sou · H0B358 · 2012-09-14 00:00:00 — 2008/09:158), som betonar att med de nationella minoritetsspråken avses även varieteter av dessa språk. är mediesituationen bekymmersam för meänkieli, vilket framkommer i utredningen för minoritetsspråket meänkieli i (IJ2007/2710/D). finns ingen dagstidning på meänkieli och resurserna för även radio och TV är otillfredsställande. Att svenska staten har ett ansvar att utveckla och främja minst en dagstidning på meänkieli och samiska betonades av . Avsaknaden av en dagstidning på meänkieli är även ett ärende som framförts till 2008 och 2011 av STR-T. Det krävs kraftigt utökade resurser för samtliga medieområden både vad gäller utbudet av media på meänkieli och för att säkerställa tillgången av medieutbildad personal på lång sikt. genomförde RUAB en undersökning av svenska folkets kunskap av det finska språket och meänkieli samt radiovanor på uppdrag av och SR Sistradio. Undersökningen visar bland annat att drygt hälften av respondinterna, förstår meänkieli relativt bra. Detta visar på att det finns en potential för en dagstidning på meänkieli. Tyvärr finns det ingen genomförd oberoende opinions- eller läsarundersökning som anger intresset och behovet av tidning på meänkieli, vilket är en brist. Den problematik minoritetsspråket meänkieli brottas med är återväxten av antalet skrivkunniga journalister, däremot finns ett flertal personer som översätter med modersmålskompetens i meänkieli. Legitimerade översättare saknas för meänkieli . I finns inte heller något riktat presstöd för tidningar att producera artiklar på meänkieli. Ett annat faktum är att ingen oberoende opinions- eller läsarundersökning genomförts vad gäller intresse och behov av en dagstidning på meänkieli. Gränsöverskridande nyhetsbevakning sker via Pohjolan Sanomat, Lapin Kansa, samt . Gränsöverskridande distribution av radiosamt tv-produktioner sker via publicservicebolagen och . Att arbeta gränsöverskridande är en verksamhet som kan utvecklas. Initiala kontakter visar att det finns ett intresse från tidningar i , och . STR-T har distribuerat och tryckt den periodiska tidskriften gemensamt med . Bakomliggande mekanism till samarbetet mellan METavisi och är den kritik som riktat till STR-T; att METavisis kvalitet, tillgänglighet och distribution behöver förbättras. har också riktat kritik till att det inte finns en dagstidning på meänkieli. Med detta pionjärsamarbete mellan en nyhetstidning och det civila samhället är det STR-Ts förhoppning att det första steget till att på lång sikt etablera en dagstidning på meänkieli är taget, men det krävs ytterligare omvärldsanalys samt ekonomiska resurser för att etablera och säkerställa en varaktig utgivning av en dagstidning på meänkieli utöver utgivningen av den periodiska tidskriften . STR-T har uppmärksammat synbara brister för meänkielis del i den nuvarande Presstödsförordningen (1990:524, Kap 2 . Driftsstöd, Begränsat Driftsstöd, §8); Begränsat driftsstöd kan vidare lämnas för en dagstidning vars utgivningsort är , , eller kommun, om tidningen uppfyller samtliga förutsättningar för allmänt driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad och om tidningen, trots att den till övervägande delen är på svenska, har ett redaktionellt innehåll som till är skrivet på finska. STR-T föreslår att med hänvisning till Lagen om Nationella Minoriteter (2009:724) samt Språklagen § 7-8, § 14-15 bör nuvarande text även omfatta det nationella minoritetsspråket meänkieli. Förslag till avslutning på text är.....är skrivet på meänkieli eller finska. STR-T:s syn är att en dagstidning på meänkieli kan vara ytterst betydelsefull för en revitalisering av meänkieli, att synliggöra de varieteter som finns i språket är värdefullt. STR-T erfar att intresset för meänkieli har stadigt ökat sedan språket erkändes som minoritetsspråk . Utifrån den kunskap STR-T har om mediesituationen och meänkieli är det fullt möjligt att producera minst en sida nyheter i en befintlig tidning alternativet är att lansera en e-tidning. En möjlig väg att finansiera satsningen är att omdisponera befintliga statsstöd som rör förvaltningskommuner till presstöd för meänkieli. STR-T:s förslag är: -att meänkieli synliggörs i nuvarande Presstödsförordning (1990:524, Kap 2 . Driftsstöd, Begränsat Driftsstöd, §8) -att det omgående tillsätts en oberoende opinions- och läsarundersökning som kartlägger intresse samt behov av en dagstidning på meänkieli liknande den undersökning som RUAB genomförde 2005 vad gäller språkkunskaper och radiovanor -att det tillskjuts medel för att genomföra gränsöverskridande tidningssamarbete för meänkielis del -att det tillskjuts riktat presstöd som möjliggör att minst en sida nyheter på meänkieli kan produceras . Annonsmarknaden på meänkieli är näst intill obefintlig, vet . Den är svår att väcka och den finns inte långsiktigt. Det går därför inte att räkna med att annonser på något sätt ska kunna finansiera en utgivning av en tidning på meänkieli. Det är uteslutet att räkna med en finansiering av en tidning på meänkieli genom prenumerationer, anser . Därför finns heller inte någon grund för en ökad användning av meänkieli, om inte efterfrågan ökar hos läsarna. För att förändra det läget behövs resurser för förbättrad marknadsföring av tidningen. METavisi kalkylerar med en lägsta upplaga på 800-1500 ex. 4.4Tidningars intresse för svenskt presstöd för sidor på meänkieli Alla lokala tidningar, som tillfrågats i berörda områden, är positiva till ett införande av svenskt presstöd för tidningssidor på meänkieli enligt norsk presstödsmodell för samiska tidningar. Samma förhållningssätt har tidningarna intagit till tidningssidor på samiska. Tillfrågade är bl.a. , , och . Bedömningen är att om samma ordning redan tillämpas i och , finns det all anledning att titta på förslaget. En tveksamhet till möjligheterna att få reformen genomförd är dock att ett gränsöverskridande samarbete skulle kunna förhindras av EU-reglerna. Ett förslag liknande det norska presstödet är rimligt. Ett statligt stöd är en grundförutsättning för att finansiera utökad utgivning, svarar , ansvarig utgivare för . klargör att ekonomin är en avgörande faktor. Om förslaget innebär att ett införande av texter på meänkieli är kostnadsneutralt, framhålls möjligheterna som spännande och intressanta. En avgörande fråga är förstås att ansvarige utgivaren förstår innehållet i texterna och kan bedöma dem, innan tidningen går i tryck. , vd och ansvarig utgivare för , bedömer att produktion av en tidningsbilaga på meänkieli måste utföras i samarbete med en redan utkommande publikation. Som en självständig publikation torde en tidning på meänkieli ha en lång och kostsam startsträcka innan den kan anses vara etablerad och stötta fortlevnad och utveckling av meänkieli. 4.6Kostnader för en sida på meänkieli Kalkylen på 4 sidor meänkieli ligger på 2,5 mnkr. Om man bryter ner det till 1 sida blir det grovt räknat . En sida är kanske av 2,5 mnkr, vilket blir . För att få in en extra sida på meänkieli vid tryckningen måste man dock utöka tidningen stegvis med 4 sidor. Vid små textvolymer kan det dock vara svårt att hitta skribenter som kan åta sig att skriva bara en sida . Då bör man hitta en skribent som behärskar meänkieli i sitt skrivande men som också har ett annat jobb vid sidan om. Det är lättare att få personal till hela tjänster. I kalkylen räknar man 2 tjänster för 4 sidor. Om man bryter ner det till 1 sida, blir det inte av personalkostnaderna utan , vilket blir . menar att ett gränsöverskridande tidningssamarbete med en finsk eller norsk tidning skulle kunna leda till ökad användning av meänkieli, om den lokala prägeln på materialet kan bibehållas. Ett gränsöverskridande samarbete med t.ex. Ruijan i skulle välkomnas. Det gäller då att hitta gemensamma publicistiska och ekonomiska vinster på båda sidor gränsen. Vad gäller finska medier har samarbetat med Lapin Kansa, , Pohjolan Sanomat, Kemi samt , , i annonssammanhang men inte redaktionellt. Ruijan söker i första hand efter ett redaktionellt samarbete med motsvarande medier i och Malmfälten för att få texter på meänkieli. En utmaning är att skaffa tillräckligt intressant stoff från hela det språkliga området, som sträcker sig från kärnområdet Ruijan i ner till i och . , som är vd för menar att tidningen är intresserad av att t.ex. upprätta utbytesavtal för stoff på kvänska och meänkieli med andra tidningar i och . Ett skäl är svårigheten att hitta skribenter som behärskar kvänska. Tidningen har redan samarbetat med skribenter ifrån . I övrigt finns samma problematik kring tryck, distribution och elektronisk distribution som för de samiska tidningarna. 4.8Texter på meänkieli extra kostnadskrävande Produktion av material på meänkieli jämfört med finskspråkigt material är mer personalkrävande. En publikation på meänkieli behöver stå på en större andel självständigt producerat material. Ett problem är också att antalet skribenter, som behärskar meänkieli och även kan arbeta som nyhetsreportrar, är begränsat. På samma sätt som för samiska tidningar är det enklare att genomföra ett gränsöverskridande tidningssamarbete genom att etablera en e-tidning. Ett problem är samma som för papperstidningar, tillgången på personal för att kunna leverera så intressant nyhetsmaterial, att läsarna är beredda att betala för materialet. Tekniken gör det möjligt att halvera kostnaden för en prenumeration. För övrigt gäller samma problematik och möjligheter som motsvarar samiska tidningar. lämnade 2004 ett remissyttrande till betänkande SOU 2006:8. Synpunkterna gällde innehåll skrivet på svenska, distribution bara till inom , gränsen för eget redaktionellt innehåll och begränsat driftsstöd. Regeringen fann ingen anledning att beakta dem. Förhållandena, som skriver om, gäller dock fortfarande. Därför finns anledning att åter framföra dem. Innehållet skrivet på svenska språket anför att kostnaden för etablering av en dagstidning är hög. Bestämmelsen att av innehållet ska vara skrivet på svenska hindrar etablering av tidningar på minoritetsspråk i . Regeringen 2010 vidtar ingen förändring. Distribution bara till inom anför att kravet på att ska distribueras inom landet utgör en allvarlig begränsning för tidningar som verkar i gränslandet () där grannlandets språk är minoritetsspråk i landet (). Föreskrifterna hindrar att expandera i . Gränsen för distribution bör sänkas till . 2004 föreslår att bestämmelsen tas bort. Rätt till stöd ska dock enbart ges för de tidningar som sprids i . Tidningar på samiska och meänkieli föreslås dock kunna få stöd även för den abonnerade upplagan utanför . Regeringen 2010 vidtar ingen förändring. Den bedömer att stödtidningar som kan saluföras utanför öppnar möjligheter kan ha stora målgrupper i andra medlemsstater. erinrar dock om att det finska presstödet inte innehåller möjligheter att saluföra finska tidningar på minoritetsspråk utanför landets gränser. Regeringen bedömer vidare att det är tveksamt om förslaget kommer att få önskad effekt. Enligt regeringen bör därför förslaget inte genomföras. anför att bestämmelsen att en dagstidnings egna redaktionella innehåll ska utgöra av dess totala innehåll hindrar redaktionell samverkan med andra tidningar. För att sänka personalkostnaderna bör gränsen sänkas till . Det skulle ge lokala tidningar möjligheter att satsa på lokalt material medan regionalt material och riksmaterial skulle kunna köpas in. En begränsning när det gäller att producera nyheter på meänkieli är att det finns få personer som är både journalister och meänkielikunniga att det räcker för att utöva skriftspråk. Regeringen 2006 föreslår att kravet på eget redaktionellt innehåll höjs till . beslutar höja gränsen från minst 51 till . 2010 går på förslag och försämrar möjligheterna ytterligare. Formuleringen kring begränsat driftsstöd, som gäller för , bör ändras för en tidning vars innehåll är till skrivet "på finska". Det bör ändras till "på de erkända svenska skriftspråken". anför också att det maximala beloppet för begränsat driftsstöd för tidningar som publicerar material på minoritetsspråk, bör höjas till minst angivna belopp för endagarstidningar. Sedan bör beloppet öka i takt med ökad periodicitet. Ett avgörande hinder för utveckling är de regler som begränsar det maximala presstödet erhåller samma presstöd som en endagstidning och kan inte tillgodogöra sig höjt presstöd genom att öka utgivningsfrekvensen . har 3 900 ex. Regeringen 2010 vidtar ingen förändring. 4.11Förslag till kommande presstödsutredning från STR-T I presstödsutredningen bör inkluderas frågor som rör ansvar när det gäller minoritetsspråkens möjlighet att fortleva och utvecklas. Detta inte minst mot bakgrund av att kritiserats av för bristfälliga insatser när det gäller stödet till minoritetsspråken. Synnerligen angeläget är att direktiven till utredningen innehåller skrivningar om att minoritetsspråkens utbredning inte är knuten till nationsgränser. Meänkieli talas på båda sidor om svenska och finska gränsen och även i . Ett förslag till stödåtgärd måste därför möjliggöra samarbeten över nationsgränser mellan medieföretag och organisationer. Stödåtgärden måste också vara anpassad för att samarbeten eller insatser ska kunna dra nytta av stöd från andra berörda länder. Motsvarande förhållande gäller förstås också för det samiska språket. 1.Sametingets förstudie föreslår att det inrättas en ny typ av presstöd för tidningar på samiska och meänkieli likt det presstöd som finns i för samiska tidningar med lägsta upplagenivå på 750 ex. För det svenska presstödet är lägsta nivå 1 500 ex. Förslaget gäller tidningar både på samiska och meänkieli. Utan förändring kan inte en tidning skriven helt på samiska kvalificera sig för svenskt presstöd. Förslaget underlättar i första hand för norska Ávvir att etablera sig i . Möjligen bör upplagegränsen i sänkas ännu mer till kanske 500 ex för att gynna etableringen av både en tidning på samiska och meänkieli. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. 2.Sametingets förstudie föreslår att det inrättas ett särskilt presstöd efter norsk presstödsmodell för lokala tidningar som har sidor på samiska och meänkieli. I infördes möjligheten för lokaltidningar 2005, och det medgav att öronmärkt presstöd kunde utbetalas för sidor på lulesamiska. utvidgades möjligheten till sidor på sydsamiska. Samma typ av presstöd finns i efter att stödet godkänts av EU- kommissionen 2008. Om samma ordning redan tillämpas i och , finns det all anledning även för att införa den. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. 3.Sametingets förstudie föreslår att kravet slopas på att av en tidnings upplaga ska vara spridd i för tidningar på samiska och meänkieli, i likhet med vad föreslog. Regeringen 2010, prop. 2009/10:199, gick inte med på förslaget utan erinrade om att det finska presstödet inte innehöll sådana möjligheter att saluföra finska tidningar på minoritetsspråk utanför gränser. Bestämmelsen missgynnar norska Ávvir, vilket lett till att Lapin Kansa etablerat sig som en samisk tidning i och i praktiken konkurrerat ut Ávvir. Frågan har åter blivit aktuell genom möjligheten att etablera en samisk e-tidning med abonnenter i båda länder. Förstudiens förslag är att återuppväcka Presstödskommittens förslag på att slopa regeln, eftersom den inte är anpassad för den samiska tidningsmarknaden, som bör betraktas som en enhet i . Regeln är ett gränshinder för utvecklingen av tidningar på samiska och meänkieli. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. 4.Sametingets förstudie föreslår att och sluter en överenskommelse, som inrymmer att ger Ávvir möjlighet att expandera i mot att genom att avskaffa 90-procentregeln ger möjlighet för en kommande svensk sydsamisk tidning att expandera i . Det skulle förhindra att det norska presstödet för Ávvir och Ságat urholkas så mycket vid etablering av en ny norsk sydsamisk tidning, att det slår undan grunden för deras existens. Skälet är att sydsamer i båda länder önskar en gemensam självständig sydsamisk dagstidning. Det gemensamma antalet abonnenter i och skulle skapa det underlag som är nödvändigt för att uppnå lägsta upplaga i , enligt vad som krävs av de svenska presstödsreglerna. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. 5.Sametingets förstudie föreslår att kravet slopas på att en tidnings huvudredaktion ska ligga i vad gäller en samisk tidning. Regeln missgynnar norska Ávvir och tvingar tidningen till en komplicerad svensk bolagskonstruktion för att göra det möjligt att etablera en redaktion i . Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. 6.Sametingets förstudie föreslår att den kommande pressutredningen tittar närmare på frågan om stöd till varianter av e-tidningar, som skriver på samiska och meänkieli. finns sådana lösningar som goda alternativ till en papperstidning. Ett exempel kan vara att svenskt presstöd ges till Ávvir för elektronisk distribution efter en etablering i . Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. 7.Sametingets förstudie föreslår att kravet på egenproducerat innehåll bör förändras för att gynna samproduktion av tidningssidor mellan svenska och norska tidningar eller mellan tidningar som skriver på meänkieli. måste av innehållet vara egenproducerat. En sida som samproducerats av en norsk och en svensk tidning i det gränsöverskridande tidningssamarbetet, bör undantas från mätning för att sidan inte ska belasta svenska presstödstidningar, som vill publicera materialet, men som ligger nära det kritiska gränsvärdet. I finns inget procenttal för egenproducerat innehåll. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. 8.Sametingets förstudie föreslår att kravet slopas på att en samisk tidning, som skriver på svenska, ska göra det "i huvudsak" på svenska. Nuvarande presstödsregler gör att en samisk tidning, som vill uppnå lägsta tillåtna upplaga 1 500 ex och sedan ytterligare utvecklas, aldrig kommer att våga skriva på samiska till mer än högst , eftersom bestämmelsen förhindrar mer samisk text. Det enda alternativet för att få presstöd är att tidningen skriver på samiska i huvudsak, dvs till , vilket aldrig kommer att ske. I finns definitivt ingen marknad för en samisk dagstidning, som skriver på samiska, såvida inte regeln ändras. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. 9.Sametingets förstudie föreslår att extra resurser tilldelas för språkvård, nyskrivna originaltexter och korrekturläsning vid etablering av en samisk dagstiding eller tidningssidor på samiska eller meänkieli. Särskild gäller det de mest hotade språkvarieterna. Texter i tidningar är språknormerande, vilket innebär att allmänheten mycket starkt påverkas av deras språk. Kostnaderna för tillräckligt god kvalitet blir därför höga. Det förutsätter att journalister, som själva behärskar språket, anställs och att man inte förlitar sig på översättningar. Vid ett gränsöverskridande tidningssamarbete måste samma nivå bibehållas på båda sidor. Nivån på presstödet får därför inte sättas för lågt. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. 10.Sametingets förstudie föreslår att presstödsförordningens formulering om begränsat driftsstöd, som gäller , ändras från skrivet "på finska" till skrivet "på finska och meänkieli". Det skulle göra det möjligt att finansiera en reform som medger ökat presstöd till för två sidor på meänkieli. erhåller tvådagarstidningen inte mer än det belopp som gäller för en endagstidning. För att täcka kostnaden för ett utökat innehåll på meänkieli föreslår förstudien att får samma presstöd som vanliga tvådagarstidningar. Det innebär att beloppet höjs från till . Höjningen på motsvarar kostnaderna för två sidor på meänkieli, enligt de beräkningar som gjort. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. (4.10, 5.1) Kostnadsberäkning för 5-dagarstidning på samiska, Ávvir/ 250 utgivningar , 18 sidor per utgivning i genomsnitt. (tre årsarbeten à 400 000 NKR) Ett presstöd i för en papperstidning i Ávvirs storlek bör vara cirka 5 milj NKR om det ska vara intressant för Ávvir och andra professionella aktörer. Kostnader: svensk 5-dagarstidning med redaktion i , 18 sidor i genomsnitt, ca 4,5 milj NKR Kostnadsberäkning för 5 dagars e-tidning på samiska, Ávvir (tre årsarbeten i 400 000 NKR) Kostnader: 5-dagars e-tidning med redaktion i , ca 1,4 milj NKR Intäkter, Ávvir/ Intäkter i form av abonnemang 400 st à ca Intäkter: 5-dagarstidning, ca 400 000 NKR Intäkter i form av annonser För de samiskspråkiga tidningarna är annonsmarknaden marginell. Intresset för annonser på samiska är litet, eftersom det medför ett betydande merarbete såsom t.ex. att de måste översättas (, Samiske medier, 2000). Kostnadsberäkning för en 4-sidig tidningsbilaga, meänkieli, /veckan har gjort en kalkyl för en tidningsbilaga i sin ordinarie tidning. Kostnader för en tidningsbilaga /veckan Redaktionsledning 0,5 tjänst: Journalistisk produktion 2,0 tjänst: Teknik digital produktion: Administration ekonomi/personal: Extra kostnader för utökad distribution I kalkylen bör också vägas in kostnader för att utöka distributionen av , alltså kampanjer med utökad spridning samt försäljning av abonnemang. Gissningsvis kräver det . För att vara långsiktigt hållbar bör kostnadsökningar läggas till kalkylen. Dessa kan troligen pareras genom löpande effektiviseringar till . Kostnader: 4-sidig tidningsbilaga i , /veckan, ca Intäkter i form av abonnemang 400 extra à ca Intäkter i form av annonser Annonsmarknaden på meänkieli bedöms som näst intill obefintlig. Kostnadsberäkning för 1 tidningssida, meänkieli, /veckan Kalkylen på 4 sid meänkieli ligger på 2,5 mnkr. Om man bryter ner det till 1 sida blir det grovt räknat . En sida är kanske av 2,5 mnkr, vilket blir . För att få in en extra sida på meänkieli vid tryckningen måste man dock utöka tidningen stegvis med 4 sidor. Vid små textvolymer kan det dock vara svårt att hitta skribenter som kan åta sig att skriva bara en sida i tidningen. Då bör man bör hitta en skribent som behärskar meänkieli i sitt skrivande men som också har ett annat jobb vid sidan om. Det är lättare att få personal till hela tjänster. I kalkylen räknar man 2 tjänster för 4 sidor. Om man bryter ner det till 1 sida, blir det inte av personalkostnaderna utan , vilket blir . Kostnader: 1 tidningssida i , 2 dgar/veckan, ca . Kostnadsberäkning för 1 tidningssida på samiska, /vecka Kostnader: 1 tidningssida för 4 lokaltidningar, /veckan, ca Intäkter, lokaltidning i Intäkter i form av abonnemang 4 x 100 st à ca Intäkter: 4 lokaltidningars ökade antal abonnenter, ca Intäkter i form av annonser Erfarenheten från och Lokalavisa NordSalten är att förhoppningarna att få in annonser för den samiska delen till väldigt liten grad uppfyllts. Finansiering av Ávvirs expansion i Kostnader för papperstidning: 4,5 milj NKR. Kostnader för e-tidning: 1,4 milj NKR. Förstudien föreslår en politisk överenskommelse med om att norska Ávvir ges möjlighet att expandera i mot att en ny kommande svensk sydsamisk tidning tillåts expandera i . Det skulle förhindra att det norska presstödet för Ávvir och Ságat urholkas på grund av etablering av en norsk sydsamisk tidning. Genom att den svenska tidningen får inräkna abonnenter i skulle den få tillräckligt underlag på 1 500 ex för att erhålla presstöd i . Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. Finansiering av tidningssidor på samiska Förstudien har inget förslag på finansiering. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. Finansiering av tidningssidor på meänkieli Två tidningssidor /veckan i Det begränsade driftsstödet för höjs till vanligt presstöd för en tvådagarstidning, från till . Det ger ett höjt presstöd, . Kartläggning av medier som riktar sig till samer I detta kapitel redogör förstudien för de medier som riktar sig till målgruppen samer och tornedalingar. YLE startade sina fasta samiska radiosändningar 1947. Hur många är anställda och hur många är journalister? Hur stor är budgeten?