sou · H0B383 · 2012-12-11 00:00:00 — Detta skulle kunna med- föra att de statistikansvariga myndigheterna tvingas höja sina ambitioner och därmed lägga mer tid och resurser på arbetet med den officiella statistiken. Som framgått av kapitel 8 mot- svarar dock de kvalitetskriterier som i vidare mening tillämpas i det svenska statistiksystemet i hög grad dem som finns på EU- nivå. Det kan därför antas att den föreslagna förändringen får begränsade konsekvenser i praktiken, även om det enligt min mening ligger ett väsentligt signalvärde i att reglera kvalitets- kraven i lag i stället för att, som , ange dem i riktlinjer som endast är rekommendationer och inte bindande. Mot denna bak- grund bedömer jag att förslagets kostnadspåverkande effekter blir begränsade. I kapitel 9 har jag föreslagit att kommittéväsendet och Stats- kontoret inte längre ska behöva ansöka hos regeringen om stati- stiksekretess när de ska utföra undersökningar som kräver det, utan ska ges rätt enligt lag att få behandla uppgifter i s.k. annan jämförbar undersökning. Förslaget kan bedömas medföra vissa, låt vara sannolikt begränsade, administrativa besparingar. Som framgått av kapitel 9 tycks regeringens prövning av myndig- heters ansökningar om sekretesskydd enligt 7 § OSF i och för sig vara av mycket begränsad omfattning . Men då kommitté- väsendet och Statskontoret står för merparten av de undersök- ningar som beviljas skydd enligt 7 § OSF, skulle förslaget ändå minska antalet ansökningar till regeringen och därmed Regerings- kansliets administration kring dessa. För kommittéväsendet och Statskontoret torde det största vinsten med förslaget vara att undersökningarna i fråga kan starta utan att man först behöver avvakta ett beslut från regeringen om ändring av OSF, men även för dessa myndigheter skulle förslaget medföra vissa administra- tiva besparingar till följd av minskat beredningsarbete. I kapitel 12 har jag avseende systemet för den officiella stati- stiken lämnat vissa förslag om ökad uppföljning och utvecklad samordning. Dessa förslag torde kräva att ytterligare resurser tillskjuts för de föreslagna arbetsuppgifterna. Behovet bedöms uppgå till totalt ca . Som framgått av kapitel 12 ser jag framför allt två alternativ till finansiering. Det ena är att hela beloppet får belasta SCB:s ramanslag och finan- sieras genom det utrymme som skapas genom myndighetens pågående rationaliseringsarbete. Det andra alternativet är att be- loppet finansieras kollektivt av de statistikansvariga myndig- heterna, eftersom nyttan av de föreslagna åtgärderna i första hand kommer detta kollektiv till del. Rent praktiskt skulle detta kunna hanteras genom att SCB:s ramanslag i budgetprocessen tillförs 1/27 av det totala beloppet från vardera av övriga stati- stikansvariga myndigheters anslag, dvs. ca och myndighet. Jag tar inte ställning till vilket av dessa två alter- nativ som är att föredra, utan lämnar det avgörandet till den fort- satta beredningen. Beträffande kommuner och landsting bedömer jag att framför allt ett förslag potentiellt skulle kunna medföra en kostnadsökning. I kapitel 10 har jag föreslagit en viss utvidgning av kommuners och landstings skyldighet att lämna uppgifter till den officiella statistiken. I huvudsak torde det dock handla om uppgifter som redan samlas in från kommuner och landsting, men på frivillig väg. Jag bedömer därför att ett införande av uppgiftsskyldighet för uppgifterna får be- gränsade kostnadspåverkande effekter. 15.3Konsekvenser enligt 15 § Enligt 15 § kommittéförordningen gäller följande: Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebygg- ande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrations- politiska målen. Som framgått av inledningen ska jag även redovisa förslagens konsekvenser av betydelse för miljön. Jag bedömer att de förslag som redovisas i betänkandet i huvud- sak saknar betydelse i dessa avseenden. Några av mina överväganden torde dock kunna komma att få viss positiv påverkan på små företags arbetsförutsättningar, i två av- seenden. För det första har jag föreslagit att det i förordningen om den officiella statistiken ska anges att de statistikansvariga myndig- heterna ska sträva efter att begränsa uppgiftslämnarbördan och att de ska prioritera användandet av administrativa data om sådana finns tillgängliga. I sak torde myndigheterna till stor del redan leva upp till detta , men dessa stadganden bör ändå kunna få en viss återhållande effekt som i synnerhet små företag torde gagnas av. I princip kan dock förslaget vara till fördel för samtliga företag som lämnar uppgifter till de statistikansvariga myndigheterna, dvs. i stort sett hela näringsliv. För det andra har jag föreslagit vissa uppstramningar avseende SCB:s uppdragsverksamhet, bl.a. att myndigheten endast ska få åta sig uppdrag från andra uppdragsgivare än myndigheter i den mån det inte snedvrider konkurrensen på marknaden. Detta bör kunna ha vissa positiva effekter för de företag – små såväl som stora – som konkurrerar med SCB om sådana uppdrag. Exakt hur många dessa företag är saknar jag uppgifter om. Främst torde det dock handla om de 21 företag som är medlemmar i föreningen nadsundersökningsföretag (SMIF)1, några större företag därutöver, t.ex. statistikkonsultföretaget , samt ett ganska stort antal mindre företag som arbetar med marknadsundersökningar o.d. 15.4Konsekvenser enligt 15 a § I 15 a § kommittéförordningen anges följande: Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler, ska förslagens kostnads- mässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvens- utredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. I de nämnda paragraferna anges ett antal punkter om vad en konsekvensutredning ska inne- hålla. Dessa framgår av rubrikerna nedan. En beskrivning av problemet och vad man vill uppnå (6 § 1) Som framgått av avsnitt 15.1 kan de förslag som redovisas i betänk- andet sammantaget sägas ha två syften: att förbättra det svenska systemet för officiell statistik och att leva upp till de krav som ställs på som EU-medlem. 1 Medlemsantal enligt SMIF:s hemsida . En beskrivning av vilka alternativa lösningar som finns för det man vill uppnå och vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd (6 § 2) Mina författningsförslag handlar till övervägande del om föränd- ringar av befintlig rätt, med de syften som anges ovan. I dessa fall är det svårt att se att det föreligger några alternativa lösningar, i be- tydelsen att reglering inte skulle finnas. I många fall handlar försla- gen också om anpassningar till EU-rätt som är tvingat att leva upp till. I några fall, t.ex. förslaget om ändring av statistiksekretessen och förslaget om att det i förordningen om den officiella statistiken anges att uppgiftslämnarbördan ska vara rimlig, skulle alternativa lösningar vara möjliga. Alternativen skulle dock rimligen vara att behålla nu- varande lösningar, vilka enligt min bedömning är mindre effektiva än vad den föreslagna regleringen kan förväntas komma att bli. Uppgifter om vilka som berörs av regleringen (6 § 3) Huvuddelen av mina författningsförslag riktar sig till SCB och öv- riga 26 statistikansvariga myndigheter och berör olika aspekter av hur de ska utöva sitt statistikansvar samt i SCB:s fall även rollen som nationella statistikbyrå (NSI). Av övriga förslag är det framför allt två som innebär en viss för- ändring för några aktörer. Som framgått av avsnitt 15.2 innebär så- ledes förslagen avseende statistiksekretessen vissa förenklingar för kommittéväsendet, Statskontoret och , medan för- slagen avseende uppgiftsskyldighet innebär en viss utvidgning av kommuners och landstings skyldighet att lämna uppgifter till den officiella statistiken. Som framgått av avsnitt 15.2 torde det dock huvudsakligen handla om uppgifter som redan samlas in från kom- muner och landsting, men på frivillig väg. I sammanhanget bör även nämnas mitt förslag (i kapitel 10) om att regeringen ska ges bemyndigande att meddela föreskrifter om skyldighet för de uppgiftsskyldiga till den officiella statistiken att lämna de uppgifter som krävs för att framställa sådan europeisk statistik som en myndighet är skyldig att ge in enligt krav i en EU- förordning. Det innebär en i vart fall potentiell utvidgning av upp- giftsskyldigheten, som kan innebära en viss ökad belastning på de uppgiftsskyldiga. Hur stor denna effekt blir är dock svårt att uttala sig om, eftersom det beror på i vilken utsträckning regeringen kom- mer att utnyttja bemyndigandet. Uppgifter om vilka kostnadsmässiga och andra konsekvenser regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen (6 § 4) Se avsnitt 15.2. En bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen (6 § 5) Som framgått handlar mina författningsförslag i många fall om anpassningar till EU-rätt som är tvingat att leva upp till. I tillämpliga delar bedöms förslagen inte gå utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU. En bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och om det finns behov av speciella informationsinsatser (6 § 6) I grund och botten ser jag inga sådana behov. Beträffande tidpunkten för ikraftträdande måste en viss reservation dock göras för det fak- tum att arbetet med att förändra EU:s statistikförordning alltjämt pågår. Vilka ändringar som slutgiltigt kommer att genomföras avse- ende EU:s statistikförordning är därför inte känt när detta betänkande lämnas till tryckning. Om arbetet skulle dra ut och – vilket i och för sig får bedömas som osannolikt – i slutändan få en starkt annorlunda inriktning än vad som verkar vara fallet, så kan det få viss betydelse för förslagens genomförande. Huvud- delen av mina författningsförslag kan genomföras oberoende av detta. Men om t.ex. den nationella statistikbyrån ges en annorlunda roll än vad som tycks bli fallet, så kan det påverka de förslag jag lagt beträffande SCB; dessa författningsförslag avser främst SCB:s instruktion. Effekter av betydelse för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt (7 §) De aspekter som kan bli aktuella i detta sammanhang har i allt väsent- ligt behandlats i avsnitt 15.3 ovan. 16.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:99) om den officiella statistiken 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om officiell statistik. Regeringen meddelar föreskrifter om vilka myndigheter som ansvarar för officiell statistik (statistikansvariga myndigheter). Bestämmelserna i 14, 15 och 19 §§ gäller även vid framställning av annan statistik hos en statistikansvarig myndighet. I paragrafen anges lagens tillämpningsområde. I andra stycket har en språklig justering gjorts på så sätt att ordet bestämmelser har bytts ut mot föreskrifter. Ändringen innebär ingen ändring i sak. 3 § Officiell statistik ska finnas för allmän information, utredningsverk- samhet och forskning. Den tidigare andra meningen har flyttats till första stycket i den nya 3 a §. Ändringen är av redaktionell karaktär och innebär ingen änd- ring i sak. Paragrafen är i övrigt oförändrad. 3 a § Officiell statistik ska vara objektiv och allmänt tillgänglig. Den officiella statistiken ska utvecklas, framställas och spridas på grundval av enhetliga standarder och harmoniserade metoder. Särskilt följande kvalitetskriterier ska tillämpas. 1.Relevans: mått på i hur hög grad statistiken tillgodoser användar- nas nuvarande och potentiella behov. 2.Noggrannhet: grad av överensstämmelse mellan skattningarna och de okända sanna värdena. 3.Aktualitet: perioden mellan den tidpunkt då de statistiska upp- gifterna finns tillgängliga och den händelse eller företeelse som de be- skriver. 4.Punktlighet: den tid som förflyter mellan det datum uppgifterna görs tillgängliga och det datum som de skulle ha lämnats. 5.Tillgänglighet och tydlighet: de villkor och sätt på vilka användar- na kan få tillgång till, använda och tolka uppgifter. 6.Jämförbarhet: mätning av effekten av skillnader i de statistiska begrepp, mätverktyg och mätförfaranden som använts, när statistik från olika geografiska områden eller sektorsområden eller från olika tids- perioder jämförs. 7.Samstämmighet: mått på i vilken utsträckning uppgifterna med tillförlitlighet kan kombineras på olika sätt och för olika ändamål. Paragrafen är ny. Första stycket återfanns tidigare i 3 § och har av redaktionella skäl, med en mindre språklig justering, förts över till denna paragraf. Någon ändring i sak är inte avsedd. Genom andra stycket tillses att de kvalitetskriterier som gäller för den europeiska statistiken även gäller för den officiella statistiken. I praktiken tillämpas motsvarande kvalitetskriterier , men anges inte i föreskrifter. Paragrafen har behandlats i avsnitt 8.2.1. 7 § Skyldiga att lämna uppgifter till de statistikansvariga myndigheterna för den officiella statistiken är: 2.ägare till en fastighet där någon annan driver jordbruk, skogsbruk, eller trädgårdsodling eller håller djur, 3.stiftelser och ideella föreningar, och 4.kommuner och landsting. Uppgiftsskyldigheten gäller inte för sådana uppgifter som avser för- hållanden som ligger . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela ytterligare föreskrifter om uppgiftsskyldighet enligt första stycket. Paragrafen är ny. Paragrafen reglerar uppgiftsskyldigheten till den officiella stati- stiken. I paragrafen slås fast vilka som är skyldiga att lämna upp- gifter för den officiella statistiken och att uppgiftsskyldigheten gäller gentemot de statistikansvariga myndigheterna. Vilka uppgifter som omfattas av uppgiftsskyldigheten kommer däremot att anges i före- skrifter på lägre normnivå än lag. När det gäller skyldighet att lämna sådana uppgifter som behövs för den europeiska statistiken, se 8 §. I första stycket anges skyldigheten att lämna uppgifter för den offi- ciella statistiken och vilka som omfattas av denna skyldighet. De uppgiftsskyldiga är desamma som enligt gällande lag. När det gäller uppgiftsskyldighet för registrerade trossamfund, se dock 9 §. Det an- ges vidare att skyldigheten att ge in uppgifter gäller gentemot de Den delen motsvaras av 13 § i nu gällande lag. I andra stycket anges att uppgiftsskyldigheten inte gäller för sådana uppgifter som avser förhållanden som ligger . Regleringen motsvarar 12 § i nu gällande lag. I tredje stycket ges ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare före- skrifter om uppgiftsskyldighet. Avsikten är att det i förordningen om den officiella statistiken ska anges vilka uppgifter som respek- tive kategori av uppgiftsskyldiga måste lämna till den officiella stati- stiken. Innehållet i uppgiftsskyldigheten är enligt utredningens för- slag i huvudsak densamma som enligt gällande rätt. Paragrafen har behandlats i avsnitt 10.6. 8 § Regeringen får meddela föreskrifter om skyldighet för den som är uppgiftsskyldig enligt 7 § att lämna de uppgifter som behövs för att framställa sådan europeisk statistik som en myndighet enligt en EU- förordning ska ge in till Europeiska kommissionen (). Paragrafen är ny. Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen att med- dela föreskrifter som innebär att de som är uppgiftsskyldiga enligt 7 § också ska vara uppgiftsskyldiga för den europeiska statistiken. Vilka uppgifter som omfattas av uppgiftsskyldigheten kommer att anges i huvudsak i förordningen om den officiella statistiken. Para- grafen innebär alltså en möjlighet för regeringen att meddela före- skrifter om uppgiftsskyldighet även för europeisk statistik, om en myndighet enligt en EU-förordning ska framställa viss sådan statistik. Genom paragrafen ges de statistikansvariga myndigheter som framställer europeisk statistik bättre förutsättningar att uppfylla sina förpliktelser enligt EU-förordningar om europeisk statistik. Uppgiftsskyldighet ska enligt subsidiaritetsprincipen i huvudsak regleras i nationell rätt och inte i . Paragrafen har behandlats i avsnitt 10.6.4. 9 § som inte bedriver näringsverksamhet är skyldiga att lämna följande uppgifter till de statistikansvariga myndig- heterna för den officiella statistiken: 1.namn och person- eller organisationsnummer för den som bedriver verksamheten, och 2.antalet anställda, deras sysselsättning, löner och yrken samt vakan- Uppgiftsskyldigheten gäller inte för sådana uppgifter som avser för- hållanden som ligger . Paragrafen är ny. Paragrafen reglerar uppgiftsskyldigheten i fråga om officiell stati- stik, inbegripet frågan om vilka uppgifter som omfattas av skyldig- heten, för registrerade trossamfund som inte bedriver näringsverk- samhet (jfr 7 § tredje stycket samt 8 kap. 2 § första stycket 4 RF jämförd med 8 kap. 3 § första stycket RF). Paragrafen motsvarar regleringen avseende registrerade trossam- fund i 10 respektive 12 §§ i nu gällande lag. Någon ändring i sak är inte avsedd. Paragrafen har behandlats i avsnitt 10.6.7. 20 § Om den som är uppgiftsskyldig enligt 7 § första stycket 1–3 eller 9 § inte fullgör skyldigheten, får den myndighet som har begärt upp- giften förelägga den uppgiftsskyldige att göra det. Ett sådant beslut om föreläggande får förenas med vite. Paragrafen reglerar myndigheternas rätt att använda tvångsmedel mot dem som inte fullgör sin uppgiftsskyldighet. Första stycket har justerats med hänsyn till de ändringar som gjorts gällande regleringen av uppgiftsskyldigheten. Någon ändring i sak är inte avsedd. Andra stycket motsvarar i huvudsak andra stycket i nu gällande lag och har justerats språkligt. I sak krävs dock inte längre att ett före- läggande måste föregås av en anmaning att lämna uppgifter. Det är således möjligt för en myndighet att använda sig av ett vitesföreläg- gande direkt, om det finns skäl för det. Inget hindrar dock att myn- digheten, precis som , först anmanar eller på något annat lämpligt sätt försöker förmå den enskilde att frivilligt fullgöra sin uppgifts- skyldighet. 24 § Beslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltnings- domstol. Beslut om att förelägga någon vid vite eller om att någon ska ingå i en statistisk undersökning får dock inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. I paragrafen regleras möjligheten att överklaga beslut som har med- delats med stöd av lagen. Första stycket har justerats till följd av ändringen i 20 § samt även justerats språkligt. I övrigt är avsikten att paragrafen ska motsvara den nu gällande. 25 § Den som är uppgiftsskyldig enligt 7 § första stycket 1–3 eller 9 § och uppsåtligen eller av oaktsamhet inte fullgör sin uppgiftsskyldighet, eller lämnar oriktig uppgift, döms till penningböter, högst . Den som inte har följt ett vitesföreläggande ska inte dömas till an- svar enligt denna lag för en gärning som omfattas av föreläggandet. Allmänt åtal får väckas endast efter anmälan av den statistikansvariga myndigheten. I paragrafen regleras ansvar för icke fullgjord uppgiftsskyldighet eller lämnande av felaktiga uppgifter. Första stycket har justerats med hänsyn till den ändrade regleringen av uppgiftsskyldigheten. Paragrafen har också anpassats till den ter- minologi som enligt brukar användas när det stadgas böter och i stället för böter, högst anges nu penning- böter, högst . Regleringen innebär en modernisering och innebär inte någon ändring i sak. Ändringarna i andra stycket innebär också en språklig moderni- sering. Någon ändring i sak är inte avsedd. 16.2Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 8 § Sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds per- sonliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Motsvarande sekretess gäller i annan jämförbar undersökning som utförs av , riksdagsförvaltningen, kommittéväsendet eller Statskontoret. Detsamma gäller annan jämförbar undersökning som ut- förs av någon annan myndighet i den utsträckning regeringen meddelar föreskrifter om det. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst , om uppgiften avser en enskilds personliga förhållanden, och annars i högst . I paragrafen regleras statistiksekretessen. Dess föremål, styrka och tid är oförändrade. I första stycket anges huvudregeln för när statistiksekretessen gäller. Första stycket motsvarar första meningen i 24 kap. 8 § i nu gällande lag. Andra stycket motsvarar i huvudsak första stycket andra meningen i nu gällande lag. Liksom anges att statistiksekretess gäller annan jämförbar undersökning som utförs av och riks- dagsförvaltningen. Nytt är att denna möjlighet utsträcks till att om- fatta även sådan annan jämförbar undersökning som utförs av kom- mittéväsendet eller Statskontoret. Lagens bestämmelser om stati- stiksekretess bli därmed direkt tillämplig för uppgifter i sådana undersökningar. Det krävs alltså inte längre att regeringen med- delar särskilda föreskrifter om detta. Tredje stycket motsvarar andra stycket i nu gällande lag. Paragrafen har behandlats i avsnitt 9.4.5. 8 a § Sekretessen enligt 8 § hindrar inte att uppgift, som behövs för forsknings- eller statistikändamål och uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller liknande förhållande är direkt hänför- lig till den enskilde, lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Detsamma gäller en uppgift som avser en avliden och som rör döds- orsak eller dödsdatum, om uppgiften behövs i ett nationellt eller regio- nalt kvalitetsregister enligt patientdatalagen (2008:355). Med forskning avses i denna paragraf detsamma som enligt lag (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. Paragrafen är ny. Första stycket motsvarar 24 kap. 8 § första stycket tredje och fjärde meningen i nu gällande lag. Den sekretessbrytande bestäm- melsen har brutits ut och lagts i en egen paragraf. Avsikten är att därmed skapa en tydligare och mer lättöverskådlig reglering av stati- stiksekretessen. Genom att den sekretessbrytande delen lyfts ut framgår det också tydligare i vilka fall det är möjligt att bryta den absoluta sekretessen. Forskningsändamål är alltjämt sekretessbrytande. Nytt är däremot att det införs en definition av begreppet forskning i andra stycket. Detta sker genom en hänvisning till definitionen av forskning i lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. I övrigt har ingen ändring skett i förhållande till nu gällande lag. Paragrafen har behandlats i avsnitt 9.4.5. En särskild utredare ska se över () och systemet för den officiella statistiken och analysera för- och nack- delar med ett centraliserat respektive decentraliserat statistiksystem. Utredaren ska särskilt granska statistikkvaliteten och tillgänglig- heten till statistiken, inbegripet prissättning och dokumentation. I utredarens uppdrag ingår också att analysera vad det innebär för den samlade statistikproduktionen att statliga myndigheter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden. Det gäller dels konsekvenserna för SCB och systemet för den officiella statistiken, dels effekterna på de marknader där myndigheterna är verksamma. Utredaren ska dessutom analysera konsekvenserna för SCB av lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. Med utgångspunkt i den genomförda översynen och analysen ska utredaren föreslå bl.a.