sou · H0B355 · 2012-08-24 00:00:00 — Mycket talade också enligt utredaren för att läsplattor som levereras med ett innehåll, t.ex. en bok, inte omfattades av grundlagens regler. Några konkreta förslag till lagändringar lämnade inte beredningen. Man ville med betänkandet främst ge underlag för en bred diskussion om ett teknikoberoende grundlagsskydd. I debatt- betänkandet presenterade beredningen, utan att uttryckligen ta ställning, tre alternativ till TF och YGL. I beredningens minimialternativ garanterades yttrandefriheten med hänvisning till och ett kort tillägg i RF, mellanalternativet innehöll ett mer detaljerat tillägg i RF och maximialternativet bestod av en gemensam reglering för tryckta skrifter, tekniska upptagningar och överföringar. Beredningen förklarade också att ett bibehållande av TF och YGL borde ses som ett huvudalternativ för framtiden. Debattbetänkandet följdes av vissa begränsade lagförslag inom ramen för TF och YGL . Då hade beredningen ombildats till en parlamentariskt sammansatt kommitté, . I delbetänkandet Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor (SOU 2009:14) föreslog kommittén vad gällde frågan om olika tekniker att grundlagsskydd borde gälla för offentliga uppspelningar ur databaser. Utöver digital bio eller e-bio skulle skyddet inkludera även andra typer av uppspelningar, t.ex. enbart återgivning av ljud. Regleringen kunde enligt kommittén genomföras genom att det infördes en ny tredje punkt i den s.k. databasregeln, 1 kap. 9 § YGL. Därmed skulle grundlagens regler tillämpas på uppspelningar ur databaser som tillhandahålls allmänheten. Läsplattor som levereras med ett innehåll, t.ex. en bok eller en film, kunde enligt kommittén inte anses omfattade av grundlagen. Anledningen var att de inte kan betraktas som tekniska upptag- ningar, då det går att ta del av innehållet utan hjälp av teknisk utrustning. Däremot blir yttranden t.ex. i form av en e-tidning som laddas ned till en läsplatta grundlagsskyddade genom att för databaser blir tillämpliga. Eftersom kommittén kommit fram till att läsplattor som levererades med ett innehåll inte förekom i någon större omfattning fanns det inget större behov av att föra in sådana apparater under grundlagsskyddet. Regeringen instämde i kommitténs slutsatser. I sitt förslag till (prop. 2009/10:81) förklarade regeringen att bedöm- ningen var att så gott som all produktion, distribution och visning av film skulle vara digital . Därför borde digital bio inkluderas i YGL:s tillämpningsområde. En sådan regel ger automatiskt skydd åt vissa i lagen namngivna aktörer, medan andra kan få grundlagsskydd genom att skaffa ett utgivningsbevis. Kommittén presenterar tre modeller I betänkandet SOU 2009:14 förklarade att den skulle fortsätta sitt arbete enligt regeringens direktiv. Det inkluderade bl.a. att överväga om det i längden är möjligt att behålla en teknikberoende grundlagsreglering av tryck- och yttrande- friheten. Precis som och Tryck- och yttrandefrihetsberedningen valde kommittén att som ett led i sitt arbete presentera ett debattbetänkande, Ny yttrandefrihetsgrundlag? – presenterar tre modeller (SOU 2010:68). avvisade precis som tidigare utredningar och regeringar möjligheten att utvidga det särskilt starka skyddet till alla former av yttranden riktade till allmänheten. Att utvidga skyddet till demonstrationer, scenframträdanden och utställningar skulle enligt kommittén inte vara möjligt utan att de grundprinciper som bär upp TF och YGL, t.ex. ensamansvar och meddelarfrihet, skulle urholkas. Även brottskatalogen skulle behöva utökas med i stort sett alla brott i . Därmed skulle yttrandefriheten för t.ex. skrifter minska hävdade kommittén. I ett probleminriktat kapitel redogjordes för ett antal principiella och praktiska problem med TF och YGL. Kommittén konstaterade bland annat att teknikutvecklingen nödvändiggör kontinuerliga förändringar i grundlagarna. Bundenheten i grundlagarna till olika tekniker gör också att identiska yttranden bedöms enligt olika regelverk. Kommittén presenterade utan att ta ställning tre alternativ till TF och YGL. Det kommittén kallade Ansvarsmodellen innebar att grundlags- skydd uppkommer när någon träder fram och tar ansvar för ett yttrande. Verksamhetsmodellen baserades på vem som yttrar sig och gav ett särskilt skydd till massmedieföretag. Enligt Ändamåls- modellen, slutligen, skulle grundlagsskydd inträda om yttrandet kunde sägas falla inom de ändamål som fastställdes i grundlagen. Remissinstanserna var till övervägande del skeptiska och i vissa fall direkt avvisande till de tre modellerna när de ställdes mot den gällande ordningen. Några fann det lovvärt att försöka ersätta dagens teknikberoende med något annat, medan andra ansåg att modellerna var för sig och i olika grad skulle leda till en försvagning av tryck- och yttrandefriheten. Kommittén har fortsatt med sitt arbete och presenterar sina slutsatser och förslag i detta slutbetänkande. 4.10Samlingsbegreppen i TF och YGL Frågan om vilka tekniker som ska omfattas av det särskilt starka grundlagsskyddet har varit föremål för debatt och utredningar i stort sett kontinuerligt . Genom ändringar av bestämmelserna och praxis har tillämpningsområdet förändrats. Så sett är TF och YGL en levande materia. Åtskilliga regeringar har haft ambitionen att försöka komma bort från teknikberoendet. Ett antal utredningar har getts uppdraget att försöka hitta det alexanderhugg som skulle lösa knuten och ge svenska folket en stark och helt teknikoberoende lagstiftning. Men som vi har sett har intentionerna ständigt grusats. Det har inte ansetts möjligt att upprätthålla grundlagarnas grundbultar, som t.ex. ensamansvar och meddelarskydd, om en ansvarig inte kan ha kontroll över vad som ska offentliggöras och yttrandena inte kan fixeras. Det förutsätter att yttrandena framförs i ett mass- medium och därmed har användningen av någon teknik ansetts behöva vara en förutsättning för grundlagsskydd. Kravet att yttranden ska framföras i ett massmedium är också utgångspunkten för den skiss till en ny yttrandefrihetsgrundlag (NYGL) som presenteras i bilaga 9 i detta betänkande. Eftersom det inte visat sig möjligt att hitta en helt teknik- oberoende lagstiftning har lagstiftaren valt att hålla fast vid TF och YGL. Med varierande fördröjning har tillämpningsområdet utökats genom att nya tekniker för att framställa skrifter och tekniska upptagningar samt sätt att överföra yttranden infogats. Ett exempel är stencilerade skrifter. stencilapparat var nyskapande men kvaliteten på kopiorna var dålig och antalet exemplar som kunde framställas från ett original var få. uppfinning utvecklades av kommersiella krafter och hade tekniken förfinats så att det var möjligt att trycka uppåt 1 000 kopior från samma original. Men det skulle dröja till 1978 innan den s.k. stencilregeln infördes i TF som gjorde det möjligt att under vissa förutsättningar få grundlagsskydd för stencilerade skrifter. Även ljudradion fick vänta på grundlagsskydd. De regelbundna radioutsändningarna, som började , gavs grundlagsskydd först när YGL infördes . Det innebar en fördröjning med har det inte tagit lika att införa nya tekniker i grundlagarna. Från genombrottet för databaser tog det bara innan medieföretagens databaser inkluderades i grundlagen genom den s.k. bilageregeln. blev det möjligt även för enskilda att grundlagsskydda sina databaser, webbplatser. För att inte tynga lagtexten med långa uppräkningar av enskilda tekniker har lagstiftaren valt att använda vissa samlingsbegrepp. Som visats ovan kan man säga att tryckta skrifter under 1800- talet utvecklades till och tolkades som ett samlingsbegrepp genom att det inkluderade alla tryckta skrifter även om de inte var framställda i en traditionell boktryckarpress utan hade tillkommit genom stentryck m.fl. tekniker. Huvudsaken var att texten hade anbringats på bäraren under tryck. På motsvarande sätt har stencilregeln utökats till att omfatta skrift som mångfaldigats genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt förfarande. Samlingsbegreppet tekniska upptagningar infördes för att undvika långa uppräkningar av ett antal analogt och digitalt avläsbara bärare av information, som t.ex. cd-skivor och videogram. På samma sätt avsågs med radioprogram även program i television. För att inkludera fler tekniker införde grundlagsstiftaren en mer övergripande definition. Det skedde genom formuleringen: innehållet i vissa andra överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor. Samlingsbegreppen har gjort grundlagarna mindre teknik- beroende. 5 Medborgaren och tekniken En vanlig dag lägger svenskar i genomsnitt och på mediekonsumtion. Detta konstateras i Mediebarometern , sammanställd av Nordicom vid . Hur vi använder för mediekonsumtion har inte förändrats nämnvärt . Däremot har tiden fördelats på fler massmedier. Den tidigare gemensamma nämnaren, med ett fåtal tv- och radiokanaler och några riksspridda dagstidningar som satte agen- dan för samtal mellan enskilda och samhällsdebatten i stort, existerar knappt längre. Mest tid lägger vi på tv som därmed tar en fjärde- del () av mediedagen. Användningen av internet har ökat år och ligger nu på samma nivå som tv-tittandet . På andra plats kommer radiolyssnandet . Svensken fyller på med i snitt bokläsning, medan till en kvart ägnas åt vardera tidskrifter, musik och video/dvd. Den traditionella, tryckta, dagstidningen ger vi per dag (). Det har skett stora förändringar av mediekonsumtionen. Internet fanns inte i svenska hem . ägnade vi internet , vilket ökat till dagens och . Därmed tar internetanvändningen nära en fjärdedel av mediedagen. Skillnad- erna mellan olika åldersgrupper är stora. För dem som använder internet är den genomsnittliga tiden hela () och i samma grupp ligger användandet på nära () i åldersgruppen 15–. Innan det i detalj redogörs för vad svensken använder nätet till ska sägas att det inte enbart avser nya aktiviteter. I stället används internet ofta till invanda beteenden och vanor som tillgodoses på nya vägar, t.ex. att ta del av nyheter. Internet är inget massmedium i sig utan utgör bara ett sätt, en teknik, för att sprida egna och ta del av andras yttranden. Därtill används internet av enskilda för att utföra tjänster som inte har något med spridningen av yttranden eller anskaffandet av information att göra. Det handlar bland annat om att beställa biljetter, uträtta bankären- den eller köpa och sälja på webbplatser som Blocket. Dagspressens pappersupplagor har tappat sitt fasta och domin- anta grepp om dem som tar del av nyheter. Det har skett men i en ökande takt . Den första natio- nella SOM-undersökningen 1986, Samhälle, Opinion och Medier, som togs fram av vid , visade att av svenskarna läste en morgontidning minst och läste minst . Då pre- numererade av hushållen på minst en morgontidning. hade andelen prenumeranter i befolkningen minskat till och enligt SOM-undersökningen I framtidens skugga var andelen . Den nedåtgående trenden förväntas fortsätta enligt SOM-forskarna. Enligt SOM-undersökningen är det främst i åldersgruppen 15–som tappet för pappersutgåvorna är som störst. har andelen som regelbundet läser tryckta dagstidningar i den åldersgruppen nära halverats, från till 2011. Användningen av medier och förändringarna av medievanorna är alltså åldersrelaterade. Personer i åldern 15–är inte lika tradi- tionstyngda och trogna ett visst medium som de äldre. De som tillhör denna åldersgrupp är heller inte likna bundna till en viss distributionsform, eller en bestämd plats för att ta del av information. Tillgången på surfzoner på t.ex. caféer eller i stads- kärnor ökar också stadigt och enligt undersökningen Svenskarna och Internet, som tas fram av , hade var tredje internetanvändare använt en sådan tjänst . Även här är det de unga som är de flitigaste användarna. Eftersom de yngre tar med sig vanan att ta del av nyheter på andra sätt än genom den hemburna morgontidningen eller den lösnummerköpta kvällstidningen upp i åldrarna, kommer också den papperslösa nyhetsläsningen att flytta upp i åldersgrupperna. Skill- naderna mellan olika generationer antas successivt komma att minska. Trots nedgången för de tryckta upplagorna behåller de traditionella medierna sin starka ställning som nyhetsförmedlare. Uppgången för läsningen av webb-upplagorna har varit större än nedgången för Det gäller även kvällspressen. Det är enligt medieforskarna två faktorer som har påverkat nedgången av pappers- upplagorna: prenumerationspriset och att tidningarna finns tillgäng- liga via nätet. Sannolikt kommer nedgången av pappersupplagorna att fortsätta enligt forskarna. Från huvudprodukt till komplement Precis som när det gäller morgontidningen har läsningen av kvälls- pressen minskat. Den högsta SOM-noteringen för kvällspressen noterades 1991, då av befolkningen läste pappersupplag- orna minst och läste dem minst . Motsvarande siffror var . noterar forskarna fil. mag. . Färdigh och professor att ökade tidningens pappersupplaga med att besökarna på tidningens webbplats ökade. De två kanalerna för- stärkte varandra. fortsatte ökningen av nätbesökare medan läsarna av pappersupplagan började sjunka och 2007 var antalet besökare på webbplatsen dubbelt så många som de som läste pappers- tidningen. genomgick aldrig någon som med såväl en ökning av papperstidningen som besök på webbplatsen. För har i stället pappersupplagan stadigt minskat medan webbplatsens besökare ökat. passerade antalet besökare på webbplatsen antalet läsare av pappers- tidningen. När forskarna tolkar resultatet av SOM-undersökningen kon- staterar de att den samlade räckvidden för kvällstidningarna har ökat till 2011. Andelen svenskar som regelbundet läser uppgår till medan hamnar på . Sammantaget innebär det att andelen svenskar som regel- bundet – minst – läser kvällspressen på papper, via nätet eller i mobilen låg på . Av dessa läser endast på nätet. Utvecklingen med en ökning av besökarna på tidningarnas webb- platser förväntas fortsätta i synnerhet i åldersgrupperna 16–. . Färdigh och drar slutsatsen att sett ur läsarnas synvinkel är nätupplagorna huvudprodukten, medan den tryckta versionen utgör ett komplement. Ny teknik får snabbt genomslag Det tar allt för nya medier, tekniker för att ta del av yttran- den, att få fäste och etablera sig hos en majoritet av befolkningen. ökade andelen hushåll med tillgång till en MP3-spelare från till . Persondatorn började på allvar göra insteg i hushållen och ökade andelen hushåll med persondator från . En faktor av stor betydelse för ökningen av datorinnehavet var de möjligheter som öppnade sig med tillkomsten av internet. Ytterligare ett exempel är tillgången till GPS-sändare, där andelen har gått från till 2011. Det snabba genomslaget, penetrationen i befolkningen, av ny teknik motsvaras av att gammal teknik snabbt överges. Ett exempel är den revolutionerande VHS-videon som snabbt etablerade sig i de svenska hemmen. Men till 2008 minskade förekomsten av VHS-bandspelare från av hushållen. Även innehavet av MP3-spelare börjar nu sjunka. Det är främst de yngre som väljer bort de traditionella distribu- tionsformerna för information och nyheter och digitaliserar sin mediekonsumtion i snabb takt. använde enligt SOM-undersökningen av personerna i åldersgruppen 15–internet , medan andelen bland personer låg på . Andelen bland de yngre hade ökat till , medan den bland personer över 65 hade ökat till . Andelen av de äldre som är aktiva på olika sätt på internet ökar. Många tar med sig vanan att använda nätet i yrkeslivet när de går i pension. Det råder stora skillnader inte bara mellan åldersgrupperna utan också mellan hög- och lågutbildade. använde 91 pro- cent av de högutbildade internet mot av de lågutbildade. Ser vi till hela befolkningen använder internet. Kvinnorna har hämtat igen det försprång som männen hade haft sedan internet etablerades. Andelen kvinnor som använder internet ligger enligt SOM-undersökningen lägre än bland män. har andelen hushåll med tillgång till internet ökat från till 84 . redovisar i sin individundersökning Svenskarnas användning av telefoni & internet (PTS-ER-2011:23) en något högre andel, . Det är en ökning jämfört med (PTS-ER-2008:24). När det gäller användningen visar PTS undersökning att av personerna i åldersgrupperna går ut på nätet i stort sett . Användningen sjunker med ökad ålder för att i åldersgruppen 61–ligga på 51 procent.1 Uppgången förklaras bl.a. med att allt fler övergett de långsamma modemuppkopplingarna över det fasta telenätet för snabbare och billigare bredbandsuppkopplingar. Enligt statistik från , Svensk Telemarknad 2011 (PTS-ER- 2011:17) fanns det 8,2 miljoner fasta och mobila bredbands- abonnemang . Det innebär en ökning jämfört med , då antalet abonnemang var 6,1 miljoner. minskade antalet uppringda inter- netabonnemang till 219 000 och utgjorde av alla internetabonnemang. som fler har fått tillgång till ett fast bredband har överföringshastigheterna ökat markant. När det gäller hastigheten för mottagning av data, nedströms, fanns omkring 1,8 miljoner abonnemang med en hastighet på /s, en ökning . hade 535 000 abonnemang en hastighet om minst /s. Ökningen av antalet fasta bredband har mattats av och stannade till 2011 på . Antalet var lite drygt 3 miljoner. I stället har antalet mobila abonnemang formligen exploderat. Enligt PTS fanns nära 5,2 miljoner mobila bredbandsabonnemang vilket utgör en ökning jämfört med . Av dessa var fristående abonnemang, medan resterande var tilläggstjänster till vanliga mobilabonnemang. Som en jämförande siffra kan nämnas att totala antalet mobila internet- abonnemang uppgick till 877 000. Tillväxten är högre bland privatpersoner än bland företag och organisationer. PTS undersökning visar att det finns en öppenhet 1 Såväl PTS individundersökning som SOM-undersökningen arbetar med enkäter som sänds ut till ett representativt urval i befolkningen. går ut till 6 000 personer, medan PTS-undersökningen omfattar 4 000 personer, svarsfrekvensen är . En förklaring till skillnaderna i resultatet mellan undersökningarna vad gäller användningen av internet är att SOM-undersökningen omfattar personer i åldrarna 15–85, medan urvalet till PTS-undersökningen görs bland 16–75-åringar. Eftersom benägenheten att svara är större bland äldre blir den gruppen överrepresenterad i SOM-undersökningen enligt . PTS-undersökningen kompenserar bortfallet i vissa grupper genom att vikta svaren i proportion till andelen i befolkningen. Hänsyn tas till kön, ålder och region. hos hushållen att ersätta de fasta bredbanden med mobila. Enligt individundersökningen 2010 saknade av hushållen ett fast telefonabonnemang, en dubblering . Det kan också noteras att av dem som hade ett fast telefonabonnemang använde var femte s.k. IP-telefoni. 5.2Från läsare till medaktör och redaktör Antalet tjänster för nyttigheter och förströelse som görs tillgäng- liga via nätet blir allt fler. Nedan ges några exempel på privat användning när det gäller att inhämta och sprida information. I uppräkningen anges också andelen användare. Uppgifterna avser personer i åldrarna som har utfört aktiviteten minst . De är hämtade från SOM-undersökningen 2011. -Två av tre har läst eller sänt e-post (). -Två av tre har sökt information/fakta (). -Nästan sex av tio har läst nyheter på nätet (). -Fyra av tio har använt sociala medier (). -Sex av hundra har skrivit på en blogg (). -Två av tio har läst en blogg (). Stiftelsen .SE () har i undersök- ningen Svenskarna och Internet 2011, av , kartlagt i detalj hur svenskar i åldern och uppåt använder internet.2 Av de tillfrågade hade använt sökmotorn Google. De som använder Google uppgick till . Google är ett hjälpmedel för användarna att skaffa sig information och fakta. säger sig läsa nyheter och läsa tidning via nätet. Tillsammans med korrespondens via e-post () och att besöka sociala nätverk () är dessa de fem mest använda tjänsterna på nätet. Därefter kommer på vardera olika musiktjänster, surfa runt respektive besöka olika communities. tittar på filmer på webbplatsen YouTube medan säger sig ha gjort det . Utvecklingen att vi skaffar och lämnar information samt sprider åsikter och värderingar med hjälp av internet har gått fort och form- erna utvecklas ständigt. 2 /pressmeddelanden/rapporten-svenskarna-och-internet-2011 har andelen som läst en blogg ökat från till 2011. Andelen som själva bloggar har dubblerats från år , detta enligt SOM-under- sökningen. De som besöker de etablerade mediernas webbplatser har blivit mer aktiva. Allt fler inte bara läser artiklar och kommentarer utan skriver egna insändare, kommentarer. Enligt medieforskarna i SOM-undersökningen 2010 svarar av dem som svarade på delfrågorna om sociala medier att de skrivit ett debattinlägg på något nätforum, medan hade skrivit traditionella insändare för publicering i tryckta medier. I SOM-undersökningen 2011 hade kommenterat nyheter och tagit del av läsarkom- mentarer minst . När det gäller sociala medier har användningen av dem fått ett rejält lyft . När frågan ställdes första gången i SOM- undersökningen 2007 svarade att man använt sociala medier minst en gång . hade andelen fyrdubblats till De som aktivt deltagit med egna bidrag till webbplatser med inriktning på nyheter är fortfarande relativt få. De som har betygsatt eller recenserat arrangemang, själva kommenterat nyhetsartiklar och debattinlägg eller minst sänt in en text eller bild/film eller deltagit i en offentlig chatt utgör endast någon pro- cent. Resultatet kommer från SOM-undersökningen 2008, den enda gången frågan ställts. Medieforskaren drog SOM-under- sökning slutsatsen att deltagandet främst avsåg reaktioner på redan publicerat material. Hennes slutsats var att allt pekar mot att roll- erna för producent och konsument, gränserna mellan journalister och läsare, är mycket tydliga. Av SOM-undersökningens resultat och bedömning kan man få uppfattningen att den av många omtalade framväxten av den s.k. medborgarjournalistiken är överdriven. Men visserligen är det relativt få som direkt bidrar till innehållet på publika webbplatser som nyhetssidor. Men många har egna bloggar eller är aktiva på andras webbplatser och påverkar därmed indirekt innehållet i de etablerade medierna. Den tekniska utrustningen blir allt billigare och alltmer användar- vänlig. Det leder till ökad spridning och användning, och därmed blir det lättare för den som önskar lämna uppgifter i avsikt att de ska offentliggöras. Det är t.ex. betydligt mer diskret att med hjälp av den egna mobiltelefonen fotografera ett dokument än att kopi- era det i en fotokopieringsmaskin som man delar med andra på arbetsplatsen. Överföringen kan också ske mycket enklare och säkrare än tidigare, bl.a. genom tjänster som medieföretagen till- handahåller. Ett sådant exempel är Radioleaks. Det är en tjänst som gör det möjligt för meddelare att i krypterad form lämna uppgifter till redaktionella medarbetare. Det kan antas att teknikutvecklingen och spridningen av tekniken kommer att leda till att anställda på myndigheter, andra allmänna organ och även privata företag i högre grad än tidigare kommer att lämna uppgifter. I detta ligger såväl möjligheter som faror. Det kan förväntas att fler uppgifter som bör bli offentliga når allmänheten men också en ökad risk att uppgifter för vilka det råder sekretess sprids. har svenska mediekonsumenter vant sig vid att journa- lister ibland refererar till vad någon högt uppsatt källa uppger. Sannolikt kommer vi att få se fler exempel på nyheter som har sitt ursprung från allmänheten i form av t.ex. dolda bandupptagningar och avfotograferade dokument. 5.3Internet och politisk aktivitet Svenskarna och Internet 2011 har liksom SOM-undersökningen 2010 mätt hur medborgarna använder internet för att skaffa sig politisk information och hur användarna själva deltar i samhälls- debatten. Enligt Svenskarna och Internet 2011 sökte upp någon politiker via internet under .