sou · H0B324 · 2012-04-10 00:00:00 — Elever vid Rgsär D/H har inte som elever vid RgRh och RGD/RGH rätt till Rg- bidrag för skäliga kostnader för hemresor. I stället fördelas kost- nader mellan staten och elevens hemkommun. Kostnaden som staten står för utgörs av en del av statsbidraget. /11 stod staten för av kostnaderna för hemresor och elev- ernas hemkommuner för resterande . 34 Med anledning av organisatoriska förändringar och byte av ekonomisystem kan kommun endast redovisa kostnaderna för . Beräknad kostnad för /11 var enligt informationsbrev till berörda hemkommuner. Kostnader för dagliga resor, resor till och från vid hem- resor och övriga resor var . Beloppen finansierades av statsbidrag och interkommunal ersättning. Kostnadskonsekvenser för den riksrekryterande gymnasiala utbildningen Förslaget innebär att ansvaret för att utgifter motsvarande uppskattningsvis totalt överförs från staten till kommunerna för utbildningen vid RgRh, RgT samt Rgsär D/H. Därtill kommer 24 miljoner för elever som kommer att studera i sina hemkommuner i stället för vid RgT. Statens minskade utgifter för utbildningen vid RgRh, RgT och RgsärT beräknas till . För att komma fram till detta har utredningen gjort vissa antaganden som redovisas nedan. I regleringsbrev1 för beräknas det statliga tilläggsbidraget till , för 137 elevplatser. Det statliga bidraget beräknas således till per elev. Antalet elever har minskat /08 till dagens nivå. Utredningen föreslår ett visst förtydligande av målgruppen, vilket skulle tala för att antalet kommer att minska något ytterligare. finns anledning att anta att den nyetablering av verk- samheten i som planeras kan komma att leda till fler 1 U2011/7258/(slutligt), U2011/7297S, Regleringsbrev för avseende . Bilaga 5 SOU 2012:24 Utredningen utgår därför i sina beräkningar från ett oförändrat antal elever. Staten bör dock enligt utredningen kompensera för det fall det uppstår påtagliga extra kostnader på grund av att antalet elever från den anordnande kommunen överstiger vad som är statistiskt förväntat. Med utgångspunkt i förhållandena /11 skulle det handla om totalt , för och för Umeå2. Totalt uppskattas således att kommunerna skulle belastas med ytterligare om utredningens förslag genomförs och elevantalet vid RgRh är oförändrad. minskar statens bidrag med samma belopp. Fördelas de 39 miljonerna på externa elever och statistiskt förväntade elever i de anordnade kommunerna, dvs. elever för vilka inte staten förväntas bidra, innebär detta i genomsnitt per elev i ökade utgifter för elevernas hemkommuner. I regleringsbrev för beräknas det statliga verksamhetsstödet3 till , för 387 elever. Det statliga verksamhetsbidraget beräknas således till per elev. Antalet elever har minskat även vid RGD/RGH. Utredningens föreslag innebär dessutom att antalet elever förväntas minska ytterligare. En försiktig utgångspunkt är att ett framtida RgT kommer att ha cirka 300 elever. Utredningen utgår från antagandet att kommunerna kommer att ha motsvarande kostnader för utbildningen för de elever som i stället för att gå på riksgymnasium kommer att studera hemma. Staten bör dock enligt utredningen kompensera i de fall det uppstår påtagliga extra kostnader på grund av att antalet elever från den anordnande kommunen överstiger vad som är statistiskt förväntat. Utredningen uppskattar dessa extra kostnader för RgT till cirka 15 miljoner kronor4. 2Genomsnittlig utbildningskostnad per elev överstigande det statistiskt förväntade antalet, från vilket dragits uppskattad genomsnittlig programkostnad. 36 § avtalet mellan staten och kommun (U2001/277/G). 4Räknat för 65 elever. Utredningen har antagit att antalet elever vid RgT folkbokförda i kommun kommer att relativt sett minska mindre än det totala antalet elever. Om de hade minskat relativt lika mycket skulle beräkningarna gjorts baserat på knappt 60 elever. Totalt uppskattas således att kommunsektorn som helhet kommer att belastas med , varav avser elever vid RgT (förutsatt att utredningens förslag genomförs och elevantalet vid RgT minskar till 300 elever). Fördelas de 68 miljonerna på externa elever och statistiskt förväntade elever i kommun, dvs. elever för vilka inte staten förväntas bidra, innebär detta en ökad utgift på i genomsnitt per elev vid RgT för elevernas hemkommuner. Det statliga bidraget minskar sammantaget med , varav 24 miljoner är en konsekvens av minskat elevantal. Till dagens statliga verksamhetsbidrag till RGD/RGH finns dessutom extra statliga bidrag med för särskilda stödinsatser för elever med ytterligare funktions- nedsättning (elever med dövblindhet) och ett särskilt bidrag på för basorganisation för verksamheten för elever med dövblindhet5. Sammantaget innebär detta extra statliga bidrag för elever med dövblindhet på i storleksordningen per elev utöver verksamhetsbidraget. Utredningen bedömer att det extra statliga bidraget för elever med dövblindhet bör behållas tills vidare, men att avtalet bör ses över både till sin konstruktion och vad storlek på bidraget. Utredningen beräknar dock ett oförändrat bidrag. Det framgår inte av regleringsbrev hur stort det statliga verksamhetsbidraget ska vara för utbildningskostnaderna vid Rgsär D/H. Baserat på historiska nivåer uppskattar utredningen6 bidraget för innevarande läsår till , beräknat för cirka 40 elever och inklusive extra statsbidrag efter ansökan, dvs. knappt 300 000 per elev. Antalet elever kommer enligt utredningens uppfattning inte påverkas särskilt av att rätten till utbildningen regleras i lag. Målgruppen är väl känd . Däremot kan elever tillkomma om RgsärT, som utredningen bedömer är önskvärt, etablerar 58 och 9 §§ avtalet mellan staten och kommun (U2001/277/G). 6Uppskattningen gjord p.g.a. att statsbidraget inte är uppdelat på utbildning respektive övrig verksamhet inom Rgsär D/H. verksamhet för elever på nationellt program i gymnasiesärskolan. Dessa elever finns emellertid troligen inom RGD/RGH, varför det inte uppstår kostnader för nya elever. Det handlar om en omföring av finansiering mellan RgT och RgsärT. Staten ska dock enligt utredningens förslag kompensera i de fall det uppstår påtagliga extra kostnader på grund av att antalet elever från den anordnande kommunen överstiger vad som är statistiskt förväntat. Utredningen uppskattar dessa extra kostnader för RgsärT till cirka två miljon kronor7. Kommunernas utgifter uppskattas således öka med 10 miljoner och statens minska med samma belopp. Utredningen gör inga konsekvensbedömningar av förslaget om RgsärSyn. Detta har redan gjorts i betänkandet SOU 2011:8. Av de överenskommelser8 som slutits mellan SPSM och berörda huvudmän inför /12 beräknas statens verksamhetsstöd till och landstingens till . Det statliga verksamhetsstödet beräknas till per elev. Som nämnts ovan utgår utredningen i sina beräkningar från oförändrat antal elever vid RgRh. Det skulle allt annat oförändrat innebära att landstingen eller, i förkommande fall, kommunerna med utredningens förslag skulle få en kostnadsökning med jämfört med . Statens bidrag till verksamheten minskar med . Sammantaget innebär förslagen i en del fall ökade utgifter för elever eller deras vårdnadshavare för kost. För elever vid Rgsär T kan det dock innebära minskade utgifter. För kommunerna innebär utredningens förslag minskade utgifter med totalt knappt 10 miljoner. För staten innebär förslagen minskade utgifter med 7Räknat för fem elever och en merkostnad på ca per elev. Antalet elever folkbokförda i kommun varierar dock. Nivån på ersättning är en grov uppskattning. 8SPSM:s dnr: ALL 2011/434, ALL 2011/435, ALL 2011/436 och ALL 2011/438. (ökade utgifter för ändrad finansiering minus minskade utgifter p.g.a. minskat antal boende elever vid RgT och minskade utgifter för elevernas kost vid RgRh och RgT). För elever vid RgRh och RgT eller deras vårdnadshavare innebär förslagen ökade utgifter med eller . För elever vid RgsärT beror konsekvenserna på hur elevens kommun ställer sig . Om kommunen har tagit på sig att finansiera elevens avgifter på totalt för kost och för logi innebär förslaget en ökad kostnad med . Om å andra sidan kommunen valt att debitera eleven eller elevens vårdnadshavare för avgifterna innebär det en besparing på . Hemkommunernas ersättning för elever i elevhemsboende vid RgRh minskar med utredningens förslag med per elev och år. Om man antar att ett oförändrat antal elever vid RgRh också innebär ett oförändrat antal boende elever innebär detta en minskad kostnad för kommunerna med . Utredningen föreslår inga förändringar av principer för finansieringen av elevboendet vid RgT som leder till ekonomiska konsekvenser för hemkommunerna för elever som bor tillfälligt i kommun för att studera vid RgT. Däremot förväntas en minskning av de totala utgifterna för inackorderingsbidrag till följd av att antalet elever vid utbildningen förväntas minska på grund av utredningens förslag om förändrad målgrupp. Utredningen har antagit att det totala antalet successivt kommer att minska till cirka 300 elever. Om andelen boende elever är oförändrad innebär detta en minskning med cirka 55 boende elever när förändringen fått fullt genomslag9. För kommunsektorn innebär det minskade totala utgifter för inackorderingsbidrag med minst 700 000 kronor10. 9Räknat utifrån ett antagande att två tredjedelar av eleverna på RGD/RGH bor tillfälligt i kommun. 10Räknat på inackorderingsbidragets lägsta nivå. För elever i elevhemsboende vid RgsärT innebär utredningens förslag marginella förändringar för elevernas hemkommuner. Det kan slå några i den ena eller andra riktningen, beroende på om kommunen tidigare debiterat eleverna eller deras vårdnadshavare för elevavgifterna eller inte. Utredningen utgår i sina beräkningar från att utgifterna är oförändrade för kommunerna sammantaget. För elever som, om RgsärT anordnar utbildning på nationellt program, kommer att tas emot vid RgsärT i stället för vid RgT innebär förslaget endast en omföring av kostnader mellan verksamheterna. För staten innebär förslagen ökade utgifter för boende och omvårdad i boendet vid RgRh, allt annat oförändrat. Eftersom antalet boende elever förväntas vara oförändrat bör de statliga utgifterna öka med samma belopp som de kommunala minskar, dvs. Utredningen anser dock att det finns förutsättningar att effektivisera verksamheten. kommer exempelvis organisationen att anpassas bättre till antalet boende elever, vilket bör minska kostnaderna. Utredningen beräknar mot denna bakgrund ökade utgifter för staten med . Det uppstår inga ekonomiska konsekvenser för staten för elever som bor tillfälligt i kommun för att studera vid RgT till följd av utredningens förslag i detta kapitel. Den minskning av antalet boende elever som prognostiserats ovan till följd av utredningens förslag om förändrad målgrupp innebär däremot minskade utgifter med uppskattningsvis . Vid RgRh och RgT uppstår också minskade utgifter för ersättning till eleverna för kost med uppskattningsvis (inkl. effekten av förändrad målgrupp för RgT). Det uppstår inte heller några påtagliga ekonomiska konsekvenser för staten av förslagen för boende och omvårdad i boendet vid RgsärT. Förslaget att staten ska svara för att fullt ut finansiera utgifterna för elevernas hemresor vid RgsärT innebär ökade utgifter för staten med , inkl. ledsagning. Till detta kommer en icke preciserad del av de som 2010 finansierade både dagliga resor och resor till och från i samband med hemresor. Utredningen uppskattar de ökade kostnaderna för staten till . Kostnaderna för kommunerna minskar med samma belopp. Utredningen lämnar inga andra förslag om elevresor. 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2.Framtidens högkostnadsskydd i vården. 3.Skatteincitament för riskkapital. 4.Kompletterande regler om person- uppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. 6.Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. 7.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 8.Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. 9.Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. 10.Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. 12.Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. 13.En sammanhållen svensk polis. 14.Ekonomiskt värde och samhällsnytta –förslag till en ny statlig ägarförvaltning. 15.Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. 16.Att angöra en kulturbrygga – för stöd till nyskapande kultur. 17.Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straff- ansvar och samhällsskydd. 18.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. –den mjuka infrastrukturen på väg. 19.Nationella patent på engelska? 20.Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. 21.Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. 22.Mål för rovdjuren. 23.Mindre våld för pengarna. – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsned- sättning. vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. En sammanhållen svensk polis. Framtidens högkostnadsskydd i vården. Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. Skatteincitament för riskkapital. Ekonomiskt värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsned- sättning. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. Mål för rovdjuren. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – den mjuka infrastrukturen på väg. [18] Nationella patent på engelska? Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. [10] Att angöra en kulturbrygga –för stöd till nyskapande kultur. Mindre våld för pengarna. Kompletterande regler om personuppgifts- behandling på det arbetsmarknadspolitiska området [4] Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning.