sou · H0B332 · 2012-05-04 00:00:00 — 34De 24 projekten var fördelade på fem teman varav ett var; Offentlig upphandling – åtgärder i kommunerna för att underlätta för även mindre företag i regionen att delta i konkurrensen om upphandling av varor och tjänster. Inom programmet finansierades två projekt med bäring på Upphandling som en strategisk utvecklingsfråga i kommun samt kommun. Projekten har syftat till att utveckla upphandlingsprocesser i kommunerna samt att förbättra förutsättningarna för lokala företag att konkurrera. 35Tillväxtverket drev mellan 2008–2010 ett program för att utveckla entreprenörskap och företagande inom vård och omsorg. Totalt fördelades till 11 projekt runt om i landet. Programmets huvudmålgrupp var offentligt anställda inom vård- och omsorgs- har bedrivit tre program inom hälsa, vård och omsorg varav ett är ett projekt att informera om LOV. Syftet med regeringsuppdrag var att informera om LOV för att stimulera fler att etablera sig och verka som leverantörer inom omsorgs- och hälso- och sjukvårdssektorerna. Verket skulle sprida information om vad lagen innebär och vilka eventuella affärsmöjligheter som lagen möjliggör. Målgrupper var potentiella och befintliga leverantörer av omsorg och hälso- och sjuk- vård, företagare såväl som kooperativ och ideella organisationer. Kom- muner, politiker och tjänstemän i kommuner var också en målgrupp då seminarierna genomförts med programmet Kunskapsutveckling om entreprenörskap inom vård och omsorg. har varit huvudarrangör till 40 seminarier och mer än 75 kommuner har deltagit under seminarieserien. har också tagit fram en branschguide på som vänder sig till potentiella och befintliga före- tagare inom vård och omsorg. bedriver programmet Utvecklingscheckar - av tjänster, arbetssätt och varor till små företag i vård och omsorg. ger därigenom småföretag som är eller vill bli verk- samma inom vård och omsorg möjlighet att utveckla en ny eller befintlig tjänst, ett arbetssätt eller en vara. Syftet är att stimulera till konkurrenskraftiga företag och att öka tillväxten i små företag samt främja en positiv utveckling av antalet innovationer i branschen. Programmet omfattar – 2013 och genomförs i samarbete med fyra lokala partnerskap. har på regeringens uppdrag bedrivit programmet Miljödrivna marknader mellan 2009–2010. har sedan fortsatt programmet även . Miljödrivna marknader har riktat sig till svenska små och medelstora företag som säljer miljö- anpassade varor och tjänster. Genom programmet har företag fått möjlighet att arbeta till- sammans i nätverk eller i samarbete med andra aktörer för att skapa sektorn samt företagsrådgivare och insatserna var fokuserade på anställda som ville starta företag. Några projekt riktade sig också till politiker och tjänstemän som nyckelaktörer för förutsättningarna att bedriva offentligt finansierad vård i privat regi. Stora företag har haft möjlighet att medverka som partner i projekt men har inte fått ta del av det ekonomiska stödet. Stödet har riktats till nätverk och grupper av företag. Enskilda före- tag har därmed inte kunnat söka stöd. Programmet har stött följande områden: Stöd och samordning vid upphandling För stöd och samordning vid upphandling har företag har kunnat söka stöd för: Kartläggning av kundernas behov inför upphandlingar Utformning av attraktiva erbjudanden Samordning av gemensamma anbud Rådgivning vid anbuds- eller offertskrivning Matchning av kundernas behov med lämpliga leverantörer Fyra projekt beviljades medel där offentlig upphandling har varit en del av en större kontext. Sammantaget har projekten haft som mål att utveckla gemensamma systemlösningar och affärsutveckling där upphandling ingått som en del i form av utbildning/coaching till de deltagande företagen. 36De fyra projekten som erhållit stöd från var; Systemförsäljning av miljöteknik till offentliga aktörer finansierade tillsammans med ett projekt 2010 och 2011. Projektägare var Miljöteknikcentrum i . I projektet ingick kursdagar om lagen om offentlig upphandling samt marknadsanalyser om den offentliga marknaden.. 2.Referensmiljöer för framtida produkter finansierade via strukturfonder tillsammans med och ett projekt 2010–2013. stöd är och projektägare är Jegrelius – som är en del av . I projektet ingår seminarier och workshops inom miljödriven offentlig upphandling, skapandet av mötesplatser och kommunikation mellan leverantörer och upphandlande kunder samt uppvisning av produkter hos potentiell kund inom offentlig sektor via referens- miljöer. Syftet är att samordna och stödja minst 20 små och medelstora företag som vill få ut sina produkters miljöprestanda mot kunder i och . 3.Utbildning och stöd i finansierade ett projekt 2010–2011 med . Projektägare var Svensk Miljöbas. I projektet ingick utbildning och konsultation om lagen om offentlig upphandling samt utveckling av manual till stöd för företagen vid anbudsgivning. har fått i uppdrag av regeringen att fortsätta sitt arbete inom miljödrivna marknader och arbetar nu med att påbörja nästa programperiod. har inom programmet som kommer att heta Miljödriven tillväxt 2012. Detta stöd kan fördelas på tre pelare: Miljödriven affärsutveckling (matchmaking, rådgivning, paketering av systemlösning samt stöd och samordning vid upphandling) 2.4.4Samarbete med andra myndigheter uppger att det har initierat ett nätverk bestående av Upphandlingsstödet vid Kammarkollegiet, och samt och Kommuner och Landsting. Målet är att möjliggöra ökad samverkan mellan offentliga organisationer med upphandlingsstödjande verksamhet så att mindre företags deltagande i offentliga upphandlingar under- lättas. Nätverket ska träffas cirka 4 gånger och säkerställa att dubbelarbete undviks samt att insatserna gentemot små och medelstora företag blir så effektiva som möjligt. har även initierat ett LOV-nätverk med , Kammarkollegiet, Kommuner och Landsting, , , , samt Vårdanalys. Genom att hålla kontinuer- liga möten avser myndigheterna/organisationerna att informera varandra och hitta samverkansmöjligheter kring bland annat informa- tionsinsatser. finansierade ett projekt med . I projektet ingick kunskap om hur processen med offentlig upphandling fungerar, veri- fiering av produkten, träffar med kommunala tjänstemän med ansvar för upphandling, test- köp av nya produkter i kommunen samt referens hos en kund. Vinnovas37 huvuduppgift är att främja hållbar tillväxt och stärka konkurrenskraft. Detta ska enligt verkets instruktion38 ske genom finansiering av behovsmotiverad forskning, utveckling av effektiva innovationssystem samt genom att verka för att forsknings- resultat kommer till nytta för samhället. ska vidare stärka universitet och högskolor, industri- forskningsinstitut, företag och offentliga organisationer i det svenska innovationssystemet och utveckla samarbetet mellan dem. Detsamma gäller för viktiga sektorer i innovationssystemet. ska stimulera internationellt samarbete för att ytterligare stärka svensk forskning och innovation. Inom ramen för EU:s ram- program för forskning och utveckling ska främja, sam- ordna och utvärdera svenskt deltagande samt sprida information och vara rådgivande. Verket har tidigare endast i begränsad utsträckning givit stöd till projekt kopplade till offentlig upphandling.39 har emellertid s.k. efterfrågestyrda innovationsprocesser allt mera uppmärksammats både i den akademiska litteraturen och i det praktiska arbetet hos innovationsmyndigheter i olika länder. Därvid har det också varit naturligt att beakta innovationsefterfrågan inom offentlig sektor.40 Inspiration har hämtats från SBIR41 programmet i . I både och har statliga organ under 4–arbetat med innovationsupphandling. 2009 tillsatte regeringen som året därpå avgav sitt betänkande Innovationsupphandling 37Verket för Innovationssystem. Verket inrättades 2001, då det övertog arbetsuppgifter från . 39Regeringen gav och i uppdrag att i samråd med NOU utreda hur offentlig upphandling kan bidra till ökad innovation och kreativ förnyelse. Redovisning skulle utformas så att den kunde utgöra underlag för en policy med riktlinjer för offentlig upphandling som drivkraft för innovation och förnyelse. och redovisade varsitt svar. föreslog att den nationella support- strukturen inom upphandlingsområdet borde förstärkas och utvecklas för att underlätta tillämpningen av en mer innovationsfrämjande nationell upphandlingspolicy. 40Fram var offentlig efterfrågan och offentliga beställningar av ny teknik ofta ett viktigt innovationsinstrument i en del länder. I genomförde de affärsdrivande verken och försvaret teknikupphandling . Se vidare SOU 2010:56 Innovationsupphandling. 41Small som startade är egentligen inte ett system för upphandling utan snarare en arbetsmetod för att lägga ut utvecklings- och innovations- uppdrag på små privata företag för att dessa senare skall kunna sätta ut nya produkter på marknaden. En stor del av SBIR:s ekonomiska resurser kommer från försvarsanslagen. (SOU 2010:56). använde sig av två begrepp: Innovationsvänlig upphandling handlar om upphandlingsprocesser som tillåter varor eller tjänster som kan betecknas som innova- tioner att vara med i konkurrensen. Innovationsvänlig upphandling innebär att den upphandlande myndigheten eller enheten aktivt beaktar möjligheten att det kan finnas produkter baserade på nya innovationer som redan finns på marknaden eller som är så utveck- lade att de vid upphandling kan utgöra ett alternativ till etablerade produkter. Om mer innovationsvänlig upphandling ska kunna uppnås behövs för- ändrade upphandlingsprocedurer hos upphandlande myndigheter och enheter. För att sådana förändringar ska kunna komma till stånd är det nödvändigt att beslutsfattare inom olika upphandlande myndigheter och enheter generellt sett får bättre information om olika möjligheter och alternativ i samband med upphandlingsbeslut. Därför behövs ett mera aktivt upphandlingsstöd. Även många företag behöver få bättre kun- skaper om offentlig upphandling. Vid innovationsupphandling arbetar den upphandlande myn- digheten för att göra en upphandling som leder till innovationer. Innovationsupphandling handlar om att myndigheten köper en ny lösning på ett specifikt problem. Därefter kan myndigheten gå vidare och köpa en vara eller tjänst baserade på denna nya lösning. Regeringen skrev i att med innovationsupphandling avses upphandling av i förväg okända lösningar på ett definierat problem eller behov för vilka det ibland ännu inte har etablerats någon marknad. Det bör understrykas att innovationsupphandling inte behöver innefattas av upphandlingslagstiftningen. pekade på den av EU-kom- missionen föreslagna metoden förkommersiell upphandling42, som är en 42 KOM(2007) 799 Meddelande från Kommissionen till , Rådet, Europeiska Ekonomiska och Sociala Kommittén samt ; Förkommersiell upphandling: Att driva på innovation för att få offentliga tjänster av hög kvalitet i . metod att genomföra en upphandling av ett innovationsarbete som inte innefattas av upphandlingsdirektivets bestämmelser, men där upphandlingselementet gör att ersättning till företag inte betraktas som statsstöd. Därför möjliggör förkommersiell upp- handling att en upphandlande myndighet kan betala för framtag- ningen av en testserie, något som normalt inte är möjligt om projektet hade finansierats genom bidrag. lade i sitt betänkande43 inte fram konkreta förslag till hur Upphandlingsstödet vid Kammarkollegiet borde arbete med innovationsvänlig upphandling. Vid tiden för betänkandets slutförande arbetade Statskontoret med det ovan nämnda uppdraget och skrev därför att den utgick från att Statskontoret vid genomförandet av sitt uppdrag skulle ta hänsyn till behovet av att ge förutsättningar för mera innovationsvänliga upphandlingsformer. Statskontoret kom dock inte att behandla frågan om upphandlingsstödets arbets- uppgifter på ett sätt som gav ledning i denna fråga. Beträffande innovationsupphandling rekommenderade Innova- tionsupphandlingens betänkande att det vid sidan om det vanliga upphandlingsstödet borde det finnas en särskild kompetenskraft- samling kring innovationsupphandling. Utredningen föreslog att borde få denna uppgift. I budgetpropositionen 2011/12:1 skrev regeringen att den anser att offentlig upphandling kan vara en drivkraft för innovation och därmed bland annat bidra till förbättringar av offentliga tjänster. Satsningar på information om möjligheterna att upphandla innova- tioner behövs, menade regeringen. beslutade senare i enlighet med propositionen och tillfördes och därefter för att stötta uppbyggnaden och utbytet av kompetens, metod och erfaren- het för innovationsupphandling, som komplement till det ordinarie upphandlingsstödet. bygger nu upp en verksamhet för att främja använd- ningen av innovationsupphandling i . rekryterar personal för att kunna genomföra insatserna. planerar en serie seminarier med kommuner för att redovisa möjlig- heterna med innovationsupphandling för att lösa behov inom offentlig sektor. avser också ta fram fallstudier och exempelsamlingar. Likaså tänker man sig kunna bistå de myndigheter som genomför 43 Innovationsupphandling SOU 2010:56. innovationsupphandlingar med underlagsmaterial och studier. I det fall som innovationsupphandlingen kommer att göras genom för- kommersiell upphandling behövs det avtalskonstruktioner mellan myndighet och företag. Sådana avtal har aldrig funnits i och utländska erfarenheter behöver nyttjas och anpassas. planerar insatser för att skapa trovärdighet kring sådana avtal. Myn- digheten avser att vara beredd att bistå myndigheter som genomför innovationsupphandlingar med råd. Utredningen har inhämtat att har överenskommit om att samarbeta med några upphandlande myndigheter, bl.a. , Inköp och stad i innovationsupphand- lingsprojekt. har förhoppningar om att kunna ha ett bra samarbete med upphandlingsstödet vid Kammarkollegiet och med samt Kommuner och Landsting. Beträffande innovationsvänlig upphandling framhåller att det är väsentligt att det finns ett tydligt ansvar och olika insatser inleds. Myndigheten vill gärna medverka med sin innovations- kompetens men ser att det finns viktiga roller för det samordnade upphandlingsstödet och för . är förvaltningsmyndighet för frågor om användning och tillförsel av energi. Enligt instruktionen44 skall myndigheten verka för att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Myndigheten ska vidare inom sitt verksamhetsområde verka för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv energiförsörjning, båda med en låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat. Myndigheten ska bidra till omställningen till ett ekologiskt uthålligt energisystem. Stränga krav ska ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveckling av all energiteknik. 44 SFS 2007:1153. har initierat, delfinansierat och deltagit i närmare 60 olika projekt som benämns teknikupphandlingar.45 Syftet har varit att påskynda utvecklingen mot mer energieffektiva produkter och system. 2.6.2Utveckling av förnybar energi i EU:s medlemsstater har fått i uppdrag av regeringen att samordna arbetet med energieffektiva åtgärder för myndigheter. Arbetet regleras i förordning (2009:893) om energieffektiva åtgärder för myndigheter46, som gäller för domstolar och för förvaltnings- myndigheter under regeringen med undantag för myndigheter som har färre än 25 personer anställda, eller som endast tillfälligt hyr lokaler för sin verksamhet, eller inte har regelbunden verksamhet. Förordningens syfte är att bidra till en effektiv energianvänd- ning i den offentliga sektorn. Myndigheter ska aktivt och löpande arbeta med energieffektivisering. Detta kan ske genom åtgärder i lokaler, vid upphandling av utrustning, eller genom effektivisering av tjänster som handlas upp eller tillhandahålls. 45Den teknikupphandling som har arbetat med är en slags tävlings- och anbudsprocess som ska stimulera och skynda på utveckling av ny teknik. Vanligtvis börjar en teknikupphandling med en förstudie för att undersöka marknaden och se vilken potential till förbättring som finns. I ett tidigt skede kontaktas olika beställare, ofta både upphandlande myndigheter och privata företag som har ett intresse och behov av att driva utvecklingen framåt och anskaffa ny förbättrad teknik inom ett specifikt teknikområde, t.ex. energibesparingsåtgärder i lokaler. Denna beställargrupp formulerar de krav som de vill att pro- dukten eller systemet ska uppfylla. Leverantörer kan inkomma med förslag som beskriver i vilken mån de anser sig kunna uppfylla kraven. De tillverkare som beställargruppen bedömer kommer att kunna uppfylla kraven får ytterligare tid på sig att utveckla en prototyp. Proto- typerna utvärderas och provas därefter i laboratorium och/eller i fält. Den eller de prototyp- er som uppfyller kravspecifikationen utses som vinnare av beställargruppen. Privata företag i beställargruppen anskaffar, i enlighet med en tidigare underhandsutfästelse, produkten. Beställargruppens upphandlande myndigheter genomför däremot en upphandling där de av prototypen uppnådda funktionerna ställs uppsätts som krav. I sig finns ingen utfästelse från de upphandlande myndigheternas sida att vinnarna i teknikupphandling ska tilldelas kontrakt i den efterföljande offentliga upphandlingen. Både beställare och tillverkarna sprider information om teknikupphandlingen för att fler beställare ska efterfråga den nya tekniken. En teknikupphandling är ett styrinstrument för att börja en marknadsomställning och för att sprida ny effektiv teknik (nya produkter, system eller processer). Det räcker dock inte med att ta fram ny teknik. Utvecklingen måste följas av en rad olika åtgärder för spridning och användning av de nya produkterna, systemen eller processerna, och det krävs att den som driver teknikupphandlingen har god marknadskännedom och goda kontakter med de marknadsaktörer som kan komma att vilja anskaffa tekniken. 46Denna förordning implementerar krav ställda i och rådets direktiv /32/EG av om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster. Varje myndighet skall välja och registrera vilka åtgärder man avser nyttja. Åtgärderna väljs ur listan i förordningen Åtgärd 2 enligt förordningen, en åtgärd som myndigheterna således kan välja, är att köpa in utrustning på grundval av förteckningar som Statens energi- myndighet tillhandahåller och som innehåller energieffektiva produkt- specifikationer för olika kategorier av utrustning. Hänvisning till denna förteckning återfinns i riktlinjer för energieffektiva myndigheter47 där det stadgas: För att uppfylla åtgärden ska myndigheter kontinuerligt och i alla upp- handlingar upphandla energieffektiva produkter på de områden () har tagit fram energikrav för. Detta gäller i den mån inget annat kan påvisa att dessa produkter negativt påverkar funktion, kvalité och miljö. En produktförteckning över de områden som gäller denna åtgärd samt länkar till upphandlingskriterierna finns på . Myndigheter ska minst handla upp enligt avancerade nivå För definition på kravnivåer, se vidare . I de fall kriterier saknas eller egna kriterier används, ska dessa motsvara MSRs avancerade nivå. Även för uppfyllande av valmöjlighet 3 där det stadgas att myn- digheter skall köpa in utrustning med effektiv energianvändning i alla lägen, även i viloläge, hänvisar till samma produktförteckning på . säger även här att upphandlande myndigheter som omfattas av förordningen ska minst upphandla enligt avancerade nivå. bildades efter att riksdagen48 1972 beslutat godkänna att regeringen ingått ett avtal mellan staten och Allmänna Exportförening.49 kan således sägas ägas gemensamt av staten och näringslivet, men är vare sig en myndighet, eller ett bolag eller en ekonomisk förening. har svenska och utländska medarbetare på plats på 60 marknader. 47Diarienummer 2010-1135, Senaste rev. Syftet med är att tillhandahålla professionella tjänster till svenska företag. debiterar företagen för sina tjänster. Därtill finns ett av staten finansierat uppdrag att främja svensk export. Detta omfattar bland annat avgiftsfri export- information samt riktade satsningar på mindre företag, strategiska branscher och särskilt intressanta tillväxtmarknader. antog 2010 en handlingsplan för regerings- kansliets agerande på upphandlingsområdet i de internationella finans- institutionerna, FN och EU 2010–2012. har fått i upp- drag att vara nationell kontaktpunkt; en central, samlande funktion för aktörer med intresse av att delta i multilateralt biståndsfinansierade upphandlingar, genom internationella finansinstitutionerna50, lik- som upphandlingar som görs av olika FN organ och upphandlingar inom EU:s institutioner. Därför har personal på en handfull platser som bevakar dessa institutioners upphandlingar och kontaktar lämpliga svenska företag. Svenska företag kan kostnads- fritt prenumerera på information om sådana upphandlingar. anordnar även kurser och seminarier kring hur svenska företag skall kunna delta i denna form av upphandlingar.51 ger även stöd till samverkansgruppen SWEUNB (Business), som består av svenska företag med intresse av att delta i FN organens upphand- lingar. Beträffande stöd för svenska företag att delta i offentlig upp- handling i olika länder så kan detta i viss utsträckning ges inom ramen för det ovan nämnda statliga uppdraget, annars kan sälja detta som en debiterbar tjänst. För att kunna ge mera omfattande råd måste olika handelskontor ofta nyttja inhemsk expertis. har ett visst utbyte med Kommerskollegiet. Eftersom i utlandet går under namnet Swedish får man någon enstaka gång in frågor om svensk offentlig upphandling till handelskontoren. , Nordiska Investeringsbanken, . 51 deltog t.ex. 25 personer från 18 företag i ett program på FN, och för att lära sig mer om respektive organisations upp- handlingar. och mellanstora bolag deltog. , som tillkom som "Generalhandels- eller ", har ansvar för frågor om utrikeshandel och handelspolitik och är i dessa frågor stabs- myndighet instruktionen52 ska inom ramen för regeringens arbete och prioriteringar, bistå regeringen med expertstöd, i såväl långsiktigt som i löpande arbete, genom under- lag, utredningar och yttranden samt vid behov genom deltagande i internationella möten och förhandlingsprocesser. Myndigheten ska upprätthålla samlade kunskaper om regelverk. ska granska och påverka utformningen av såväl utländska som svenska förslag till tekniska föreskrifter och, när det gäller utländska förslag anmälda enligt direktiv /34/EG, aktivt bevaka svenska handels- relaterade intressen. ska hjälpa företag och enskilda som stöter på handelshinder globalt samt handelshinder och andra typer av problem på den inre marknaden. Bl.a. har myndigheten rollen som SOLVIT-center53, men har också en roll som kontakt- punkt54 för enligt tjänstedirektivet. tar också emot klagomål beträffande handels- hinder inom ramen för WTO regelverken, vari ingår WTO:s plurilaterala avtal om offentlig upphandling – GPA (Government Procurement Agreement).55 53Det finns ett Solvit-center i varje EU/EES-medlemsland. Dessa tar emot anmälningar om hinder i en gemensam databas för att sedan analysera problemet och i samarbete med varandra och myndigheten i det land där problemet uppstått försöka komma tillrätta med det. En lösning på problemet kan vara att myndigheten ändrar sitt agerande, men ett resultat av Solvits arbete kan också vara ett konstaterande att inget EU-rättsligt brott har begåtts. Ett utländskt före- tag som upplever att företaget möter hinder att delta i offentlig upphandling i kan anhängiggöra detta som ett ärende till det svenska . 54I varje EU-land finns kontaktpunkter för tjänster som ingår i det europeiska . Kontaktpunkterna medverkar till tjänsteföretag från andra medlemsländer kan: hitta information om vilka krav som gäller för olika tjänsteverksamheter i EU-länderna komma i kontakt med myndigheten som ansvarar för en viss tjänsteverksamhet hitta blanketter för ansökningar och andra formaliteter