestnut , MA: . , (red.) (2010). Barn och unga i den digitala mediekulturen. : Nordicom, . Datainspektionen (2009). Ungdomar och integritet 2009. , ., & (2004). Computers and student learning: Bivariate and Multivariate Evidence on the Availability and Use of Computers at Home and at School. Ifo, at the . , (2005). Förändringar i läskompetens 1991–2001: En jämförelse och länder. IPD-rapporter, nr 2005:15. : , didaktik. , (2009). Computer Availability at Home and Reading Achievement. Paper presenterat vid 13th biennal conference for Research on Learning and Instruction i , , –29, 2009. Husén, (1975). Svensk skola i internationell belysning 2: Läsning och litteratur. , (2010). Läsningens psykologi och pedagogik. : Natur & Kultur. V. S., M. O. , . M. (red.) (2003). PIRLS 2001 International Report: IEA's Study of Reading Achievement in 35 Countries. Chestnut , MA: . S.(2007). PIRLS 2006: International Report: IEA's Progress in International Reading Literacy Study in Primary Schools in 40 Countries. Chestnut , MA: . V. S. Mullis & . M. (2003). PIRLS 2001 Technical Report. Chestnut , MA: . V. S, Mullis, . M. (2003). Trends in Childrens Literacy Achievement. Chestnut , MA: . , M., E. . (2005). Läskompetens i skolår 3 och 4: Nationell rapport från PIRLS 2001 i . Studies in Educational Sciences 236. (2006). Studier av Läsfärdigheten i (SALS). , M (2011). Förändringar i läskompetens under : En internationell jämförelse. FIL- projektet, slutredovisning. Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar & R. Strietholt (2010). Trends in Reading Literacy from 1970 to 2006: A Comparison of 9-10 Year Olds in , , and the . Paper presenterat vid 4th (IRC) i ,1–. (2003). Barns läskompetens i och i världen: PIRLS 2001. (2007). PIRLS 2006: läsförmågan hos elever i årskurs 4 i och i världen. (2008). Texters, textuppgifters och undervisningens betydelse för elevers läsförståelse. SCB (2002). Privatpersoners användning av datorer och Internet 2001. SCB (2011). Privatpersoners användning av datorer och Internet 2010. Snow, C. E., M. S. Burns & P. (red.) (1998). Preventing Reading Difficulties in . (1986). in Reading: Some Consequences of Individual Differences in the Acquisition of Literacy. Quarterly, XXI/4. (2000). Progress in Understanding Reading: Frontiers. , (1995). Hur i all världen läser svenska elever? En jämförande undersökning av barns läsning i 31 länder. , (2007). Läsinlärning och självförtroende: Psykologiska teorier, empiriska undersökningar och pedagogiska konsekvenser. : akademiska förlag. (2006). New game: Om unga och datorspel. IEA (1995). The IEA Reading Literacy Study 1991 international database. Hämtad från Repository, . IEA (2003 a). The Repeat of the IEA Reading Literacy study 2001 international database. Hämtad från Repository, . IEA (2003 b). The Progress in International Reading Literacy Study 2001 international database. Hämtad från Repository, . IEA (2008). The Progress in International Reading Literacy Study 2006 international database. Hämtad från Repository, . Att hantera kunskap och information i den digitala samtiden Nätet är en del av våra liv och vi är alla beroende av det på ett genomgripande sätt. Av svenskar använder internet och allt fler kopplar upp sig med hjälp av sin mobiltelefon (Findahl 2011). Etablerade institutioner för produktion och förmedling av kultur och kunskap – såsom förlag, encyklopedier, bibliotek och skolor – utmanas och deras traditionella verksamheter och metoder diskuteras både i forskningen och i den offentliga debatten. Ett förändrat landskap växer fram avseende vem som producerar kultur och kunskap samt hur och av vem denna granskas, förmedlas, organiseras och värderas. Nya aktörer på kultur- och kunskapsområdet etableras vid sidan om – och ibland tillsammans med – de etablerade institutionerna. Experters tidigare ofta självklara auktoritet avseende vad som anses vara korrekt kunskap och betydelsefull kultur har fått konkurrens genom nya medieformat, deltagande kulturer och inte sällan internationella kommersiella aktörer. YouTube, Blogger, Facebook och är bland de populäraste webbtjänsterna i . Den medie- och informationsvärld som de flesta svenskar, inte minst unga människor, lever med och i är på många sätt annorlunda och mer diversifierad än gårdagens. Individen förväntas i dagens senmoderna samhälle ta ansvar för sina val inom allt fler områden (elbolag, skola, pensionsförsäkring m.m.). Kulturens och kunskapens områden är inga undantag. Vi måste fråga oss vad det är vi finner när vi söker oss fram på nätet, vad Googles algoritmer gör att vi inte finner, samt hur vi kritiskt kan granska, sammanställa och bedöma trovärdigheten hos det vi tar till oss. Det handlar om en slags källkritik, anpassad till nya digitala förutsättningar. Det handlar också om att en rad nya digitala genrer tillkommit som delvis förändrar, eller i alla fall breddar, vår syn på vad läsande och skrivande kan vara. Ett sociokulturellt perspektiv (Säljö 2005; 2010) är ett sätt att förstå denna utveckling. Ett sådant perspektiv framhäver hur mediespecifika förutsättningar samspelar med specifika läs- och skrivkunnigheter inom ramen för Att hantera kunskap och information i den digitala samtiden olika sociala praktiker. Att formulera sig koncist på 140 tecken som i Twitter, att kunna kommentera en statusuppdatering på Facebook eller att kunna skriva utifrån en neutral utgångspunkt i är förmågor som måste läras liksom förmågan att skriva i mer etablerade genrer. Detta kapitel behandlar några aspekter av vår samtids litteracitet (literacy), med vilka här särskilt avses förmåga att kunna söka, organisera, kritiskt granska, värdera och publicera information samt att kunna reflektera kring betydelserna av dessa aktiviteter i olika praktiker. Huvudtemat är alltså hur vi sammanställer, värderar och kritiskt förhåller oss till trovärdighet, kvalitet och expertis samt hur våra olika praktiker samspelar med förändrade medier. Det diskuteras i första hand i en utbildnings- och bibliotekskontext. Främst är faktagenrer i fokus, men resonemanget har betydelse även för läsande och skrivande av skönlitterära texter.