sou · H0B355d2 · 2012-08-24 00:00:00 — framställningen sprids, om inte gärningen med hänsyn till omständigheterna Lag (1998:1439). 2 § Gärningar som enligt 7 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen inte skall an- ses som tryckfrihetsbrott, därför att de begås genom meddelanden där det brottsliga är dolt, skall inte heller anses som yttrandefrihetsbrott. 3 § Om någon lämnar ett meddelande, som avses i 1 kap. 2 §, eller, utan att svara enligt 6 kap., medverkar till en framställning som är avsedd att offent- liggöras i ett radioprogram eller en teknisk upptagning, som författare eller annan upphovsman eller genom att framträda i radioprogrammet och därige- nom gör sig skyldig till 1.högförräderi, spioneri, grovt spioneri, grov obehörig befattning med hemlig uppgift, uppror, landsförräderi, landssvek eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott; 2.oriktigt utlämnande av allmän handling som ej är tillgänglig för envar eller tillhandahållande av sådan handling i strid med myndighets förbehåll vid dess utlämnande, när gärningen är uppsåtlig; eller 3.uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt i de fall som anges i särskild gäller vad som föreskrivs i lag om ansvar för sådant brott. Om någon anskaffar en uppgift eller underrättelse i sådant syfte som avses i1 kap. 2 § och därigenom gör sig skyldig till brott som anges i första stycket 1, gäller vad som föreskrivs i lag om ansvar för brottet. Det som föreskrivs i 2 kap. 22 § första stycket regeringsformen om sär- skilt lagstiftningsförfarande ska gälla också i fråga om förslag till föreskrif- ter som avses i första stycket 3. Lag (2010:1410). 4 § Vad som är föreskrivet i lag om påföljd för brott som avses i 1 § skall gälla också när brottet är att anse som ett yttrandefrihetsbrott. Om skadestånd på grund av yttrandefrihetsbrott finns bestämmelser i 8 kap. När någon döms för förtal eller förolämpning i enlighet med 1 § första stycket, kan domstolen, om brottet begåtts i ett radioprogram, på yrkande av motparten besluta att domen skall återges helt eller delvis i ett radioprogram i samma sändningsverksamhet. Rätten får besluta att skyldigheten att återge domen skall avse ett av rätten gjort sammandrag av denna. 5 § När en domstol bestämmer påföljd för ett yttrandefrihetsbrott, skall domstolen särskilt ta hänsyn till om en rättelse har offentliggjorts. 6 § En teknisk upptagning som innefattar ett yttrandefrihetsbrott får kon- fiskeras. Är brottet olaga våldsskildring gäller om särskild rättsverkan i öv- rigt vad som föreskrivs i lag. Vid konfiskering skall alla exemplar som är avsedda för spridning förstö- ras. Dessutom skall tillses att föremål som kan användas särskilt för att mångfaldiga den tekniska upptagningen inte skall kunna användas för att framställa ytterligare exemplar. Lag (1998:1439). 1 § Ansvaret för yttrandefrihetsbrott i ett radioprogram eller en teknisk upptagning ligger på utgivaren. Har en ställföreträdare inträtt som utgivare, har han ansvaret. I fråga om andra direktsända radioprogram än sådana som avses i 1 kap. 8 § får i lag föreskrivas att den som framträder i programmet skall ansvara för sina yttranden själv. Lag (1998:1439). 2 § Det ansvar för yttrandefrihetsbrott som annars skulle åvila utgivaren ligger på den som är skyldig att utse utgivare, om 1.det inte fanns någon behörig utgivare när brottet förövades, 2.utgivaren var utsedd för skens skull eller uppenbarligen inte kunde utö- va den befogenhet som anges i 4 kap. 3 § eller 3.uppgift om utgivaren inte har hållits tillgänglig för allmänheten på före- skrivet sätt. Har en ställföreträdare inträtt som utgivare men var han inte längre behö- rig när brottet förövades eller hade hans uppdrag upphört eller förelåg det beträffande honom något förhållande som anges i första stycket 2 eller 3, lig- ger ansvaret för yttrandefrihetsbrott på utgivaren. I stället för den som anges i första stycket ansvarar den som sprider en tek- nisk upptagning för yttrandefrihetsbrott i denna, om upptagningen saknar den i 3 kap. 13 § första stycket föreskrivna uppgiften om vem som har låtit framställa den och det inte kan klarläggas vem denne är eller han saknar känd hemortsadress i och inte heller kan påträffas här under rätte- gången. Vad som sägs i tredje stycket för det fall att en uppgift saknas gäller också om en lämnad uppgift innebär att den som har låtit framställa den tekniska upptagningen har hemvist utomlands eller om uppgiften är oriktig och den som sprider upptagningen känner till detta. Lag (1998:1439). 3 § Om åtal väcks för ett yttrandefrihetsbrott och den tilltalade anser att det finns någon omständighet som medför att han inte skall vara ansvarig, skall han åberopa denna omständighet före huvudförhandlingen. Om han inte gör det, skall han betraktas som ansvarig. Lag (1998:1439). 4 § Den som ansvarar enligt detta kapitel för ett yttrandefrihetsbrott i en framställning skall anses ha haft kännedom om innehållet i framställningen. Han skall också anses ha medgett dess offentliggörande. Lag (1998:1439). 5 § Har upphävts genom lag (1998:1439). 6 § Har betecknats 3 § genom lag (1998:1439). 7 § Har betecknats 4 § genom lag (1998:1439). SFS 2011:508 7 kap. Om tillsyn, åtal och särskilda tvångsmedel 1 § Bestämmelserna i 9 kap. 1–4 §§ tryckfrihetsförordningen om tillsyn och åtal ska gälla också i fråga om radioprogram och tekniska upptagningar och i fråga om yttrandefrihetsmål. Justitiekanslern får överlämna åt allmän åklagare att vara åklagare i yttrandefrihetsmål om ansvar eller konfiskering på grund av olaga våldsskildring, hets mot folkgrupp, brott mot medborger- lig frihet, olaga hot, hot mot tjänsteman eller övergrepp i rättssak i tekniska upptagningar. Rätten att väcka allmänt åtal får dock inte överlämnas när det gäller yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp eller brott mot medborgerlig frihet. Den tid inom vilken allmänt åtal för yttrandefrihetsbrott ska väckas är i fråga om radioprogram från det att programmet sändes eller, i fråga om tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2, från den tidpunkt när informationen inte längre tillhandahölls. I fråga om sådan offentlig uppspelning ur en databas som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 är tiden från uppspelningen. Beträffande tekniska upptagningar är tiden från det att upptagningen gavs ut. Beträffande sådana upptag- ningar som saknar någon av de i 3 kap. 13 § föreskrivna uppgifterna gäller dock vad som är föreskrivet i lag om tid för väckande av talan med den be- gränsningen att allmänt åtal inte får väckas senare än från det att Justi- tiekanslern fick kännedom om upptagningen. Lag (2010:1349). 2 § Om ett yttrandefrihetsbrott har förövats i en teknisk upptagning utan att det finns någon som enligt 6 kap. är ansvarig för brottet, får åklagaren eller målsäganden i stället för att väcka åtal ansöka om konfiskering av upptag- ningen. Detsamma gäller, om stämning i inte kan delges den som är ansvarig för brottet. Lag (1998:1439). 3 § Vad som sägs i 10 kap. tryckfrihetsförordningen om beslag av tryckta skrifter skall gälla också i fråga om beslag av tekniska upptagningar. För så- dan upptagning, skrift eller bild som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 gäller, när det är fråga om utredningsbeslag med anledning av yttrandefrihetsbrott, vad som sägs i 10 kap. 14 § tryckfrihetsförordningen. I stället för 10 kap. 6 § och 8 § andra stycket tryckfrihetsförordningen gäller dock beträffande tek- niska upptagningar vad som föreskrivs i andra och tredje styckena i denna paragraf. Om den tid som avses i 10 kap. 4 § tryckfrihetsförordningen med hänsyn till beslagets omfattning eller någon annan omständighet är otillräck- lig, får rätten på Justitiekanslerns framställning medge att tiden förlängs. Förlängningen får inte avse än som är oundgängligen nödvändig och får omfatta sammanlagt högst . Vad som sägs i 10 kap. 3 § an- dra stycket tryckfrihetsförordningen gäller inte, om Justitiekanslern enligt 1 § första stycket detta kapitel har överlämnat åt allmän åklagare att vara åklagare i yttrandefrihetsmål. Vad som sägs i 10 kap. 2, 4 och 14 §§ tryckfri- hetsförordningen samt denna paragraf om Justitiekanslerns uppgifter gäller i sådant fall även den allmänna åklagaren. Varje beslut om beslag skall ange det eller de avsnitt av framställningen som har föranlett beslaget. Om det vid ett beslag som är av det slag som av- ses i 10 kap. 14 § tryckfrihetsförordningen inte är möjligt att i beslutet när- mare ange varje sådant avsnitt, skall i efterhand, så snart det kan ske, i sär- skilt beslut anges vilka avsnitt som åberopas som brottsliga. endast de särskilda skivor, rullar eller andra sådana delar av upptagningen där dessa avsnitt förekommer. Bevis om att beslag har beslutats skall, så snart det kan ske, utan kostnad tillställas den som beslaget verkställs hos samt den som har låtit framställa den tekniska upptagningen. Beviset skall innehålla uppgift om det eller de avsnitt i upptagningen som har föranlett beslaget. Lag (2002:909). 4 § I lag får föreskrivas att en nämnd vars sammansättning är bestämd i lag och vars ordförande skall vara eller ha varit ordinarie domare skall granska om radioprogram, som någon har sänt på annat sätt än genom tråd, står i överensstämmelse med de föreskrifter eller andra villkor som gäller för En sådan nämnd får endast uttala sin mening och förelägga den sändande att följa föreskrifterna eller villkoren. I lagen får föreskrivas att ett föreläggande av nämnden får förenas med vite. Frågor om ansvar för ytt- randefrihetsbrott och om utdömande av vite prövas alltid av domstol enligt 3 kap. 5 §. 5 § Genom lag får föreskrivas om särskild tillsyn över att yttrandefriheten i filmer, videogram eller andra tekniska upptagningar med rörliga bilder inte missbrukas genom olaga våldsskildring och över att sådana upptagningar med våld eller hot om våld inte i förvärvssyfte sprids till den som är under Därvid får föreskrivas om befogenhet för en tillsynsmyndighet att tillfälligt ta hand om ett exemplar av en film, ett videogram eller en teknisk upptagning med rörliga bilder som kan antas innehålla en framställning som innefattar olaga våldsskildring. Lag (1998:1439). 6 § I fråga om sådana föreskrifter som avses i 4 och 5 §§ gäller vad som föreskrivs om begränsningar av grundläggande fri- och rättigheter i 2 kap. 21–23 §§ regeringsformen. Lag (2010:1410). 8 kap. Om skadestånd 1 § Skadestånd får inte dömas ut på grund av innehållet i ett radioprogram eller en teknisk upptagning i andra fall än när framställningen innefattar ett Om skadestånd på grund av brott som avses i 5 kap. 2 och 3 §§ gäller vad som är föreskrivet i lag. Lag (1998:1439). 2 § Den som enligt 6 kap. bär det straffrättsliga ansvaret ansvarar även för Skadeståndet kan krävas ut också av den som bedriver program- verksamheten eller har låtit framställa den tekniska upptagningen. I fall som avses i 1 kap. 8 § ansvarar gärningsmannen för skadestånd på grund av brott som han begår i sändningen. Skadeståndet kan krävas ut även av den som bedriver programverksamheten. Lag (1998:1439). 3 § Om den som skulle bära det straffrättsliga ansvaret inte har någon känd hemortsadress i landet när brottet förövas och inte heller kan påträffas här under rättegången och ansvaret därför övergår på någon annan enligt 6 kap. SFS 2011:508 2 § tredje stycket, får skadestånd ändå krävas ut även av den förre, i den mån det medges i lag. Lag (1998:1439). 4 § Vad som sägs i 6 kap. 4 § denna grundlag skall gälla också i fråga om skadestånd på grund av yttrandefrihetsbrott i ett radioprogram eller en tek- nisk upptagning. I fråga om sådant skadestånd skall också gälla vad som sägs i 11 kap. 3–5 §§ tryckfrihetsförordningen om enskilt anspråk i vissa fall. Lag (1998:1439). 9 kap. Om rättegången i yttrandefrihetsmål 1 § Vad som sägs i 12 kap. tryckfrihetsförordningen om rättegången i tryckfrihetsmål skall gälla också i fråga om motsvarande mål som avser ra- dioprogram och tekniska upptagningar (yttrandefrihetsmål). Hänvisningen i 12 kap. 2 § till 8 kap. tryckfrihetsförordningen skall därvid avse 6 kap. denna grundlag. De som utsetts till jurymän för tryckfrihetsmål skall också vara jurymän i yttrandefrihetsmål. Lag (1998:1439). 10 kap. Om radioprogram och tekniska upptagningar från utlandet m.m. 1 § Bestämmelserna i 1–9 och 11 kap. är tillämpliga också på sådana tek- niska upptagningar som har framställts utomlands och som lämnas ut för spridning i . Vad som annars sägs om den som har låtit framställa upptagningen skall därvid i stället gälla den som här i landet lämnar ut den för spridning. I fråga om rätten att meddela och anskaffa uppgifter och underrättelser för offentliggörande och om rätten till anonymitet gäller dock i tillämpliga delar vad som sägs i 13 kap. 6 § tryckfrihetsförordningen. hänvisningen till 1 kap. 1 § tredje och fjärde styckena tryckfrihetsförord- ningen avse 1 kap. 2 § denna grundlag, hänvisningen till 3 kap. tryckfrihetsförordningen avse 2 kap. denna grund- lag, hänvisningen till 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen avse 2 kap. 3 § denna grundlag och hänvisningen till 7 kap. 3 § första stycket 2 tryckfrihetsförordningen avse 5 kap. 3 § första stycket 2 denna grundlag. Lag (1998:1439). 2 § Det som enligt 1 § gäller i fråga om rätt att meddela och anskaffa upp- gifter och underrättelser och att vara anonym gäller också radioprogram som sänds från sändare utanför och tekniska upptagningar som inte läm- nas ut för spridning i , oavsett om upptagningen har framställts här eller i utlandet. I lag får dock föreskrivas undantag från rätten att meddela och anskaffa uppgifter i fråga om radioprogram som sänds från öppna havet eller luftrummet däröver. Lag (1998:1439). 11 kap. Allmänna bestämmelser 1 § Vad som sägs i 14 kap. 1–3 §§ tryckfrihetsförordningen om resning, högre rätts prövning av tryckfrihetsmål och skyndsam behandling av mål skall gälla också i fråga om motsvarande mål enligt denna grundlag. I alla hänseenden som inte har reglerats särskilt i denna grundlag eller i lag som har beslutats med stöd av den gäller vad som är föreskrivet i lag eller annan författning. Utlänningar är i fråga om yttrandefriheten enligt denna grundlag likställda med svenska medborgare, om inte något annat följer av lag. Lag (2002:909). 1.Denna grundlag2 träder i kraft . 2.De nya föreskrifterna skall inte tillämpas på radioprogram som har sänts före ikraftträdandet. 3.I fråga om filmer och ljudupptagningar som har lämnats ut för sprid- ning före ikraftträdandet skall de nya föreskrifterna tillämpas med följande undantag: a) En film eller en ljudupptagning skall anses ha lämnats ut för spridning den dag denna grundlag trätt i kraft. b) Föreskrifterna i 2 kap., 3 kap. 13 § första–tredje styckena, 4 kap., 6 kap. 1–5 §§ och 10 kap. 1 § första stycket andra meningen skall inte tilllämpas. c) Den som sprider en film är ansvarig för yttrandefrihetsbrott i filmen, om spridningen skulle ha varit straffbar även enligt äldre bestämmelser. d) Ansvaret för yttrandefrihetsbrott i en ljudupptagning ligger på upp- hovsmannen och den som framträder i upptagningen, om de är att anse som gärningsmän, samt på den som har låtit framställa upptagningen och på den som sprider den, allt under förutsättning att deras handlande skulle ha varit straffbart även enligt äldre bestämmelser. e) I stället för vad som föreskrivs i 8 kap. 2 § första stycket gäller att ska- destånd kan krävas ut av den som enligt c) och d) bär det straffrättsliga an- svaret för innehållet i en film eller en ljudupptagning. f) De nya föreskrifterna gäller inte i fråga om spridning som före ikraftträ- dandet har skett av filmer med skildringar av sexuellt våld eller tvång eller närgångna eller utdragna skildringar av grovt våld mot människor eller djur. g) De nya föreskrifterna tillämpas inte vid prövning av talan som har väckts före ikraftträdandet. Skulle en tillämpning av de nya föreskrifterna ha lett till frihet från påföljd, får någon sådan dock inte ådömas. Denna lag3 träder i kraft . Har beslut om beslag medde- lats före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas för beslaget. 1.Denna lag4 träder i kraft . 2.I fråga om tekniska upptagningar som inte omfattas av tidigare lydelse och som har lämnats ut för spridning före ikraftträdandet skall de nya före- skrifterna tillämpas med följande undantag. a) En teknisk upptagning skall anses ha lämnats ut för spridning den dag denna grundlag trätt i kraft. b) Föreskrifterna i 2 kap., 3 kap. 13 § första–tredje styckena, 4 kap., 6 kap. 1 och 2 §§ och 10 kap. 1 § första stycket andra meningen skall inte tillämpas. c) Den som sprider en teknisk upptagning är ansvarig för yttrandefrihets- brott i upptagningen, om gärningen skulle ha varit straffbar även enligt äldre d) I stället för vad som föreskrivs i 8 kap. 2 § första stycket gäller att ska- destånd kan krävas ut av den som enligt c bär det straffrättsliga ansvaret för innehållet i en teknisk upptagning, om skadeståndsskyldighet förelegat en- ligt bestämmelser i vanlig lag. e) De nya föreskrifterna gäller inte i fråga om spridning som före ikraftträ- dandet har skett av tekniska upptagningar med bilder som innefattar skild- ringar av sexuellt våld eller tvång. f) De nya föreskrifterna tillämpas inte vid prövning av talan som har väckts före ikraftträdandet. Skulle en tillämpning av de nya föreskrifterna ha lett till frihet från påföljd, får någon sådan dock inte dömas ut. De äldre föreskrifterna skall tillämpas på ljudupptagningar som har lämnats ut för spridning före ikraftträdandet. I mål som rör skildring av barn i pornografisk bild tillämpas äldre före- skrifter, om talan väckts före ikraftträdandet. Denna lag5 träder i kraft . Äldre föreskrifter tillämpas på sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § och som skett före ikraftträdandet. Den nya föreskriften i 7 kap. 1 § andra stycket första meningen om preskriptionstid för yttrandefrihetsbrott vid tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § tillämpas endast på information som fortfarande finns i databasen Den nya föreskriften i 7 kap. 1 § andra stycket tredje meningen tilläm- pas endast på tekniska upptagningar som ges ut efter ikraftträdandet. Ordlista – några begrepp Tredje och fjärde generationens mobilkommunikation, ger högre över- föringshastighet och möjliggör sändning och mottagning av bl.a. rör- liga bilder med hög kvalitet och utan mera störande avbrott. Beteckning för överföring av information via ett modem som kopplats till en fast telefonlinje (). Mindre datorprogram som installeras i mobiltelefonen, läsplattan eller datorn. Det kan t.ex. vara ett program som ger användaren väderprog- noser. Bit är den minsta beståndsdelen i en datamängd. Ett tusen bit är 1 kilo- bit, 1 kb. Tusen kb blir i sin tur , en Mb (förkortning av binary digit). En webbplats tillgänglig via internet där inläggen som regel publiceras i kronologisk ordning. Blogg är en förkortning och försvenskning av engelskans web och log. Används för överföring av data via elektromagnetiska vågor mellan elektronisk utrustning som till exempel mobiltelefoner och datorer med en räckvidd på . Elektronisk förbindelse där data överförs med en relativt hög över- föringshastighet. Allmän utsändning som kan avlyssnas av flera mottagare . En byte består av en kombination av åtta stycken nollor och ettor som representerar ett tecken, t.ex. en bokstav. En byte består av åtta bitar, se bit. Ett samtal i realtid som förs med korta textmeddelanden som överförs via internet (eng. chat). Digital överföring av radiosändningar som kräver speciella mottagare, har högre kapacitet än DAB (Digital Audio Broadcasting). En avgränsad plats för lagring av information i datoriserad form. Informa- tionen är lätt sökbar med hjälp av en databashanterare. Adressen till en webbplats eller till en dator på internet (eng. domain address). Ett grundläggande vetenskapligt begrepp för vågrörelse i tråd eller etern. Användningen varierar beroende på vågornas frekvens, våg- längd. Långa våglängder används bl.a. vid överföring av tv- och radio- program medan t.ex. röntgenstrålning har hög frekvens. Används för navigering och positionsbestämning. Togs i allmänt bruk 1994 (). Formspråk som används vid utformningen av hemsidor. Särskilda koder bestämmer t.ex. utformningen av bokstäver och spaltbredd (Hyper Text Markup Language). Ett standardiserat protokoll för att överföra webbsidor mellan webb- platser och användare på internet (Hyper Text Transfer Protocol). Den kod som används för att styra, adressera, överföringen av data över internet (Internet Protocol). För att kunna kommunicera får alla datorer i ett nätverk en unik siffer- kombination, Internet Protocol adress. När användare skriver namnet på en webbplats översätts det i ett särskilt register till webbplatsens IP-nummer. Telefoni som sker via en internetuppkoppling. Världens största nätverk av datorer för enkel och effektiv överföring av text, ljud och bild. Uppskattningsvis består internet av över 100 miljoner datorer. Den som tillhandahåller uppkoppling på internet, internetaccess. Kallas också internetleverantör eller nätleverantör (eng. Pro- vider). Används för att beskriva när gränserna mellan olika former av över- föring, utrustning eller tjänster löses upp. Sammankopplade datorer i ett mindre nätverk, t.ex. på ett företag (). Klickbar adress, länk, till en annan webbsida eller webbplats. Kallas ibland också surfplatta. En form av dator som kan laddas med t.ex. böcker eller användas för uppkoppling mot internet. Går ibland även att använda som kamera och telefon. Avser funktioner för lagring av data och andra funktioner som finns utspridda på servrar på internet som leverantören av tjänsten förfogar över. Anger hur stor andel av befolkningen som använder en viss utrustning eller tar del av en tjänst, t.ex. hur många som använder mobiltelefon. En tjänst för nedladdning av t.ex. radioprogram eller tv-program till en mobiltelefon eller dator för uppspelning som använd- aren bestämmer. En tjänst som innebär att exemplar av t.ex. en skrift framställs ur en databas i det antal exemplar som efterfrågas. Dator i ett nätverk som håller ordning på gemensamma funktioner och utrustning som t.ex. skrivare och e-post. Servrar används också för lagring av data. Korta textmeddelanden som sänds mellan mobiltelefoner (). Ett sammanfattande begrepp för elektronisk publicering där använd- arna skapar innehållet, t.ex. Facebook. Innebär att t.ex. ett tv-program eller ett musikstycke spelas upp direkt från källan och där användaren bestämmer när överföringen ska starta, pauseras eller avbrytas (eng. streaming). Ett exempel är musiktjänsten Spotify. Bärare av information i datoriserad form, t.ex. en cd-skiva eller ett USB- minne. Tekniska upptagningar kan endast avläsas med hjälp av tekniska hjälpmedel. Gemensam adress för webbplatser inom främst ett land. Till exempel är toppdomänen för .se. Det innebär inte att alla sidor är på svenska eller administreras från . Uppkopplingsmöjlighet för datorer via 3G- eller 4G-nätet. Nätverk där datoranvändare kan koppla upp sig mot gemensamma funktioner som t.ex. internetanslutning och skrivare. Lokala nätverk kallas WLAN, (), och kan omfatta ett hus- håll eller ett företag. Nätverk som täcker en större yta benämns WMAN, (). Kallas även för mikroblogg. Kortare textmeddelanden, s.k. tweets, på högst 140 tecken som visas på användarens konto. Användare kan pre- numerera på, följa, andra twittrares flöden. Allmän utsändning som kan avlyssnas av flera mottagare. Men till skillnad mot broadcast har varje mottagare en egen förbindelse med sändaren. En vidaresändningsplikt innebär att nätinnehavare är skyldiga att till- handahålla de program som anses nödvändiga för att tillgodose kravet på allmänhetens tillgång till en allsidig upplysning (eng. must carry). Tjänster som gör det möjligt för enskilda att skapa och publicera en webbplats. Ett exempel på en värdtjänst, eller innehållstjänst, är s.k. webbhotell där enskilda kan hyra utrymme. Som värdtjänst räknas inte tillhandahållandet av internetaccess.