sou · GZB38 · 2012-01-01 00:00:00 — Den förändring som skett av mål- gruppen för gymnasiesärskolan innebär också att gymnasiesär- skolan tar emot elever med delvis andra förutsättningar, andra intressen och andra förväntningar på skolan än tidigare, dvs. 9 Efter skolan, En utvärdering av gymnasieutbildning, 223 (2002). Den framtida gymnasiesärskolan – syfte och struktur som tidigare skulle gått i gymnasieskolan. Trots de skärpningar den nya skollagen innebär vad gäller målgruppen10 kommer gymnasie- särskolan troligen även fortsatt ta emot elever till de nationella pro- grammen som för femton–skulle gått i gymnasie- skolan. Det ställer nya krav på utbildningen. I förslaget till ny programstruktur föreslås mot denna bakgrund ett program inriktat mot samhälle och språk i gymnasiesärskolan. Det ska bland annat ge kunskaper om samhället och samhällets funktioner och kunna ligga till grund för fortsatt utbildning inom särvux eller hos andra utbildningsanordnare, t.ex. folkhögskolor. Det ska inte vara ett teoretiskt program liknande den nya gym- nasieskolans samhällsvetenskapliga program. I gymnasiesärskolan bör utbildningen i stället utformas nära elevernas vardag och inne- hålla inslag av lärande i arbetslivet. Genom arbetsplatsintroduktion ska eleven få pröva vad olika yrkesinriktningar innebär. Elever på programmet ska ha möjlighet att under studierna välja att gå över till något av de yrkesinriktade programmen om de så öns- kar. Ambitionen bör även fortsatt vara att så många elever som möj- ligt söker sig till en lämplig yrkesutbildning som kan leda till ett arbete efter studierna. Även ett program med inriktning på sam- hälle och språk kan dock ge eleverna en god grund för att fungera i ett framtida arbetsliv. Att inom de nationella programmen i gymnasiesärskolan i an- passad form erbjuda innehåll från samtliga nationella program i gymnasieskolan innebär att jag valt att inte värdera om olika inrikt- ningar eller program lättare leder till arbete än andra. Den huvud- sakliga utgångspunkter för detta är ideologisk. Jag menar att ung- domarna i gymnasiesärskolan så långt möjligt ska ha samma möjlig- heter som andra ungdomar. Arbetsmarknaden kan dessutom inte ta emot alla ungdomar från gymnasiesärskolan om dessa inriktas mot vad vi ser som arbetsuppgifter. Det blir i stället viktigt att visa att det finns lämpliga arbetsuppgifter även inom andra områden, t.ex. inom äldreomsorgen. Förslaget till ny programstruktur innebär också att det inom varje program ska vara möjligt att erbjuda en programbreddning inom samhällsorientering eller språk. Eleverna på de övriga pro- grammen ges på detta sätt möjlighet att delta i de programgemen- 10 Om målgruppen se bl.a. avsnitt 2.3. Den framtida gymnasiesärskolan – syfte och struktur samma ämnena, men att i stället för att fördjupa en inriktning inom programmet fördjupa sig inom antingen samhällsorientering eller språk. Förslag till anpassad programstruktur Innehållet i de nationella programmen i den reformerade gymnasie- skolan är utgångspunkt för de nationella program som föreslås för den framtida gymnasiesärskolan. De föreslagna programmen byg- ger på relevanta delar från ett, två och i vissa fall flera program i gymnasieskolans program. Detta för att begränsa antalet program och skapa flexibilitet inom programmen. Jag föreslår att gymnasie- särskolan ska bestå av följande nio nationella program: Administration, handel och varuhantering Fastighet, anläggning och bygg Hotell, restaurang och bageri Hälsa, vård och omsorg Skog, mark och djur Programmen har i förslaget genomgående andra benämningar än i gymnasieskolan. Det ökar tydligheten om att gymnasiesärskolans program är anpassade. Att låta endast ett par program benämnas på samma sätt som program i gymnasieskolan kan lätt leda till miss- förstånd om att vissa program ligger närmare gymnasieskolan än andra. Det finns dessutom ett egenvärde i att ge gymnasiesärskol- ans program unika identiteter. Det visar erfarenheter från vissa av dagens specialutformade program. Förslaget innebär att ungefär trettio av de sextio inriktningar som fastställts för den nya gymnasieskolan anpassas för gymnasie- särskolan. För att öka flexibiliteten föreslås att vissa inriktningar, t.ex. media, ska vara möjliga att läsa inom flera olika program. Inriktningarna ska då vara anpassade till programkaraktären. Den framtida gymnasiesärskolan – syfte och struktur ligare flexibilitet skapas genom möjlighet till både fördjupning och breddning inom den valda inriktningen. I de följande redovisas översiktligt de föreslagna programmens innehåll och inriktningar (mer detaljerad redovisning framgår av bilaga 10). Den närmare utformningen med möjliga programför- djupningar och breddningar bör ges sin slutliga utformning av Skol- verket. , handel och varuhantering mot- svarar delar av handels- och administrationsprogrammet samt for- dons- och transportprogrammet i den nya gymnasieskolan samt har inslag från det samhällsvetenskapliga programmet. Den programgemensamma karaktären ska ge eleverna grund- läggande kunskaper och färdigheter inom handel, administration och varuhantering, som kan fördjupas eller kompletteras inom de olika inriktningarna på programmet. De programgemensamma karaktärsämnena är arbetsmiljö och säker- het, bransch- och produktkunskap samt försäljning och kundservice. Inriktningen service inom handel ska ge kunskaper och färdig- heter för serviceuppgifter inom exempelvis försäljning, varuhanter- ing och marknadsföring. Inriktningen media, information och kommunikation ska ge kun- skaper och färdigheter inom exempelvis layout, tryckteknik och grafisk kommunikation. Inriktningen ska också ge kunskaper om och färdigheter i att använda digitala verktyg och multimedia samt ljud och bild. I utbildningen ska möjligheter ges att praktiskt pröva bildens, textens och ljudets kommunikativa möjligheter. Tillämp- ningarna inom inriktningen ska främst hämtas från områden som ger programmet sin karaktär, exempelvis marknadsföring inom handel. Utbildningen ska rusta eleverna att kunna arbeta med enklare admi- nistrativa arbetsuppgifter, praktisk marknadsföring och enklare dokumentation. Inriktningen transport och godshantering ska ge kunskaper om olika transporttekniker som är vanliga på lager och i samband med varuhantering, t.ex. att köra truck. Inriktningen ska också ge möj- ligheter till kunskaper och färdigheter i hantering och enklare repara- tioner av maskiner som används på lager eller inom varuhantering. Ett serviceinriktat förhållningssätt ska finnas i utbildningen för att utveckla förmågan att kommunicera och samverka med kunder. Den framtida gymnasiesärskolan – syfte och struktur Eleverna ska uppfatta sin utbildning som en helhet. Den grund- läggande karaktären för programmet ska därför komma till uttryck i programmets samtliga inriktningar. Programmet Estetiska verksamheter motsvarar i stort det este- tiska programmet i den nya gymnasieskolan samt har inslag från det samhällsvetenskapliga programmet och barn- och fritidspro- grammet. Den programgemensamma karaktären ska ge eleverna grund- läggande kunskaper och färdigheter inom olika estetiska uttrycks- former, som kan fördjupas eller kompletteras inom de olika inrikt- ningarna på programmet. De programgemensamma ämnena är arbetsmiljö och säkerhet, estetisk orientering samt kulturhistoria. Inriktningarna konst och formgivning, dans och teater samt musik ska ge eleverna kunskaper om och utveckla förmågor och färdig- heter inom de olika uttrycksformerna. Tillfällen ska ges att skapa, uppleva och tolka de respektive uttrycksformerna. Inriktningen estetik och media ska ge kunskaper om och färdig- heter i att använda digitala verktyg och multimedia samt ljud och bild. I utbildningen ska möjligheter ges att praktiskt pröva bildens, textens och ljudets kommunikativa möjligheter. Tillämpningarna inom inriktningen ska främst hämtas från områden som ger pro- grammet sin karaktär, exempelvis för dokumentation och marknads- föring. Inriktningen barns lärande och skapande ska ge kunskaper om barns lärande genom olika skapande verksamheter. Kunskaperna och färdigheterna ska kunna användas inom förskola och fritids- hem samt olika fritidsverksamheter för barn. Utbildningen inom programmet har generellt ingen utpräglad yrkesinriktning men kan leda till deltagande i olika konstnärliga projekt och till fortsatta studier och arbete inom vald inriktning. Eleverna ska uppfatta sin utbildning som en helhet. Den grund- läggande karaktären för programmet ska därför komma till uttryck i programmets samtliga inriktningar. , anläggning och bygg motsvarar delar av bygg- och anläggningsprogrammet i den nya gymnasieskolan samt har inslag från el- och energiprogrammet och barn- och fritids- programmet. Den programgemensamma karaktären ska ge eleverna grund- läggande kunskaper och färdigheter inom området fastighet, anlägg- Den framtida gymnasiesärskolan – syfte och struktur ning och bygg, som kan fördjupas eller kompletteras inom de olika inriktningarna på programmet. De programgemensamma ämnena är arbetsmiljö och säkerhet, byggnader och anläggningar samt service och bemötande. Inriktningarna fastighet och byggnationer samt måleri ska ge kun- skaper om och färdigheter i att kunna utföra enklare reparationer och underhåll på fastigheter, både inomhus och utomhus. Eleverna ska kunna välja, använda och vårda material, verktyg och maskiner som behövs för att utföra arbetsuppgifterna. Inriktningen mark och anläggning ska ge kunskaper om och färdigheter i att utföra enklare markarbeten och underhåll, bl.a. i parkmiljöer. Utbildningen ska också ge kunskaper i hantering av basmaskiner och enklare reparationer på dessa. Inriktningen fritids- och idrottsanläggningar ska ge kunskaper för underhåll och tillsyn av olika fritids- och idrottsanläggningar. Ar- bete vid sådana anläggningar medför kontakter med de aktiva, ofta barn och unga. Inriktningen ska därför också ge kunskaper om barn och ungdom, samt om kost och hälsa, för att kunna delta i och arbeta med aktiviteter för barn och unga. Inom inriktningen kan också elevers specialintresse för någon idrott få utökat utrymme, eventuellt i form av specialidrott (se vidare avsnitt 7.1). Eleverna ska uppfatta sin utbildning som en helhet. Den grund- läggande karaktären för programmet ska därför komma till uttryck i programmets samtliga inriktningar. Programmet Fordonsvård och transport motsvarar delar av for- dons- och transportprogrammet, bygg- och anläggningsprogram- met samt industritekniska programmet i den nya gymnasieskolan. Den programgemensamma karaktären ska ge eleverna grund- läggande kunskaper och färdigheter inom fordons- och transport- området som kan fördjupas eller kompletteras inom de olika inrikt- ningarna på programmet. De programgemensamma ämnena är arbetsmiljö och säkerhet, fordon och transporter i samhället, fordonsteknik, verktygs- och materialhantering samt service och bemötande. Inriktningen fordon och mobila maskiner ska ge kunskaper för fordons- och maskinreparationer, biltvätt och rekonditionering samt hjul- och däckservice. Inriktningen kaross och lack ska ge kunskaper för reparationer av fordons kaross genom arbete i plåt och lack. Den framtida gymnasiesärskolan – syfte och struktur Inriktningen transport och godshantering ska ge kunskaper för transportarbete med hjälp av olika basmaskiner, t.ex. med truck. Inriktningen ska också ge kunskaper för hantering av gods på lager och olika terminaler. Inriktningen verkstadsteknik ska ge kunskaper om och färdig- heter i olika tekniker för arbete i plåt och metall samt svarvning. Ett serviceinriktat förhållningssätt ska finnas i utbildningen för att utveckla förmågan att kommunicera och samverka med kunder. Eleverna ska uppfatta sin utbildning som en helhet. Den grund- läggande karaktären för programmet ska därför komma till uttryck i programmets samtliga inriktningar. Programmet Hantverk och produktion motsvarar delar av hant- verksprogrammet, estetiska programmet och industritekniska pro- grammet i den nya gymnasieskolan. Den programgemensamma karaktären ska ge eleverna grund- läggande kunskaper och färdigheter inom hantverkshistoria och hantverksteknik och produktion som kan fördjupas eller komplet- teras inom de olika inriktningarna på programmet. De programgemensamma ämnena är arbetsmiljö och säkerhet, hantverkskunskap och skapande samt service och bemötande. Inriktningen snickeri ska ge kunskaper om och färdigheter i till- verkningsmetoder och hantering av verktyg och maskiner samt kunskaper om material som används inom branschen. Kunskaper om design och konstruktion ska ges inom inriktningen. Inriktningen textil design ska ge kunskaper om och färdigheter i design, konstruktion, tillverkningsmetoder och hantering av verk- tyg och maskiner samt kunskaper om material som används inom textilbranschen. Inriktningen övriga hantverk ska ge kunskaper om och färdig- heter i hantering av verktyg och material samt om design och kon- struktion som förekommer inom ett valt hantverk. Inriktningen industriell produktion ska ge grundläggande kun- skaper om och färdigheter i industriell produktion. Genom speci- alisering inom valt område t.ex. plåtbearbetning, textil och konfek- tion eller trä ska eleverna få kompetens att så självständigt som möjligt kunna arbeta inom något av yrkesområdena. Ett serviceinriktat förhållningssätt ska finnas i utbildningen för att utveckla förmågan att kommunicera och samverka med kunder. Den framtida gymnasiesärskolan – syfte och struktur Eleverna ska uppfatta sin utbildning som en helhet. Den grund- läggande karaktären för programmet ska därför komma till uttryck i programmets samtliga inriktningar. , restaurang och bageri motsvarar delar av hotell- och turismprogrammet och restaurang- och livsmedelspro- grammet i den nya gymnasieskolan samt har inslag från det sam- hällsvetenskapliga programmet. Den programgemensamma karaktären ska ge eleverna grund- läggande kunskaper och färdigheter inom hotell, restaurang och bageri som kan fördjupas eller kompletteras inom de olika inrikt- ningarna på programmet. De programgemensamma ämnena är arbetsmiljö och säkerhet, hygienkunskap, livsmedelkunskap samt service och bemötande. Inriktningen bageri och konditori ska ge kunskaper om och fär- digheter i framställning av bageri- och konditorivaror samt för ser- vice inom området, t.ex. lokalvård, dukning och servering. Inriktningen kök och matsal ska ge kunskaper om och färdig- heter i livsmedelshygien, dukning och servering. Inriktningen matlagning ska ger kunskaper om och färdigheter i att laga mat och i uppläggning av mat. Inriktningen hotellservice ska ge kunskaper om och färdigheter i våningsservice och gästservice. Ett serviceinriktat förhållningssätt ska finnas i utbildningen för att utveckla förmågan att kommunicera och samverka med kunder. Eleverna ska uppfatta sin utbildning som en helhet. Den grund- läggande karaktären för programmet ska därför komma till uttryck i programmets samtliga inriktningar. Programmet Hälsa, vård och omsorg motsvarar delvis vård- och omsorgsprogrammet samt barn- och fritidsprogrammet i den nya gymnasieskolan samt har inslag från gymnasieskolans restau- rang och livsmedelsprogram. Den programgemensamma karaktären ska ge eleverna kun- skaper och färdigheter i service och omsorg inom fritids- och vård- sektorn som kan fördjupas eller kompletteras inom de olika inrikt- ningarna på programmet. De programgemensamma ämnena är arbetsmiljö och säkerhet, kost och hälsa, människan – behov och villkor i olika åldrar – samt service och bemötande. Inriktningen fritid och hälsa ska ge kunskaper för serviceinriktat arbete inom fritidssektorn. Inriktningen ska ge kunskaper om barn Den framtida gymnasiesärskolan – syfte och struktur och ungdom, kost och hälsa. I inriktningen fritid och hälsa kan också elevers specialintresse för någon idrott få utökat utrymme. Inriktningen barn och unga ska ge kunskap för att i ett arbetslag delta i omsorgsarbete med barn och unga. Kunskaper i bild och skapande, musik och sång samt drama ligger till grund för arbete med skapande verksamheter tillsammans med barn. Inriktningen äldre ska utveckla kunskaper om vård, omsorg och omvårdnad av äldre. Utbildningen ska betona mänsklig värdighet, livskvalitet och välbefinnande. Utbildningen ska leda till kunskaper och färdigheter för arbete med äldre, t.ex. inom äldreomsorgen. Inriktningen mat i omsorgen ska ge kunskaper om och färdig- heter i hantering av mat, dukning och servering. Inom inriktningen finns möjlighet till fördjupning i matlagning som ska ge kunskaper i att laga mat och i uppläggning av mat. Inriktningen ska präglas av programmets karaktär och ge kunskaper för arbetsuppgifter som syftar till att ge personligt stöd samt hjälp med hushållsuppgifter men också för serviceinriktat praktiskt arbete inom t.ex. äldreboen- den. Ett serviceinriktat förhållningssätt ska finnas i utbildningen för att utveckla förmågan att kommunicera och samverka med olika människor. Eleverna ska uppfatta sin utbildning som en helhet. Den grund- läggande karaktären för programmet ska därför komma till uttryck i programmets samtliga inriktningar. Programmet Samhälle och språk motsvarar delvis det samhälls- vetenskapliga programmet och det humanistiska programmet i den nya gymnasieskolan samt har inslag från det naturvetenskapliga och tekniska programmet. Den programgemensamma karaktären ska ge eleverna ökad kun- skap om och förståelse för samhället och dess betydelse för männi- skans liv. Genom den allmänbildning som programmet ger under- lättas att i ett senare skede kunna välja yrkesinriktning. Program- met ger möjlighet till en utbildning inom gymnasiesärskolans ram som inte är direkt yrkesinriktad. De programgemensamma ämnena är arbetsliv, lagar och bestäm- melser samt språk och kultur. Inriktningen samhällsorientering ska ge kunskaper om samhället, i och världen i övrigt, och förstärka förståelsen för männi- skors olika livsvillkor. Utbildningen ska också behandla frågor om demokrati, kommunikation, etik, genus och miljö. Den framtida gymnasiesärskolan – syfte och struktur ska ge kunskaper om människors samspel i olika sammanhang. Genom utbildningen ska eleverna få möjlighet att utveckla sin för- ståelse av människors agerande som individer men också av männi- skors agerande i grupp. Inriktningen språk ska utveckla elevernas förmåga att skriva, läsa, tolka och förstå olika texter. Inriktningen ska också ge elev- erna möjlighet att utveckla enkla kommunikativa kunskaper i moderna språk. Utbildningen ska också ge kunskaper om människors liv och kultur inom valt språkområde. Inriktningen media, information och kommunikation ska ge kun- skaper om och färdigheter i att använda digitala verktyg och multi- media samt ljud och bild. Utbildningen ska ge kunskaper om mediernas roll i samhället och hur reklam och information påverkar samhället. I utbildningen ska möjligheter ges att praktiskt pröva bildens, textens och ljudets kommunikativa möjligheter. Inriktningen natur och samhälle ska ge kunskaper om hur sam- hällsutveckling har påverkat och påverkar vår natur särskilt inom frågor som rör miljö och hållbar utveckling. Inom programmet ska finnas möjlighet att läsa fördjupade kurser inom de gymnasiesärskolegemensamma ämnena. Eleverna ska uppfatta sin utbildning som en helhet. Den grund- läggande karaktären för programmet ska därför komma till uttryck i programmets samtliga inriktningar. Programmet Skog, mark och djur motsvarar delvis naturbruks- programmet samt fordons- och transportprogrammet i den nya gymnasieskolan. Den programgemensamma karaktären ska ge eleverna grund- läggande kunskaper och färdigheter inom natur och miljö samt natur- bruksteknik som kan fördjupas eller kompletteras inom de olika inrikt- ningarna på programmet. De programgemensamma ämnena är arbetsmiljö och säkerhet, natur och miljö samt naturbruk. Inriktningen djur ska ge kunskaper om djur och djurs beteende och behov. Kunskaperna ska bidra till en god djurhållning vid arbete på t.ex. hunddagis eller katthem. Kunskaper i hästhållning kan omfatta både rid- och körkunskaper vilket möjliggör arbete på hästgårdar och i ridhus. Inriktningen fiske och vattenvård ska ge kunskaper om miljö och ekosystem. Utbildningen ska ge kunskaper om verksamheter som Den framtida gymnasiesärskolan – syfte och struktur inrymmer naturupplevelser och rekreation. Kunskaperna kan leda till arbete med service och naturvård inom t.ex. fisketurism. Inriktningen skog och lantbruk ska ge kunskaper om mark, väx- ter och djur samt deras betydelse för naturbruk, miljö och män- niskor. Inriktningen ska dessutom ge kunskaper i hantering och enklare reparationer av de basmaskiner som används inom skog, lantbruk och landskapsvård. Utbildningen ska ge kunskaper om växtodling och djurhållning inom lantbruk. Inriktningen trädgård ska ge kunskaper om växter och växtmil- jöer. Utbildningen ska betona kunskaper om och färdigheter i odling och skötsel av trädgårdsanläggningar och utemiljöer. I dessa kunskaper ingår hantering av de basmaskiner som används inom trädgårdsarbete. Inriktningen mark och anläggning ska ge kunskaper och färdig- heter som utvecklar förmågan att sköta grönytor och andra ute- miljöer. Utbildningen ska ge kunskaper i hantering och underhåll av de mobila maskiner som används i arbete med skötsel av t.ex. gaturum och parker. Ett serviceinriktat förhållningssätt ska finnas i utbildningen för att utveckla förmågan att kommunicera och samverka med olika människor. Eleverna ska uppfatta sin utbildning som en helhet. Den grund- läggande karaktären för programmet ska därför komma till uttryck i programmets samtliga inriktningar. har gymnasiesärskolan och gymnasieskolan samma kärnäm- nen – svenska eller svenska som andraspråk, engelska, matematik, samhällskunskap, naturkunskap, religionskunskap, idrott och hälsa samt estetisk verksamhet11. I den nya gymnasieskolan kommer estetisk verksamhet utgå och ersättas med historia12. Historia är ett lika viktigt ämne för elever i gymnasiesärskolan som för elever i gymnasieskolan. Jag föreslår därför att historia införs som gemen- samt ämne även i den nya gymnasiesärskolan. Estetisk verksamhet ger viktiga redskap för kommunikation och uttryck av elevernas tankar och upplevelser. Jag föreslår därför att 11För gymnasiesärskolan: 19 kap. 3 § skollagen (2010:800); t.o.m. tillämpas 1 kap. 2 § förordning (1994:741) om gymnasiesärskolan. För gymnasieskolan: Bilaga 2 till skollagen (1985:1100) i sin lydelse till . 12Bilaga 3 till skollagen (2010:800). Den framtida gymnasiesärskolan – syfte och struktur detta ämne ska finnas kvar som gemensamt ämne i gymnasiesär- skolan, trots att det inte kommer att vara det i den nya gymnasie- skolan. Denna anpassning till gymnasiesärskolan kan enligt min uppfattning ske utan att det görs avkall på att utbildningen i gym- nasiesärskolan så långt möjligt ska motsvara den som ges i gym- nasieskolan. Utredningen har också fått propåer om att införa geografi som gemensamt ämne i gymnasiesärskolan. Det är ett konkret ämne som därför är bra att knyta an till vid undervisningen i andra sam- hällsorienterande ämnen. Inrättandet av ett program med en inrikt- ning mot samhällsorientering innebär dock att det i den framtida gymnasiesärskolan kommer att finnas kurser i geografi som ska kunna läsas också inom ramen för programbreddningen eller inom elevens individuella val. Jag anser därför inte att geografi ska vara ett gymnasiesärskolegemensamt ämne. Som ska utöver gemensamma ämnen i gymnasiesärskolan finnas ämnen som ger programmet sin karaktär samt elevens indivi- duella val. Dessutom ska ingå ett gymnasiesärskolearbete (se avsnitt 4.2.1). Stora möjligheter till individuella anpassningar inom de nationella programmen Avsikten är att en större andel av eleverna i gymnasiesärskolan än ska kunna få sin utbildning inom den framtida gymnasiesär- skolans nationella program.