sou · H0B39 · 2012-03-07 00:00:00 — Det intensiva användandet bidrar till att få nyanlända kvinnor använder många dagar i streck. Det är ovanligt redan att använda . Den grupp som är särskilt intressant är de mammor som kommer med barn men som inte får ytterligare barn i . från övriga världen (inte EU/) är det som tar , således ett mycket ovanligt mönster. Att ta många dagar i denna grupp (mammor från övriga världen som inte får ytterligare barn i ) är relaterat till att ha en låg inkomst, vilket leder till slutsatsen att det är ovanligt att kombinera förvärvsarbete och föräldraledighet i . Det är inte heller vanligt att använda flexibiliteten i försäkringen genom att ta del av föräldrapenningdag, även om detta ökar något med tiden i . De nyanlända männen har inte ett lika tydligt skilt mönster utan är ofta mer lika jämförelsegruppen av pappor i . Uttagen för pappor är lägre och det är svårt att göra några slutsatser mer än att det är vanligt att inte ta alls i alla grupper av nyanlända pappor. Det går inte att dra slutsatsen att dessa pappor tar färre föräldrapenningdagar då deras uttag bara mäts och de kan använda föräldrapenning till dess att barnet fyller . Angående ersättningen är den tydligt lägre än i jämförelsegruppen för mammor och särskilt mammor från övriga världen skiljer ut sig med mycket låga ersättningsnivåer. Ersättningsnivåerna ökar något med tiden i , men främst för mammor från EU/. Detta tyder på en gradvis etablering på arbetsmarknaden och en snabbare och mer markant ökning för de som kommer från EU/borde vara förväntad då de oftare kommer av arbetsrelaterade skäl. De grupper som har särskilt låg ersättning är kvinnor som kommer med barn, både de som inte får ytterligare barn och de som får barn i . får en ersättning på grundnivå efter att de kommit till . Ett genomgående mönster som framkommit i denna studie är att det bland de nyanlända invandrarna är stora andelar som tar noll dagar. Troligen spelar en ökande felkälla stor roll här, dvs. invandrare som lämnat utan att detta blivit registrerat. Det är osäkert om denna felkälla är hela förklaringen och andra möjliga förklaringar är att föräldrar använder systemen i andra länder eller att de har en situation där de inte får tillgång till någon föräldraförsäkring, vilket naturligtvis i sådant fall är en mycket problematisk situation. Det är viktigt att uppmärksamma och vidare utreda denna grupp inte minst då det är en välfärdsfråga. Oregistrerad utvandring är också en viktig fråga som påverkar svensk befolkningsstatistik i ökande grad, inte bara den del som ansvarar för. Vidare och mer djupgående studier om nyanlända invandrares föräldrapenninguttag bör på ett mer kvalificerat sätt ta hänsyn till både antal barn och ålder på dessa. Vidare bör man kontrollera hur många föräldrapenningdagar som individer har till sitt förfogande vid varje givet tillfälle. Att följa föräldrapenninguttag per barn och inte bara per förälder borde dessutom ge mer kunskap om uttaget för de olika grupperna. Det man skulle vilja ha svar på i denna studie är hur länge de nyanlända invandrarna är föräldralediga och därmed inte tillgängliga på arbetsmarknaden och troligen inte aktivt arbetssökande. Längden på denna föräldraledighet kan vi inte uttala oss om då föräldrapenning och föräldraledighet inte är detsamma. Vi vet dessutom mycket lite om föräldraledighetslängder för hela gruppen av föräldrar i . Det vi vet kommer från enkätstudier och det finns ingen heltäckande statistik om föräldraledighetslängder. Troligen finns det systematiska skillnader i relationen mellan föräldrapenning och föräldraledighet mellan jämförelsegruppen av föräldrar i och de nyanlända invandrarna i denna studie. Det är möjligt att spridningen av dagar för jämförelsegruppen innebär en längre föräldraledighet än vad de nyanlända mammorna har tillgång till med sitt mer intensiva uttag. Andra tolkningar är dock möjliga och djupare analyser behövs. , G., , K. (2007). Childbearing dynamics of couples in a universalistic welfare state: The role of labor-market status, country of origin, and gender. 17(30): 897–938. Duvander, A. (2010). Immigrants use of parental leave in , s. 203–224 i L. B. and A. Linhardt (Red), Our Demographic Future – a Challenge. On the for Demographic Analyses. Scandinavian Population Studies, vol 14. Duvander, A. , S. (2006). Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande. 33–68 i P. de los (Red), Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. (2010a). Föräldrars syn på information om föräldraförsäkringen. Resultat från en enkät- SOU 2012:9 Bilaga 2 (2010b). En studie om föräldrapenningdagar som inte har använts. (2011). Socialförsäkringen i siffror 2011. (2003). Mamma vet bäst. En kunskapsmätning om föräldrapenning och föräldraledighet. RFV Analyserar 2003:19. (2005). På gränsen till trygghet. SCB (2008). Barnafödande bland inrikes och utrikes födda. Demografiska rapporter 2008:2. SOU (2005). Betänkande av föräldraförsäkringsutredningen 2005:73. Underlagsrapport till (A 2011:06) – Ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare Det kan finnas många förklaringar till utrikes föddas lägre sysselsättning och högre arbetslöshet. I föreliggande underlag till AKKA- utredningen (A 2011:06) – Ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare undersöks en aspekt: inställning till arbete bland utrikes födda kvinnor och män. Inställningen till arbete bland dessa kvinnor jämförs med andra grupper för att se om bristande vilja att ta ett arbete kan vara en av orsakerna till den högre arbetslösheten bland utrikes födda kvinnor. Alla som ingår i dataurvalet ingår också i arbetskraften. Slutsatser går därför bara att dra för de som deltar i arbetskraften. Entydigt och sammantaget visar de redovisade resultaten att utrikes födda kvinnor (och män) som deltar i arbetskraften har samma inställning, eller för arbetsmarknadsutfallet potentiellt gynnsammare inställning, till arbete respektive arbetslöshet än vad inrikes födda har. Dessutom är sökaktiviteten minst lika hög bland utrikes födda kvinnor (och män) som bland infödda. En möjlig hypotes om att utrikes födda kvinnor (och män) som ingår i arbetskraften inte vill ha arbete eller, som en följd av en negativ inställning, inte heller söker arbete kan därmed förkastas. Slutsatsen blir att en negativ inställning inte förklarar utrikes föddas lägre sysselsättning och högre arbetslöshet. I , liksom i många andra länder, är sysselsättningen bland utrikes födda lägre än bland inrikes födda. Sysselsättningsgraden varierar också mellan olika grupper av invandrare – flyktingar och deras anhöriga är t.ex. arbetslösa i högre grad än andra utrikes födda. Genomgående är också den genomsnittliga sysselsättningsgraden lägre för kvinnor än vad den är för män. Att stärka utrikes föddas ställning på arbetsmarknaden är av avgörande betydelse för den enskildes livssituation. Det är också en viktig samhällsekonomisk fråga. Utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden är ett område som befinner sig i den politiska hetluften i dagens och det är också ett område som omgärdas av värderingar, känslor och förutfattade meningar. Det av därför av särskild vikt att söka lösningar på integrationsproblem utifrån en så solid bas av kunskap som är möjligt. Detta projekt syftar till att för utredningens räkning undersöka inställning till arbete bland utrikes födda kvinnor samt kvinnornas anhörigas och vänners inställning till att de ska arbeta. För att kunna relatera resultaten till olika referenspunkter så redovisas resultaten för andra grupper som utrikes födda män respektive inrikes födda kvinnor och män. Resultaten kontrolleras också för vad olika bakgrundsfaktorer som till exempel ålder, utbildning, familjesituation, barn och vistelsetid i landet betyder. I avsnitt 2 ges en översiktlig bakgrund av hur arbetsmarknadssituationen för utrikes födda ser ut samt vad som kan ha orsakat situationen. I avsnitt 3 redovisas inställning till arbete och strategier för att söka arbete för män och kvinnor från olika delar av världen. I avsnitt 4 sammanfattas och kommenteras resultaten avslutningsvis. Stora skillnader i sysselsättning och arbetslöshet mellan utrikes födda kvinnor och andra grupper i Sysselsättningen för utrikes födda är lägre än för inrikes födda. Sysselsättningsgraden var för inrikes födda kvinnor respektive män jämfört för utrikes födda kvinnor respektive män.1 Sysselsättningsgraden 1 Sysseslsättnings- och arbetslöshetssiffrorna i detta avsnitt beskriver genomsnitt för dem , . var alltså lägre för utrikes födda kvinnor jämfört med inrikes födda män. Arbetslösheten var också högre bland utrikes än bland inrikes födda. Utfallet skiljer sig åt mellan olika grupper av utrikes födda, till exempel är personer som kommit som flyktingar födda utanför och deras anhöriga i högre grad arbetslösa än andra. Utrikes föddas sysselsättning och arbetslöshet varierar också i högre grad med konjunkturförändringar än motsvarande för inrikes födda. Både efterfrågan på arbetskraft och utbudet påverkar arbetsmarknadssituationen. Sådana faktorer som utbildningsnivån, den tid man bott i och varifrån man kommer spelar stor roll. Bland annat ökar sysselsättningsgraden med vistelsetiden. De som har tvingats lämna sina hemländer som flyktingar har det ofta svårare på arbetsmarknaden än andra. Det finns många skäl till det. Ett skäl är att sannolikt att dessa personer ofta måste lämna sina hemländer snabbt utan att ha möjlighet att välja det land som bäst passar deras kunskap och erfarenheter. Är en förklaring till skillnaderna i sysselsättning olika inställningar till arbete? Individers inställning till arbete, hur man värderar vikten av att ha ett förvärvsarbete, kan påverka möjligheterna att få ett arbete genom dennes sökaktivitet. Om det finns skillnader i motivation för arbete, och/eller större acceptans för arbetslöshet, så kan det vara en förklaring till den högre arbetslösheten bland utrikes födda. Frågan är svår att mäta empiriskt och därför finns det mycket få studier som har studerat detta. En annan fråga är om det finns skillnader i sökaktiviteten mellan utrikes och inrikes födda vad gäller hur intensivt man söker eller vilka sökkanaler man använder sig av och/eller har tillgång till som sannolikt samvarierar med inställningen till arbete. En delförklaring till den högre arbetslösheten för utrikes födda kan vara att de har begränsad information om hur arbetsmarknaden fungerar och vilka de mest lönsamma sökstrategierna är. Detta skulle i så fall visa sig i ett annorlunda sökmönster för utrikes födda kvinnor jämfört med andra grupper. Även detta är svårt att mäta empiriskt varför det finns få studier även för det ämnet. I denna underlagsrapport används intervjudata för att beskriva och analysera utrikes födda kvinnors och mäns inställning till arbete och strategier för att söka arbete. bygger på individernas egen bedömning och av sin inställning till arbete. Den unika databasen som används för att undersöka inställningar till arbete har sammanställts inom ramen för ett nordiskt projekt om arbetslöshetsersättning och sökbeteende (). Den innehåller information om personer som var arbetslösa eller fick ett arbete . Data har samlats in genom telefonintervjuer av två olika urval av personer. Det ena urvalet består av personer som var registrerade som arbetslösa på en arbetsförmedling (stockurvalet) vecka 1998 och det andra består av personer som lämnade arbetslösheten (flödesurvalet) veckorna 14– 1998. Stockurvalet täcker personer i åldrarna 20–65 medan flödesurvalet är begränsat till personerna i åldrarna 25–60. Flödesurvalet har samlats in från personer som lämnar arbetslöshet för att kunna undersöka om skillnader i sökbeteende har påverkat sannolikheten att lämna arbetslösheten. Genom att begränsa urvalet till personer som är minskar andelen personer som lämnar arbetslöshet för studier. Sammanlagt intervjuades 723 personer från stockurvalet och 1333 från flödesurvalet. Urvalen består av personer som var registrerade på en arbetsförmedling , och dessa har sedan intervjuats. Data består av två urval; ett urval som är arbetslösa vid urvalstidpunkten och ett urval som har fått ett arbete vid urvalstidpunkten. Det första urvalet består av personer som är eller har varit arbetslösa medan det sistnämnda urvalet består av personer som fått arbete eller lämnat arbetskraften. I det sistnämnda urvalet har det dragits ett överurval av personer födda i . Fördelen med överrepresentationen är att det går att undersöka om det finns signifikanta skillnader (säkerheten i bedömningarna ökar med antalet observationer) i sökbeteende mellan personer som är födda i och personer som är födda utomlands. Till intervjupersonerna har bakgrundsdata kopplats från Statistiska centralbyrån.2 Det finns fyra viktiga begränsningar att hålla i minnet när man tolkar dessa data. Den första är att studien bygger på ett begränsat urval och att bortfallet är relativt stort. Detta gör att osäkerheten i skattningarna ökar. Den andra är att de båda urvalen har dragits 2 Mer information om databasen och en extensiv bortfallsanalys finns i (2005). från personer som antingen är arbetslösa eller har lämnat arbetslösheten – de är alltså samtliga aktivt deltagande i arbetskraften. Det kan inte uteslutas att det finns grupper bland de utrikes födda som gett upp i sitt arbetssökande och som har en annan inställning till arbete och ett annat sökbeteende. Den tredje faktorn är att länderindelningen är grov, och grupperna som redovisas här är mycket heterogena. Utfallen visar ett genomsnitt över det spann av olika vistelsetider, utbildningar, åldrar, yrkeserfarenheter, ursprungsländer, invandringsskäl etc. som kan finnas inom den redovisade gruppen. Det kan därför finnas olika trender inom gruppen, där till exempel vissa ursprungsregioner eller utbildnings- eller yrkesgrupper uppvisar en viss utveckling medan utvecklingen för andra har varit en annan. Slutligen är datamaterialet som redovisas här drygt . Det skulle vara intressant att göra samma undersökning för att se om resultaten står sig. Om man tror att de utrikes födda skiljer sig i avgörande avseenden, t.ex. att det är svagare grupper som finns i landet nu och som kan antas ha annan inställning till arbete, så kan det spela roll för resultaten. Dock har grupperna som är födda utanför under dominerats av flyktinginvandring så det finns inga uppenbara skäl till att det skulle finnas skillnader i inställningen till arbete. Som det senare ska visa sig i analysen så är heller inte utbildningsbakgrund avgörande för inställningen till arbete. Tabellerna 1 till 3 innehåller deskriptiv statistik för vissa individkaraktäristika i de båda urvalen. Av tabell 1 framgår det att det av stockurvalet är födda utanför , och av flödesurvalet är född utanför . Det är en relativt jämn fördelning av kvinnor och män i de båda urvalen. Tabell 2 visar individkaraktäristika för stockurvalet. Där framgår att det är fler utrikes födda som är gifta, är lågutbildade (har högst grundskola) respektive högutbildade (har högskole- eller forskningsutbildning), är i åldern och som bor i storstäder än inrikes födda. Fler inrikes än utrikes födda har försörjningsansvar för barn . För flödesurvalet är bilden något annorlunda. Tabell 3 visar att en lägre andel födda utanför är gifta, har gymnasium som högsta utbildning och är än inrikes födda och personer födda i övriga . Fler personer födda utanför är lågutbildade (har högst grundskola) respektive högutbildade (har högskole- eller forskningsutbildning), bor i storstadslän, har försörjningsansvar för barn och har barn jämfört med inrikes födda och personer födda i övriga . I tabell 4 och 5 visar stockrespektive flödesurvalet och de olika grupperna av inrikes och utrikes föddas inställning till arbete. Det framgår tydligt i båda urvalen att personer som är födda utomlands anser att det är mycket viktigt att ha ett arbete, detsamma gäller för både kvinnor och män. Oavsett hur frågan ställs är det antingen lika eller en avsevärt större andel utrikes än inrikes födda som anser att det är viktigt att ha ett arbete (helt enig). I stockurvalet anser fler utrikes födda kvinnor än utrikes födda män att det är viktigt att ha ett arbete, men för de övriga frågorna anser utrikes födda män att det är viktigare med arbete. I flödesurvalet, där personer födda utanför är överrepresenterade, anser genomgående kvinnor födda utanför i högre grad att det är viktigt att ha ett arbete än både utrikes födda män och inrikes födda kvinnor och män. Exempelvis anger av kvinnorna födda utanför att de är helt eniga i påståendet att det är mycket viktigt att ha ett arbete. Utrikes födda tycks även ha ett större socialt tryck på sig (från anhöriga och vänner) att skaffa arbete än vad inrikes födda har. I flödesurvalet anser av kvinnorna som är födda utanför att det är viktigt för anhöriga och vänner att de har ett arbete. Det kan jämföras för kvinnor som är födda i , och för män födda utanför . Sammantaget tyder resultaten på att de utrikes födda har såväl större eget som socialt tryck på sig att skaffa ett arbete än inrikes födda. Skattning av inställning till arbete Denna bild bekräftas i en skattning av inställning till arbete som också tar hänsyn till olika bakgrundsfaktorer som varifrån i världen personen kommer, vilken utbildning personen har, deras familjesituation, deras inkomst3 och hur länge de har bott i landet om de har invandrat. Tabell 6 redovisar resultat från en logitestimation av inställning till arbete där den beroende variabeln antar värdet ett om en person är helt enig till påståendet att det är mycket viktigt att ha ett arbete och noll annars. De variabler som antas kunna påverka inställningen till arbete har inkluderats i skattning och de redovisas också i tabellen.4 När man tittar på effekterna av en variabel hos en individ så har man konstanthållt för effekterna av de andra bidragande faktorerna i skattningen. Till exempel, om man tittar på koefficienten för född utom , så visar den att sannolikheten att han eller hon som har den egenskapen (dvs. är född utanför ), givet att alla andra variabler i skattningen konstanthålls, är positiv. Skattningen ger som resultat att födda utanför är positivare inställda till arbete än de födda i och gifta eller sammanboende är positivare inställda till arbete än ogifta. De som har barn är mindre positivt inställda till arbete än de som har äldre barn eller inte har barn. Noterbart är att det inte finns någon signifikant effekt av kön, det finns här ingen skillnad i inställning till arbete mellan kvinnor och män. 3 Inkomstbegreppet gäller sammanräknad förvärvsinkomst . Låg inkomst är här mellan 1 och , medelhög inkomst är , och hög inkomst däröver. 4 Sambandet kan beskrivas som prob(Y=helt enig till att det är mycket viktigt att ha ett arbete) =f(X), där X beskriver de förklarande variabler som är inkluderade i regressionen. Mer information om modellen finns i (2005). Inställningen till arbete i olika delgrupper som bland annat de som har fått arbete, är arbetslösa respektive är i olika arbetsmarknadspolitiska program är inte inkluderade i skattningen. Inte heller är sökstrategier eller sökintensitet inkluderade som förklarande variabler. Orsaken är att inställningen till arbete kan påverka sannolikheten att ha ett arbete – det kausala sambandet kan antas gå från en positiv inställning till arbete till att söka intensivt till att också få ett arbete. A priore fanns förväntningen att personer födda utanför , som också har barn, skulle ha en mindre positiv inställning till arbete. Därför har ett antal interaktionsvariabler testats i modellen. Dessa är: att vara kvinna och ha barn samt att vara utomeuropeiskt född och ha barn. Ingen av dessa var dock signifikant. Anm. Standardfel inom parantes. * = signifikant på 10 %-nivå, ** = signifikant på 5 %-nivå, *** = signifikant på 1 %-nivå. Utelämnade kategorier är: Född i , man, ogift, icke sammanboende eller änka/ling, har barn eller inga barn, har högst universitetsutbildning, har hög inkomst, invandrat efter 1980. Uppfattningen om situationen som arbetslös kan också ge en signal om vilka krav en person ställer på ett arbete. Personer som anser att arbetslöshet påverkar hälsa eller medför att de förlorar kontakt med kolleger har sannolikt lägre reservationskrav än personer som trivs med att vara utan ett arbete. Frekvenserna som presenteras i tabell 7 och 8 ger en bild av individernas inställning till arbetslöshet. Det framgår att grupperna skiljer sig åt främst i två avseenden; på bedömningen av hur deras hälsa påverkas av arbetslösheten och friheten att slippa arbeta (varav den senare främst för stockurvalet). Av dem som är födda utanför i stockurvalet upplevde till exempel av kvinnorna och av männen hälsoproblem under arbetslösheten. Det kan jämföras för de inrikes födda kvinnor och män. I flödesurvalet var motsvarande siffror för både kvinnor och män födda utan- för , medan den var för inrikes födda kvinnor respektive männen. Den enda variabeln som inte entydigt ger bilden att arbetslöshet påverkar livssituationen negativt är svaren på frågan om risken att förlora kontakt med familj och vänner. Det finns således inget som tyder på att kvinnor och män som är födda utomlands skulle värdera arbete och arbetslöshet annorlunda än de som är födda i . Lägre motivation för arbete eller större acceptans av arbetslöshet kan således inte förklara varför arbetslösheten bland kvinnor med utländsk bakgrund är högre än arbetslösheten för personer som är födda i eller män födda utomlands. Möjligheterna att finna ett arbete påverkas också av hur aktivt en person söker samt vilka kanaler som utnyttjas för att finna arbete. Det vill säga, skillnader i sökaktivitet och sökstrategi kan vara en möjlig förklaring till skillnader i arbetslöshet. Avsnittet som följer bygger enbart på flödesurvalet. En individ kan använda både formella och informella kanaler för att hitta ett arbete. I tabell 9 presenteras information om några sådana kanaler för de olika grupperna. Frekvenserna förstärker uppfattningen att de som är födda utomlands söker arbete via samma kanaler som de som är födda i landet och att de är mer aktiva. Det framgår till exempel att utrikes födda kvinnor och män tar direkt kontakt med potentiella arbetsgivare och frågar vänner och bekanta om arbete i lika eller större omfattning än inrikes födda. Notera t.ex. att av de utomeuropeiskt födda kvinnorna respektive männen anger att de har tagit kontakt direkt med arbetsgivare och att anger att de har talat med vänner och bekanta om möjligheten att få ett arbete. Motsvarande siffror för inrikes födda är 56 och 55 respektive . Personer som är födda utomlands är även lika eller mer aktiva i kontakterna med de offentliga arbetsförmedlingarna, av de utomeuropeiskt födda kvinnorna respektive männen har tagit kontakt med arbetsförmedlingen jämfört för de inrikes födda. Svaren visar tydligt att personer som är födda utomlands utnyttjar alla tillgängliga kanaler för att hitta ett arbete och att de gör det i minst lika hög utsträckning som de som är födda i landet. Låg sökaktivitet tycks således inte förklara varför arbetslösheten är högre för kvinnor eller män som är födda utomlands än för personer födda i . De frekvenser som presenteras i tabell 10 tyder inte heller på att personer som är födda utomlands söker arbete på andra sätt, eller mindre intensivt, än personer som är födda i . Det framgår till exempel att utrikes födda söker efter arbete i tidningar, via texttv och internet i lika stor utsträckning som inrikes födda. Det framgår också att av kvinnor födda utanför , men endast 48 procent av inrikes födda kvinnor har svarat på annonser om arbete som de har läst om i en tidning. Dessutom anger av de utomeuropeiskt födda kvinnorna och männen att de har svarat på fler än fem annonser. Motsvarande andel för inrikes födda kvinnor respektive män är .