sou · H0B339d2 · 2012-06-14 00:00:00 — Det kommer att ställa krav på kompetensutveckling inom områden som affärsformer och affärsmodeller, marknadskunskap samt utformning och hantering av konsult- och entreprenadkontrakt. Vidare behövs en nyordning och förändrad insikt kring planering samt den ekonomiska uppföljningen och styrningen i verksamheten. Kommittén bedömer inte att förändringarna medför behov av ökat anslag för administration. Effekter som kan förutses till följd av en ökad andel totalentreprenader beskrivs i kapitel 7.2. har lagt fast som mål att frigjorda medel, genom ökad produktivitet och innovation i anläggningsbranschen, ska uppgå till sammanlagt perioden –2014. Det motsvarar förbättrad produktivitet räknad på volymen . Ambitionen är att lägga grunden för en fortsatt produktivitetsförbättring i anläggningsbranschen motsvarande 2–. Kommitténs förslag ligger i linje med den utveckling av beställarrollen som inletts inom . Kommittén bedömer också att en produktivitetsutveckling motsvarande 2–är möjlig. Det förutsätter att de förslag kommittén lägger får genomslag. När investeringar och underhåll i högre grad upphandlas som totalentreprenader krävs bredare kompetens hos entreprenören. Med totalentreprenader följer en större frihet för entreprenören men övertar entreprenören, utöver ansvaret för utförande, ansvaret för dimensionering, materialval och parameterval. Entreprenadföretagen behöver utveckla sin planering för mer industriell produktion, effektivare resursutnyttjande och kapacitet att utveckla alternativa lösningar. Projekterande konsulter får förändrade uppgifter, dels när det gäller att utarbeta förfrågningsunderlag för totalentreprenader, dels när man tar fram bygghandlingar på uppdrag av entreprenören. Projekteringsföretagen behöver utveckla sin förmåga att arbeta med funktionsbeskrivningar och att förstå behov och funktioner som ska tillgodoses. eftersträvar också att ge projekteringskonsulterna tydliga totalåtaganden och att utveckla ersättningsformerna. Ett av kommitténs förslag är att bör begränsa kompensationsgraden för komponenterna i verkets indexmodell till . Syftet med förslaget är att stimulera resurshushållning samt att dämpa indexeringens kostnadsdrivande effekt. Kommitténs uppfattning är att indexkompensation inte bör ges fullt ut för kostnadsökningar . Det ska finnas incitament att begränsa kostnadsökningar. Prisutvecklingen i anläggningsbranschen beskrivs i avsnitt 5.4 och det är denna kraftiga pris- ökning som förslaget syftar till att dämpa. Nuvarande prisutveckling urholkar anslag. Konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt Kommittén har genomfört en enkät till mindre företag. Den har skickats ut via organisationen . Resultaten redovisas i kapitel 3 och rapporten i sin helhet återfinns i bilaga 2. De mindre och medelstora företagen som svarat på denna enkät är till betydande delar positivt inställda till totalentreprenader. Förfrågningsunderlagets tekniska och administrativa föreskrifter och skall-kravens innehåll och kvantitet kan utgöra hinder för de mindre och medelstora företagens vilja och förmåga att delta i konkurrensen om uppdrag och kontrakt. Mot denna bakgrund har kommittén föreslagit att bör standardisera och förenkla förfrågningsunderlagen, till både form och innehåll, och anpassa dem till olika projekttyper och för olika leverantörer, särskilt med tanke på att ge mindre företag tillträde till marknaden. Kommittén föreslår också att fortsätter att se över krav som kan verka konkurrenshämmande samt att en oberoende part gör årliga undersökningar av mindre företags åsikter om upphandlingar. Kommitténs förslag kan komma att förbättra små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga och villkor i övrigt. Den ettåriga medelstilldelningen är ett problem när man ska planera långsiktigt och för en effektiv produktion. Förslaget (i kapitel 5) om ett mer aktivt användande av beställningsbemyndiganden skulle ge större möjligheter att agera långsiktigt. Förslaget om en förändrad anslagsstruktur skulle medverka till att ge ökad flexibilitet. Förslagens hela syfte är att främja hushållningen med statens medel. Som en konsekvens av kommitténs samlade förslag bedömer kommittén att en produktivitetsutveckling motsvarande 2–är rimlig. en sådan effekt kan uppnås är det inte möjligt att förutse. om uppnås motsvarar det , räknat på en volym om . Kommentar om övriga eventuella konsekvenser Enligt kommittéförordningen (198:1474) 15 § ska en kommitté även belysa om förslagen har betydelse för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten, det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Kommittén bedömer att förslagen inte har konsekvenser i dessa avseenden. Affärsformer konsultupphandling – statusrapport, 2011. Allmänna bestämmelser och andra standardkontrakt för byggsektorn, , 2011. Anläggningsbranschen – utveckling, marknadsstruktur och konjunkturkänslighet, Trafikanalys PM 2012:1. Att mäta produktivitetsutvecklingen i anläggningsbranschen, Statskontoret, 2010:19. Beställarens Effektiva Samarbete med Konsult, 2009:144. – rapport , , , 2012. Delrapport: BRO, Bygginnovationen I, . Dålig produktivitetsutveckling i byggindustrin, En forskningsrapport från byggindustrier, och , KTH, 2012. Effektivitetsmått, Bygginnovationen, Bilaga B, , 2010- 06-18. Effektivitetsmått för byggsektorn – mätfrågor, , Samhällsbyggaren, 3/2010. E-postmeddelande från SCB . drift och underhåll. generellt – Etapp 2, Slutrapport projekt 79. FIA:s förändringsmätning av anläggningssektorn i Sverige- Resultat , och , . av förutsättningarna för industriellt tänkande och aktiv design, Projektrapport, 2007. Funktionskriterier för vägkonstruktioner, förstudie SBUF nr 12283, NCC, . Förordning (2010:185) med instruktion för . Hinder och drivkrafter för industriellt anläggningsbyggande, Per , , och , , 2011. Hur står det egentligen till med den svenska byggsektorn? En antologi redigerad av och , 2011. Improving Productivity Using Procurement Methods – an international comparison concerning roads, , , och Environmental , Transportation and Highway , , 2011. Industrialiserat anläggningsbyggande – möjligheter och hinder, , och , , 2011. Konkurrensproblem i bygg- och anläggningsbranschen, /t/525.aspx. Kortuppdrag från , Tillväxtanalys . Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? Marknadsanalys, Anläggningsmarknadens prisutveckling, Underlagsrapport till Förslag till Nationell plan för transportsystemet, (), , , m.fl. Marknadssituationen Entreprenadupphandlingar Stora projekt, Mindre och medelstora entreprenadföretags åsikter om den offentliga sektorns upphandlingar av entreprenadtjänster, , 2012. Nya vägar för infrastruktur, , SNS 2009. – rapport , , , 2012. Producitivy Comparison, Are They Possible or Even Desirable? , S, Widen, K, ,B, Pemsel, S. Lunds Universitet (2010). Productivity via Procurement in the Rail Sector – an international study, Trafikanalys PM 2011:10. Produktivitet och kostnader för byggande, drift och underhåll av vägar och banor, och , VTI, 2009. Produktivitetsprogram, Betongkonstruktioner/Komplexa byggnadsverk, 2011. Produktivitetsprogram – Kontaktledning, 2011. Produktivitetsprogram – Spårväxlar, 2011. Produktivitetsprogram – Tjälsäkring/Bärighet, 2011 Produktivitetsprogram – Vägbeläggning, 2011. Program Innovationsupphandling, 2012. Projekteringsupphandling i nya former, , VTI rapport 728, 2011. 2008/09:35 Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt. 2009/10:59 Ny myndighetsstruktur på transportområdet. 2010/11:40 En reformerad budgetlag. 2011/12:1 utgiftsområde 22, Budgetpropositionen 2012. 2011/12:118 Planeringssystem för transportinfrastruktur. Regleringsbrev för och 2012 avseende . gubbar, Statskontoret 2009:6. SOU 2000:44 Från Byggsekt till byggsektor. SOU 2002:115 Skärpning gubbar! SOU 2009:24 De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. SOU 2010:57 Effektivare planering av vägar och järnvägar. SOU 2011:73 På jakt efter den goda affären. Statistics in focus 64/2010, samt _power_parities/data/database TDOK 2011:196 Beställar- och upphandlarstrategi, . TDOK 2010:238 Riktlinje Val av affärsform för entreprenader i investeringsverksamhet, . TDOK 2011:237 Riktlinje Val av affärsform för projekteringsuppdrag i investeringsverksamhet, . TDOK 2011:318 Rutinbeskrivning Kostnadsreglering av konsulttjänster och entreprenader, . TDOK 2011:314 Strategi för forskning och innovation, 2011. Entreprenadindex E 84. Budgetunderlag 2012–2014 (TRV 2011/6812 A) och 2013–2015 (TRV 2012/3038). Trafikverkens produktivitet – Hur mycket infrastruktur får man för pengarna, , RiR 2011:7. svar till kommittén i en skrivelse (N2009:10/2010/10). svar till kommittén i en skrivelse (N2009:10/2010/10). svar till kommittén i en skrivelse (N2009:10/2011/8). svar till kommittén i en skrivelse (N2009:10/2011/8). Uppföljning av totalentreprenader, Uppföljning av 11 vägprojekt, Prolog 2011. Upphandlingar av drift, underhåll och byggande av transportinfrastruktur – en jämförelse mellan Trafikverkens agerande i och , , 2012. Vart tar pengarna vägen? Om behovet av bättre uppföljning för ökad effektivitet i offentlig sektor, VIT notat 7-2012. Verksamhetsuppdelning – byggföretagen, SCB, PM . Yttrande över remiss av Statskontorets del- och slutrapport mäta produktivitetsutvecklingen i anläggningsbranschen, , . Årsredovisning 2010, 2011. Åtgärder för bättre konkurrens – förslag, , 2009:4. Kommittén har genomfört fem egna seminarier som också givit underlag till betänkandet. Dessutom har två sessioner arrangerats vid VTIs Transportforum i . Seminarium om Metoder att mäta produktivitet genomförde tillsammans med Trafikanalys ett seminarium om modeller och metoder att mäta produktivitet i anläggningsbranschen. Frågan behandlades främst ur ett makroperspektiv. Ett viktigt underlag för seminariet var Statskontoret redovisning Att mäta produktivitetsutvecklingen för anläggningsbranschen – en delrapport. Vid seminariet föredrog , Statskontoret delrapporten. Föredragningen kommenterades av professor , VTI, enhetschef , SCB och direktör , . Vid seminariet deltog ett 40-tal personer från företag i anläggningsbranschen, konsultföretag, myndigheter och från . Seminarium om Att mäta produktivitet och innovationsgrad genomfördes ytterligare ett seminarium tillsammans med Trafikanalys. Detta seminarium var inriktat på mätningar med utgångspunkt i verksamhetens kostnader. Vid seminariet presenterade rapport Att mäta produktivitet i anläggningsbranschen. , VTI, presenterade iakttagelser och resultat från ett forskningsprojekt om produktivitet och styckkostnader i väg- och järnvägsbyggandet . , , redovisade hur planerar att arbeta med mätningar av produktivitet och innovationsgrad. Professor , LTH, talade om beställarens nyckelroll i produktivitetsutvecklingen. , chef teknisk utveckling, NCC, belyste entreprenörens roll för ökad produktivitet. Seminarium om Upphandlings- och ersättningsformer för teknikkonsulter lämnade kommittén ett uppdrag till . Avsikten var att fördjupa förståelsen av hur upphandling av projekteringar fungerar och att diskutera hur kontrakt med projekteringsföretag kan utformas för att ge bättre incitament att beakta sambandet mellan utformningen av projekteringen och de slutliga kostnaderna för entreprenadarbetet. genomförde kommittén ett seminarium med ett 40-tal deltagare. , VTI lämnade en lägesrapport för VTIs uppdrag. , , redovisade projektet – Konsultupphandling. Vidare medverkade , Svenska Teknik&Designföretagen, , Vectura samt , . Seminarium om Hinder och drivkrafter för industriellt anläggningsbyggande genomfördes ett seminarium om Hinder och drivkrafter för industriellt anläggningsbyggande. Seminariet samlade 49 deltagare. Vid seminariet presenterades två studier om Hinder och drivkrafter för ett mer industriellt anläggningsbyggande av Per- och , samt av , . Slutsatser från Bygginnovationens analysgruppsarbeten avseende Broar och Vägar. syn på möjligheterna till mer industriellt byggande redovisades av , . Dessutom genomfördes ett panelsamtal om Företagens syn på möjligheterna till mer industriellt byggande. I samtalet medverkade , , , , , , , , , och , Veidekke. Seminarium om Totalentreprenader – erfarenheter och inriktning genomfördes ett seminarium om Totalentreprenader – erfarenheter och inriktning. Seminariet samlade 41 deltagare. , redovisade två studier med erfarenheter från andra länder när det gäller faktorer som påverkar produktiviteten vid byggande och underhåll av vägar och järnvägar. redogjorde för preliminära resultat från en jämförande studie om de statliga beställarnas agerande i och . Hur unika är vägprojekt? Resultat från en analys av upphandlade investeringar var rubriken för en presentation som hölls av , VTI. och från redovisade preliminära resultat från en uppföljning av elva av totalentreprenader. redovisade Hur arbetar för att öka andelen totalentreprenader. Sessioner vid VTIs Transportforum Kommittén har medverkat med två sessioner vid konferensen i , som arrangeras av . En session hölls med följande programpunkter: Åtgärder för ökad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen, kommitténs ordförande Innovative Contracting Practices, , Att mäta produktivitetsutvecklingen för anläggningsbranschen, , Statskontoret arbete med åtgärder för att öka och mäta produktiviteten, , En ytterligare session arrangerades , med följande medverkan: arbete för ökad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen, kommitténs ordförande , Hinder och drivkrafter för industriellt anläggningsbyggande, , , Hinder och drivkrafter för industriellt, anläggningsbyggande, Per , , Slutsatser från bygginnovationens analysgruppsarbeten avseende broar och vägar, , . medverkan vid andra aktörers aktiviteter har varit representerad eller medverkat vid ett stort antal aktiviteter som arrangerats av andra aktörer i branschen. Här nämns några exempel. Kommitténs ordförande medverkade vid två seminarier i under Almedalsveckan 2010. Det var dels seminarium om Funktionsupphandling och alternativ finansiering , dels Byggindustriers seminarium Hur ska kommunikationerna se ut ? Kommitténs ordförande medverkade vid ett seminarium om Framtidens infrastruktur , arrangerat av tidningarna . Kommitténs ordförande medverkade vid ett seminarium i anslutning till . Kommitténs ordförande deltog i ett samtal med KTH:s ledning om forskningsfrågor . Kommitténs ordförande och sekreterare deltog i Stora och kommitténs sekreterare i motsvarande konferens . Kommitténs ordförande och sekreterare deltog i ett seminarium om granskningar inom infrastrukturområdet. Kommitténs ordförande medverkade vid SVR och handelskammares seminarium Mer infrastruktur för pengarna . Kommitténs ordförande medverkade i ett seminarium i som arrangerades av Svevia samt i ett seminarium om infrastruktur arrangerat av Byggindustrier. Kommittén gjorde ett studiebesök hos NCC på projektet –. Kommitténs ordförande och sekreterare deltog i konferensen FIA-dagen 2010, 2011 och 2012 och i . Kommitténs ordförande och sekreterare deltog i VTIs seminarium om forskningsfrågor . Kommitténs ordförande medverkande vid i . Ledamoten medverkade vid CDU-dagen på KTH (och underhåll) . Kommitténs sekreterare deltog i två seminarier arrangerade av WSP om respektive , Bygginnovationens Kick-Off samt Leverantörsdag . Kommitténs ordförande medverkade på Trafikverket Investerings chefsdag. Kommitténs ordförande medverkade vid CBI Betonginstitutets Informationsdag. Företag, myndigheter och organisationer som varit representerade vid kommitténs seminarier eller möten Utöver de som räknas upp nedan har kommittén haft ett stort antal ytterligare kontakter med företag i samband med olika aktiviteter. – Förnyelse i anläggningsbranschen Uppföljning och analys av de statliga upphandlarnas åtgärder för att förbättra produktiviteten och innovationsgraden inom En kommitté ska följa upp och analysera de statliga beställarnas agerande för att förbättra produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen, t.ex. genom ökad konkurrens. Syftet med uppdraget är att öka kunskapen om olika åtgärders effekter och därmed skapa underlag för framtida agerande. Bakgrunden till uppdraget är regeringens bedömning i propositionen Framtidens resor och transporter - infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) att anläggningsmarknaden har låg produktivitetsutveckling och att konkurrensen och innovationsförmågan är svag. Kommitténs arbete ska präglas av öppenhet och stora inslag av dialog med marknadens olika aktörer i syfte att tillvarata och sprida kunskap om åtgärders effekter och de iakttagelser som kommittén gör i sin uppföljning och analys. Kommittén ska utgå från de förslag till handlingsprogram som lämnats av i delbetänkandet De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden (SOU 2009:24). Uppdraget ska redovisas halvårsvis och slutredovisas . Regeringen gjorde i propositionen Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) bedömningen att anläggningsmarknaden har låg produktivitetsutveckling och att konkurrensen och innovationsförmågan är svag. Staten är en stor beställare och bör genom sitt agerande bidra till att anläggningsmarknaden utvecklas i positiv riktning. I propositionen hänvisas det till en särskild konsultrapport där det bl.a. konstateras att en tvåprocentig produktivitetsförbättring är en realistisk förväntning för . En sådan förbättring kräver dock en rad förändringar framför allt på beställarsidan. Även i direktiven till (dir. 2008:90) konstaterade regeringen att anläggningsmarknaden präglas av bristfällig produktivitet och konkurrens. I direktiven anförde regeringen att beställarnas agerande är av stor betydelse för marknadens funktion och att och i egenskap av infrastrukturförvaltare är dominerande beställare och upphandlare av bl.a. underhålls- och investeringsentreprenader på anläggningsmarknaden. Enligt regeringen fanns det därför ett behov av att analysera hur dessa stora beställare i upphandlingsförfaranden kan bidra till en förbättring av anläggningsmarkandens funktion och skapa förutsättningar för innovation. I uppdraget till ingick att föreslå åtgärder som bidrar till utvecklade beställarfunktioner inom transportsektorn. föreslår i sitt delbetänkande De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden (SOU 2009:24) bl.a. åtgärder som tar sikte på dels att skapa förutsättningar för en ökad produktivitet genom möjligheter till större utrymme för produktionsplanering, upprepning, specialisering och stordrift, dels att föra in nya drivkrafter i form av premiering av korta störningstider vid produktion och tidigare idrifttagning av anläggningar jämte en effektivare fördelning av finansiella och andra risker så att förutsättningar skapas för innovationer. Enligt bedömning betingar åtgärdsslagen varandra. Nya förutsättningar och nya drivkrafter ska enligt ses i ett sammanhang och föras in . Som utredningen ser det skapas då, tillsammans med de åtgärder som föreslås för att öka konkurrensen, rejäla förutsättningar för att produktiviteten och innovationerna ska kunna öka. Utredningen föreslår vidare en kontinuerlig och systematisk mätning och rapportering av effekterna på produktivitet och produktkvalitet av olika typer av entreprenad-, ersättnings- och samverkansformer för olika marknadssegment. Delbetänkandet har remissbehandlats. Den övervägande delen av de remissinstanser som yttrat sig, däribland berörda verk såsom och , är i huvudsak positiva till eller har ingen erinran mot utredningens förslag. Regeringen beslutade om direktiv för inrättande av den nya myndigheten respektive direktiv för inrättande av en ny myndighet för utvärderingar och analyser inom transportområdet - Trafikanalys (dir. 2009:75 och 2009:76). Den sistnämnda myndigheten ska bl.a. svara för utvärdering av genomförandet av olika åtgärder och olika åtgärders effekter. Utvärderingarna och analyserna kan exempelvis gälla infrastrukturplaner, enskilda infrastrukturobjekt, regelgivning samt utvärdering av hur väl de transportpolitiska målen har uppnåtts. En kommitté ska löpande följa upp och analysera de statliga beställarnas agerande för att förbättra produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen, t.ex. genom konkurrensfrämjande åtgärder. Syftet med uppdraget är att öka kunskapen om olika åtgärders effekter och därmed skapa underlag för framtida agerande. Kommittén ska utifrån de förslag till handlingsprogram som lämnats av i delbetänkandet De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden (SOU 2009:24) följa upp och analysera beställarnas faktiska agerande när det gäller utvecklingen av produktiviteten och innovationsgraden på anläggningsmarknaden. Uppdraget kan komma att föras över till den nya myndigheten . Uppdragets genomförande och tidsplan Kommitténs arbete ska präglas av öppenhet och stora inslag av dialog med marknadens olika aktörer i syfte att tillvarata och sprida kunskap om åtgärders effekter och de iakttagelser som kommittén gör i sin uppföljning och analys. Anläggningsbranschens aktörer har inom ramen för det av och initierade projektet i anläggningsbranschen () etablerat olika forum och arenor för dialog. Dessa forum och arenor bör kommittén använda i sin dialog med branschens aktörer. Kommittén bör även se till att mindre företags och potentiella konkurrenters åsikter blir särskilt belysta. Kommittén ska bedriva arbetet i fortlöpande dialog med berörda myndigheter och utredningar och med marknadens aktörer. Vidare ska kommittén samråda med andra myndigheter och organisationer i den utsträckning som är nödvändig. Kommittén kan med fördel använda sig av en eller flera referensgrupper. Samråd bör ske med Utredningen med uppdrag att inrätta den nya myndigheten (N 2009:07). Samråd bör dessutom ske med (N 2009:03), Kammarkollegiet och . Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att utarbeta modeller och metoder för att mäta produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen. Kommittén bör därför samråda även med Statskontoret. Kommittén ska löpande stämma av sitt arbete med företrädare för (). Kommitténs analys och förslag till åtgärder ska slutredovisas . Det ska framgå av slutredovisningen hur uppföljningen och analyserna ska utföras . Varje halvår med början ska delrapporter lämnas till (). 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2.Framtidens högkostnadsskydd i vården. 3.Skatteincitament för riskkapital. 4.Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. 6.Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. 7.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 8.Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. 9.Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. 10.Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. 12.Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. 13.En sammanhållen svensk polis. 14.Ekonomiskt värde och samhällsnytta –förslag till en ny statlig ägarförvaltning. 15.Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. 16.Att angöra en kulturbrygga – för stöd till nyskapande kultur. 17.Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. 18.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. –den mjuka infrastrukturen på väg. 19.Nationella patent på engelska? 20.Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. 21.Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. 22.Mål för rovdjuren. 23.Mindre våld för pengarna. –riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning.