sou · H0B347 · 2012-06-28 00:00:00 — Möjligheter att använda månadsuppgifter i social- och arbetslöshetsförsäkringarna Delbetänkande av Parlamentariska socialförsäkringsutredningen SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Vid sammanträde beslutade regeringen om direktiv (dir. 2010:48) som gav en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet. Kommittén har antagit namnet den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Kommitténs arbete ska slutredovisas i sin helhet . I uppdraget ingår att föreslå nya regler för det inkomstunderlag som används vid beräkning av olika dagersättningar inom socialför- säkringen, t.ex. sjukpenning. Utgångspunkten är att detta inkomst- underlag ska baseras på historiska (faktiska) inkomster, till skillnad från dagens framåtblickande inkomstunderlag som bygger på ett antagande om den försäkrades framtida inkomst. Kommittén har också i uppdrag att analysera konsekvenserna av en ökad harmonisering av sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna. Utgångspunkten för en sådan översyn ska vara de skilda förutsätt- ningar som gäller för respektive försäkring, men effekterna av olika grader av harmonisering ska redovisas. I denna del av kommitténs uppdrag ingår särskilt att se över möjligheten att skapa ett enhetligt inkomstbegrepp i syfte att underlätta kontroll, öka rättssäkerheten för den försäkrade samt förbättra andelen korrekta utbetalningar. Statsrådet förordnade socialborgarråd () som ordförande och riksdags- ledamöter (), (), (), (), (), (), (), (), LiseLotte () samt förbundsordförande () som ledamöter i kommittén. entledigades () och () från sina uppdrag som ordförande respektive ledamot. entledigades och ersattes av () som ledamot i kommittén. () från sitt uppdrag som ledamot, för- ordnades () som ordförande samt riksdagsledamöter () och () som ledamöter i kommittén. förordnades riksdagsledamöter () och () som ledamöter i kommittén. förordnades riksdagsledamot () som ledamot i kommittén. entledigades () från sitt uppdrag som ledamot och ersattes av förbundsordförande (s) som ledamot i kommittén. entledigades () från sitt uppdrag som ledamot och ersattes av riksdagsledamot () som ledamot i kommittén. entledigades () från sitt uppdrag som ledamot och ersattes av riksdagsledamot () som ledamot i kommittén. entledigades () från sitt uppdrag som ledamot och ersattes av riksdagsledamot () som ledamot i kommittén. entledigades () från sitt uppdrag som ledamot och ersattes av riksdagsledamot () som ledamot i kom- mittén. entledigades () från sitt uppdrag som ledamot och ersattes av riksdagsledamot () som ledamot i kommittén. Som huvudsekreterare i utredningen har tjänstgjort fil . Som sekreterare i utredningen har tjänstgjort utredare , utredare (fr.o.m. t.o.m. ), jur kand (fr.o.m. t.o.m. ), departementsråd (fr.o.m. ), kansliråd (fr.o.m. t.o.m. ), kansliråd (fr.o.m. ), kammarrättsassessor (fr.o.m. ), utredare (fr.o.m. ), jur kand (fr.o.m. t.o.m. ) och departementssekreterare (fr.o.m. ). Som sakkunniga i utredningen har tjänstgjort departementsråd , departementssekreterare , kansliråd , kansliråd , ämnesråd (), departements- sekreterare , departementssekreterare , kansliråd (), rättssakkunnig (), ämnesråd (), kansliråd , departementssekreterare , kansliråd () och kansliråd (). entledigades ämnesråd från sitt uppdrag som sakkunnig och förordnades departementssekreterare () som sakkunnig i utredningen. entledigades kansliråd från sitt uppdrag som sakkunnig och förordnades departements- sekreterare () som sakkunnig i utredningen. entledigades departements- sekreterare från sitt uppdrag som sakkunnig och förordnades departementssekreterare () som sakkunnig i utredningen. entledigades kansliråd och förordnades departementssekreterare () som sakkunnig i utredningen. entledigades kansliråd från sitt uppdrag som sakkunnig i utredningen. entled- igades departementssekreterare från sitt uppdrag som sakkunnig och förordnades departementssekreterare som sakkunnig i utredningen. Kommittén överlämnar delbetänkandet Harmoniserat inkomstbegrepp – Möjligheter att använda månadsuppgifter i social- och arbetslöshets- försäkringarna (SOU 2012:47). Till betänkandet har fogats ett särskilt yttrande från ledamot . Deluppdraget är härmed slutfört. Uppdraget enligt direktiven .................................................... Försäkringsmässighet och socialförsäkringsmässighet ......... 1.2.1 Socialförsäkringen – ett socialt kontrakt .................... Utgångspunkter för kommitténs arbete................................. Försäkringar med tillgång till månadsuppgifter..................... Införandet av månadsuppgifter.................................... 1.4.2 Innehållet i detta delbetänkande.................................. 2.1.1 Nuvarande regler om kontrolluppgift i 2.1.2 Uppgifter som lämnas i kontrolluppgift från 2.1.3 Uppgifter som lämnas i kontrolluppgift från pensions- och försäkringsutbetalare m.fl. ................... Förslaget i korthet......................................................... Sambandet med skattedeklarationen ........................... Den enskildes möjlighet att ta del av lämnade behov av uppgifter ....................... Uppgift om frånvaro och arbetad tid........................... 2.2.3 Redovisning av arbetad tid ........................................... Integritet och sekretess ................................................ Månadsuppgifter som beslutsunderlag i 3.1Hur kan månadsuppgifterna användas i 3.2Kontantprincip eller periodisering i redovisningen av 3.3Effekter i välfärdssystemen av de olika metoderna att 3.4Konkretisering av månadsuppgiftens innehåll och 3.4.2 Uppgifter i den konkretiserade månadsuppgiften...... 3.4.3 Tidigareläggning av inrapportering av 3.4.4 Hur länge behöver månadsuppgifterna sparas? 3.5Arbetsgivarens uppgiftslämnarbörda med den Arbetsgivare som berörs .............................................. It-stöd hos företagen.................................................. Sekretess och integritet ......................................................... Den konkretiserade månadsuppgiften....................... 4.1.1 Månadsuppgifter – endast för den som har inkomst av tjänst......................................................... Nuvarande inkomstbegrepp för arbetstagare....................... Månadsuppgiften och inkomstbegreppet............................. 4.3.1 Vilka uppgifter lämnas i en kontrolluppgift?............ Nytt inkomstbegrepp för arbetstagare................................. 4.4.1 Innebörden av att ändra inkomstbegreppet i 4.4.2 Inkomster som föreslås undantas från 4.4.3 Innebörden av att ändra inkomstbegreppet i 4.4.4 Konsekvenser av ett förändrat inkomstbegrepp....... Nuvarande inkomstbegrepp för egenföretagare................... Vem är egenföretagare? 4.5.2 Socialförsäkringen – Inkomst av annat förvärvsarbete (SGI-B)............................................... dagsförtjänst i arbetslöshetsförsäkringen.................. Nytt inkomstbegrepp för egenföretagare............................. Inkomstbegreppet för kombinatörer.................................... DEL 2 Nytt inkomstunderlag i socialförsäkringarna Vad ska ersättas? Inget självklart svar ......................... Olika perspektiv på inkomstunderlaget................................ Historiska inkomster – vad är det? 5.3Erfarenheter från tidigare utredningar av 5.3.1 lade grunden för SGI ........ 5.3.2 rapporter om översyn av 5.3.3 Sjuk- och arbetsskadekommittén om aktuell inkomst som grund..................................................... 5.3.5 om en ny försäkringsstruktur....... 5.3.6 med tre alternativ 5.3.7 förstudier om historisk inkomst som beräkningsgrund för dagersättning..... Trygghetssystemen för företagare ............................. 5.3.9 Slutsatser från tidigare utredningar............................ 5.4 Internationella erfarenheter................................................... Betydelsen av olika ramtid..................................................... 6.1.1 Kort respektive lång ramtid ....................................... 6.1.2 Ska alla månader räknas in? Behövs flera alternativa beräkningssätt?............................... Exempel på hur olika ramtider påverkar ersättningen......... Hantering av skyddsvärda situationer.......................... Nuvarande regler om SGI-skyddad tid................................. Vad innebär SGI-skydd? 7.1.3 Definition och konstruktion av SGI-skydd.............. 7.1.4 SGI-skydd i samband med sjukdom.......................... SGI-skydd vid studier................................................. SGI-skydd vid arbetslöshet........................................ 7.1.7 SGI-skydd vid graviditet och vård av barn................ 7.1.8SGI-skydd på grund av tjänstgöring i totalförsvaret eller vid militär utbildning och SGI-skydd på grund av deltagande i aktivitet 7.2En jämförelse med överhoppningsbar tid i 7.2.3 Vilka inkomster räknas när en månad ingår i 7.2.4 Skillnader mellan de skyddsvärda situationerna i 7.3Möjligheter att hantera skyddsvärda situationer genom historiska (faktiska) inkomster............................................. 7.3.1 Hur skulle skyddsvärda situationer kunna 7.3.2 Nya möjligheter med ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag och månadsuppgifter..................... 7.3.3 Följder av historiska (faktiska) inkomster................ Överhoppning, förmånsgrundande ersättningar eller både och?............................................................. 7.3.5 Eventuell uppräkning av dagersättningar i Skyddsvärda situationer i övrigt................................. 7.3.7 Möjligheterna till en automatiserad process.............. 7.3.8 Hur gamla inkomster ska kunna räknas med i Vissa problem med skyddsvärda situationer......................... 7.4.1 Flera skyddsvärda situationer avlöser varandra......... 7.4.2 Studerande inom eget yrkesområde........................... 7.4.4 Studiestöd är i vissa fall en förutsättning för SGI- 7.4.5 Oklart när ersättning beräknas på den vilande Anpassning av inkomstunderlaget i vissa situationer..... Nytillträdande på arbetsmarknaden...................................... 8.1.1 En kvalifikationstid i socialförsäkringen ................... 8.1.2 Krav på varaktighet med ett historiskt (faktiskt) 8.1.3 Uppbyggnad av inkomstunderlaget för nytillträdda på arbetsmarknaden................................ 8.1.4 Svårt att avgöra vem som är nytillträdd..................... Tillgången till månadsuppgifter ................................. Utträdande från arbetsmarknaden ........................................ 8.3Uppgifter om arbetstid för dem med ojämn Användningen av uppgifter om arbetstid i det Behovet av uppgift om arbetstid med ett nytt Taken i en socialförsäkring med ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag......................................... Nuvarande regler för taken ................................................... SGI – taket .................................................................. 9.1.3 En jämförelse av taken................................................ 9.2Tänkbara utformningar av taket i socialförsäkringen med ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag .................... 9.2.1 Taket appliceras vid fastställande av utbetalning...... 9.2.2 Taket appliceras vid fastställande av 9.2.3 Skäl att se över takkonstruktionen............................ Företagare och kombinatörer ..................................... Vem är egenföretagare? 10.2.1 Egenföretagare i socialförsäkringen .......................... Nuvarande definition av SGI ................................................ 10.3.1 Inkomst av annat förvärvsarbete (SGI-B)................. 10.3.2 Näringsverksamhetens beräknade nettointäkt ......... 10.3.3 SGI-beräkning under uppbyggnadsskede ................. 10.3.4 SGI-beräkning efter uppbyggnadsskede ................... 10.4.1 Företagare i arbetslöshetsförsäkringen ..................... 10.4.2 Företagares dagsförtjänst i 10.5.1 Skatterättslig hantering .............................................. 10.5.2 SGI-beräkning för kombinatörer .............................. 10.6Möjlig utformning av ett inkomstunderlag för egenföretagare baserat på historiska (faktiska) Behovet av översyn ................................................... Alternativa handlingsstrategier utifrån förslaget att 11.2.1 En arbetslöshetsförsäkring som bygger på 11.2.2 Inkludering av uppgift om arbetad tid i 11.2.3 Utgångspunkter i översynen av behovet av uppgifter om arbetad tid............................................. Till vad används arbetad tid i arbetslöshetsförsäkringen? 11.3.1 Hur samlas uppgift om arbetad tid in ? 12 En arbetslöshetsförsäkring som bygger på 12.1.1 Arbetsvillkorets syfte.................................................. 12.1.3 Inkomstvillkor i stället för arbetsvillkor ................... 12.1.4 Inkomstvillkorets nivå................................................ 12.1.5 Indexering av inkomstvillkoret .................................. 12.1.6 Tillgången till månadsuppgifter ................................. 12.2.1 Grundbeloppet som fast ersättningsbelopp .............. 12.2.2 Fastställande av grundbeloppet utifrån Ersättningen för deltidsarbetslösa......................................... 12.3.1 Fastställande av deltidsersättning utifrån 12.3.2 Hur skulle ersättningen påverkas för olika 13 Inkludering av uppgift om arbetad tid i Flera remissinstanser förespråkar utökad månadsuppgift... Vilka uppgifter om arbetad tid skulle behöva samlas in? 13.2.1 Periodiserade uppgifter .............................................. 13.2.2 Kontrakterad tid ......................................................... 13.2.3 Faktisk arbetstid ......................................................... 13.2.4 Övriga frågor att ta ställning till ................................ Anpassning av regelverket..................................................... Underlag för kommitténs bedömning.................................. Kostnadsberäkningar och ekonomiska konsekvenser för individer i socialförsäkringen ................................................ 14.2.1 Principiella reflektioner kring en övergång till ett inkomstunderlag baserat på faktiska inkomster ....... 14.2.2 Kostnads- och fördelningsanalyser............................ 14.2.3 Incitamentsanalyser och arbetsutbud........................ Kostnadsberäkningar och ekonomiska konsekvenser i 14.3.1 Arbetslöshetsförsäkringen i siffror ........................... 14.3.2 Hur påverkas kvalificeringen till försäkringen av ett inkomstvillkor i stället för arbetsvillkor? 14.3.3 Konsekvenser av förändrad grundersättning ............ Harmonisering av sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna... 14.5.1 Månadsuppgifter som beslutsunderlag i 14.5.3 Vad ska ersättas? Inget självklart svar ....................... 14.5.5 Hantering av skyddsvärda situationer ....................... 14.5.6 Anpassning av inkomstunderlaget i vissa 14.5.7 Taken i en socialförsäkring med ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag ........................................ 14.5.8 Företagare och kombinatörer..................................... 14.5.9 En arbetslöshetsförsäkring som bygger på 14.5.10 Inkludering av uppgift om arbetad tid i 15.1 Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110)............................................................................... Bilaga 4 kontrolluppgift KU 10............................. Bilaga 6 Jämförelsetabell skyddsvärda situationer....................... Europeiska unionens administrativa kommission för social trygghet för migrerande arbetstagare Lag (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens före- Utredningen för översyn av inkomstbegreppet inom Inkomstskattelag (1999:1229) Personuppgiftslag (1998:204) Kungörelse (1974:152) om beslutad ny regeringsform Socialförsäkringsbalk (2010:110) Skatteförfarandeförordning (2011:1261) Skatteförfarandelag (2011:1244) Sjukpenninggrundande inkomst av anställning Sjukpenninggrundande inkomst av annat förvärvs- Swedish Initiative for research on Microdata in the Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (hädanefter kom- mittén) har i uppdrag att föreslå nya regler för det inkomstunderlag som används i socialförsäkringen. Som grund för kommitténs arbete ska förslag till månadsuppgifter använ- das. Kommittén har vidare i uppdrag att analysera konsekvenserna av en ökad harmonisering av social- och arbetslöshetsförsäkringarna. Socialförsäkringen kan ses som ett socialt kontrakt mellan landets medborgare som gör det möjligt för alla, oberoende av risk, att få ett försäkringsskydd vid t.ex. sjukdom. Den har bidragit till minskad fattigdom och ökad jämlikhet. Socialförsäkringen behöver utformas för att skapa en fungerande balans mellan ekonomisk trygghet och ekonomiska drivkrafter till arbete. Det innebär att socialförsäkringens utformning kan behöva skilja sig från vad som upplevs som försäkringsmässigt i privata försäkringar. Kommittén har enats om tre vägledande principer för utform- ningen av inkomstunderlaget: Förutsebarhet – den försäkrade bör redan innan skadefallet i möjligaste mån veta vilken inkomst denne har försäkrad och om kravet på arbetsmarknadsförankring är uppnått. Rättssäkerhet – förtroendet bygger på att besluten upplevs som rättssäkra och sker till så små samlade kostnader som möjligt. Administrativ effektivitet – försäkringen bör i möjligaste mån anpassas till ny teknik. Ett införande av månadsuppgifter kommer skapa nya möjligheter i många välfärdssystem. Men månadsuppgiften behöver utformas ändamålsenligt och välfärdssystemens regelverk ändras så att nya I detta delbetänkande presenteras en kon- kretisering av hur månadsuppgiften bör utformas och ett förslag till harmoniserat inkomstbegrepp. Vidare presenteras analyser av hur månadsuppgifterna skulle kunna användas i social- och arbetslöshets- försäkringarna. Kommittén tar emellertid inte ställning till om detta ska göras, utan pekar bara på olika möjligheter och problem. I betänkande, Månadsuppgifter – snabbt och enkelt (SOU 2011:40), föreslog utredningen bl.a. att uppgift om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst och som enligt nuvarande regler lämnas i kontrolluppgift en gång i stället ska lämnas . Kontrolluppgifterna ska, enligt utredningens förslag, även i fortsättningen lämnas till och ska sedan kunna lämnas ut till och användas av vissa andra myndigheter, bl.a. samt av arbetslös- hetskassorna. Betänkandet remissbehandlades och flertalet remissinstanser var i huvudsak positiva till förslag. Den kritik som framfördes rörde huvudsakligen arbets- givarnas uppgiftslämnarbörda. Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen Enligt förslag ska månadsuppgiften ersätta den nuvarande årliga kontrolluppgiften om intäkt i inkomst- slaget tjänst. Den behöver därmed uppfylla behov av uppgifter om utbetald ersättning redovisade enligt kontant- principen. Uppgifterna ska enligt förslaget även periodiseras i och med att uppgiftslämnaren ska ange om ersättningen avser annan tid än den föregående månaden och i sådana fall vilken period som ersättningen avser. Kommittén understryker i kapitlet behovet av att uppgifterna periodiseras, dvs. att inkomsterna hänförs till intjänande- månad, eftersom detta på ett avgörande sätt ökar möjligheten att använda månadsuppgifterna i välfärdssystemen. Införandet av månadsuppgifter har ännu inte beslutats och där- med inte heller deras slutliga utformning. tillfället i akt att presentera en konkretisering av månadsuppgiften i syfte att öka möjligheten att använda den i administrationen av välfärdssystemen. I förhållande till förslag till månads- uppgift anser kommittén att det är summan av den ersättning som arbetsgivaren ska betala arbetsgivaravgifter för, dvs. kontant bruttolön och skattepliktiga förmåner, som i månadsuppgiften ska hänföras till den kalendermånad då arbetet har utförts. Från kontant bruttolön ska kompletterande ersättningar vid sjukdom och föräldraledighet exkluderas. Konkretiseringen innebär därmed att det är tillräckligt att i månadsuppgiften redovisa summan av ovan nämnda belopp periodiserat. Konkretiseringen innebär också att den period som inkomstuppgifterna ska hänföras till är kalen- dermånad. Periodiseringen ska ske till den kalendermånad då inkomsten har intjänats och för t.ex. sjukpenning den kalender- månad då sjukfallet inträffade. Kommittén delar Månadsuppgifts- utredningens bedömning att sjuklön och kompletterande ersätt- ningar vid sjukdom och föräldraledighet ska särredovisas i månadsuppgiften. Kommittén bedömer att även bör svara för summer- ingen av uppgifterna, så att andra myndigheter och arbetslöshets- kassor har tillgång till den totala inkomsten för respektive månad. Enligt kommittén bör också bemyndigas att i före- skrifter utforma de närmare reglerna om administrationen av periodiseringen. Kommittén anser att månadsuppgifterna bör lämnas till i en kalendermånad eftersom det vore en fördel för handläggande myndigheter och arbetslöshets- kassor att få tillgång till månadsuppgifterna tidigare än vad som föreslogs av . Kommittén anser vidare att månadsuppgifterna bör gallras först efter utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut. Anledningen till detta är att den överhoppningsbara eller skyddsvärda tiden i arbetslöshets- och socialförsäkringarna i vissa fall, t.ex. i samband med studier, kan bli förhållandevis lång och att månadsuppgifter från relativt långt tillbaka i tiden därmed kan behövas. Vad gäller uppgiftslämnarbördan innebär konkretiseringen av månadsuppgiften som sådan ingen skillnad jämfört med Månads- uppgiftsutredningens förslag. I delbetänkandets tredje del diskuterar kommittén olika handlingsstrategier för hur månadsuppgifterna skulle kunna användas i arbetslöshetsförsäkringen. Båda handlingsstrategierna innebär att dagens detaljerade uppgifter om arbetad tid inte längre behöver samlas in via arbetsgivar- intyget. Detta medför en förenklad uppgiftslämnarbörda och admin- istration. I den första handlingsstrategin (en arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter, se kapitel 12) är uppgiftslämnandet oförändrat i förhållande till förslag. I den andra handlingsstrategin (inkludering av arbetad tid i månads- uppgiften, se kapitel 13) utökas uppgiftslämnandet med en ytterligare en uppgift jämfört med förslag. Kommittén föreslår ett enhetligt inkomstbegrepp vid bestämmande av inkomstunderlag för dagersättningarna i socialförsäkringen och för dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen. Förslaget innebär en harmonisering av försäkringarna i detta avseende. Såväl dagersättningarna i socialförsäkringen som dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen är arbetsbaserade förmåner och grundas på inkomster av eget arbete. De inkomster som ingår i respektive försäkrings inkomstbegrepp för anställda utgör inkomst av tjänst. Det är dock inte samtliga inkomster av tjänst som ingår i inkomstbegreppet. De uppgifter som framgår av den föreslagna månadsuppgiften avser inkomster som utgör inkomst av tjänst. I arbetslöshetsför- säkringen skulle inkomstuppgiften i månadsuppgiften kunna använ- das som underlag för beräkning av dagpenning. I socialförsäkringen skulle inkomstuppgiften i månadsuppgiften kunna användas som underlag för beräkning av dagersättningar. Även med dagens system med antagandeinkomst gör kommittén bedömningen att denna uppgift kan vara användbar, främst i kon- trollsyfte. Inkomster som inte är inkomst av kapital eller näringsverk- samhet deklareras som inkomst av tjänst.