sou · H0B339d2 · 2012-06-14 00:00:00 — Även i upphandlingar som tillåter alternativa anbud menar man att det inte finns bra förutsättningar och utrymme att vara innovativa och kreativa. kan påverka innovationsgraden i anläggningsbranschen på flera sätt. Det viktigaste sättet är hur man agerar som beställare och hur man väljer affärsformer, som entreprenad-, ersättnings- och samarbetsformer. Enligt FIA:s förändringsmätning var 2010 andelen projekt där sidoanbud inkommit och andelen projekt där sidoanbud antagits . anser att området har en potential sett till ökad produktivitet men för att realisera denna så vill man skapa en tydlighet kring användningen och tolkningen av begreppet. har ambitionen att öka tillämpningen och har följande inriktning i det fortsatta arbetet. -För segmentet utförandeentreprenad är inriktning en användning av metoden likvärdig lösning, vilket är en snabb och attraktivt väg att öppna upp för konkurrenskraftiga anbud med öppningar för anbudsgivarens kreativitet, om än med begränsningen av tolkningsmånen av vad som är likvärdigt. Industriellt tänkande och ökad innovationsgrad -En mer aktiv uppmaning till leverantörerna att lämna anbud med likvärdiga lösningar kommer att ske och skapar, i kombination med en väsentligt utökad andel totalentreprenader, utrymme för leverantörerna att ta ett ökat aktivt ansvar för såväl innovationer som produktivitetsökning. -Tillämpningen med alternativa utföranden är begränsad men kommer att ökas i takt med att kunskapen utvecklas och kriterier, värden, modeller etc. säkras med avseende på både upphandlings- och entreprenadjuridisk. I samband med Utförandeentreprenader (kontrakt enligt AB 04) förekommer begreppet sidoanbud med tillämpningarna – LIK- VÄRDIG LÖSNING och ALTERNATIVA UTFÖRANDEN. Begreppet sidoanbud i 07 avser det som i och benämns anbud med alternativa utföranden och därutöver har leverantörer alltid möjlighet enligt upphandlingslagarna att offerera likvärdiga lösningar. Det är viktigt att hålla isär de båda begreppen och dess innebörd. LIKVÄRDIG LÖSNING måste prövas och prövas också alltid av , beställaren. Erbjuden likvärdig lösning ska vara likvärdig den som beskrivs i den tekniska beskrivningen mfl handlingar. Beställaren avgör om lösningen är likvärdig mot vad som föreskrivs i förfrågningsunderlaget, FU. Beställaren ska enligt upphandlingsreglerna ange skälen till varför ett anbud med likvärdig lösning förkastas, dock krävs inga långgående vetenskapliga utredningar. Anbud med likvärdig lösning prövas och utvärderas på samma sätt som övriga anbud. har uppmanat och kommer att uppmana entreprenörer att använda den möjlighet som de har att erbjuda likvärdiga lösningar. Likvärdigheten omfattar inte enbart material och insatsvaror utan även utförande och konstruktion. Upphandling kan ske med tilldelningsgrunden lägsta pris eller ekonomiskt mest förmånliga anbud. Genom att erbjuda likvärdiga lösningar kan leverantörerna utnyttja sin kreativitet, sina unika kompetens och erfarenhet och härigenom åstadkommes en bättre konkurrens på marknaden. ALTERNATIVA UTFÖRANDEN tillåts endast då detta anges i förfrågan, FU. Tillämpningen kan endast ske då det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet ska antas och medför en hel del kvalificerade analyser och skrivningar. Förfrågningsunderlaget ska beskriva vilka särskilda minimikrav som gäller för anbud med alter- Industriellt tänkande och ökad innovationsgrad utföranden, dvs. exempelvis vilka egenskapskrav som minst måste uppfyllas, samt hur det alternativa utförandet, liksom huvudutföranden, ska utvärderas. Egenskapskraven är i princip de samma som används i totalentreprenader på hela anläggningen alternativt ingående konstruktioner/byggnadsverk eller delar av dessa. Tilldelningskriterier (mervärden), relevanta värden på dessa och beräkningsmodeller för att beräkna mervärdena, som både kan vara positiva och negativa, är oerhört svåra att formulera. De mervärden som formuleras kan i sig begränsa kreativiteten och avkastningen för tänkbara alternativ. Metoden har prövats i med varierad framgång. 8.3.3Utnyttja möjligheterna till serieköp och kombinatoriska upphandlingar. ser goda möjligheter till ökad produktivitet genom serieköp och kombinatoriska upphandlingar, främst inom produktkategorier av mer seriell karaktär. Dessa karakteriseras av att de upprepas, att det finns ett kontinuerligt behov av åtgärder och att de är relativt lika/har en liknande process. Exempel på serieprodukter är kontaktledning, vägbeläggning, spårväxelbyten och broar. Generellt sett inom så används serieköp och kombinatoriska upphandlingar i mindre omfattning . genomför följande åtgärder för att öka andelen serieköp och kombinatoriska upphandlingar, främst kopplat till respektive produktivitetsprogram för produktkategorier av seriell karaktär: -Gemensam planering och koordinering inom respektive produktområde så att en optimal paketering och samordning över tiden av uppdragen kan ske. -Långsiktig planering och att en medelstilldelning sker så att stabilitet i volymerna uppnås. -Skapa en god framförhållning och mer flexibla tider för genomförande så att leverantörerna kan ta till vara möjligheterna. Industriellt tänkande och ökad innovationsgrad 8.3.4Ge möjligheter till standardisering i produktionen – exempel från –Mehedeby Det finns en potential till ökad produktivitet genom standardisering i produktionen, främst genom att beställningar görs så att det främjar leverantörsmarknadens arbete med standardisering i produktionen och att hinder i regelverken tas bort. menar att följande åtgärder ökar möjligheterna till standardisering i produktionen: -Renodling av beställarrollen så att förutsättningar för marknaden skapas. Utveckla rollen och agerandet som beställare i syfte att överlämna ett större åtagande och ansvar till leverantörerna. -En ökad andel totalentreprenader innebär att upphandlingen av genomförandet sker tidigare, entreprenören kommer in tidigare i processen vilket ger bättre möjligheter till standardisering i produktionen. -I produktivitetsprogrammen per produktkategori finns åtgärder för att förbättra möjligheterna till standardisering. 8.3.4.1Standardisering - en studie av sträckan – För att undersöka hur man kan utnyttja möjligheterna med standardisering och förtillverkning i brobyggandet har Bygginnovationens analysgrupp för BRO studerat broarna på en relativt nybyggd motorvägssträcka på mellan och Mehedeby. Bakgrunden är ett citat av , ordförande , på Brobyggardagen - På sträckan – Mehedeby finns 110 olika brotyper, var det verkligen nödvändigt?. Studien är upplagd som ett scenario där Byggare entreprenörsfirma fått i uppdrag att bygga 39 broar åt . Av dessa 39 broar är 27 stycken plattrambroar både slutna och öppna och 12 stycken är kontinuerliga balkbroar. Byggare har själv tagit ansvaret för uppförandet av plattrambroarna. Det är viss variation på utseende och mått på dessa broar men har nämligen möjlighet att projektera om broarna till viss del. funderar också på om det finns någon förtjänst i 4 Bygginnovationen, Delrapport: BRO, Version: . Industriellt tänkande och ökad innovationsgrad att standardisera broarna och var i så fall den största potentialen för standardisering finns. En annan fråga han brottas med är om det går att göra speciella materialval som kan visa sig bli fördelaktiga för projektet. Till de 27 plattrambroarna ska sammanlagt 40 stöd både konstrueras och byggas enligt förslagshandling. Från början har t.ex. nästan alla bottenplattor olika utseende och variationen på fundamenten är stor både i bredd och höjd. Efter att ha studerat ritningarna på broarna ingående kan göra följande kategoriseringar för plattrambroarna: Stöd/bottenplattor kan delas upp i grupper. Där blir måtten på bredd och höjd avgörande. Armering till bottenplattorna kan förtillverkas. Förtillverkningen kan ske på två olika sätt, dels i en fältfabrik och dels hos en underentreprenör. Länkplattor (som finns på alla broar) kan delas upp i 3 grupper. De beror på bredden av broarna. Att använda SKB (självkompakterande betong) är fördelaktigt vid gjutning av samtliga brodelar. Kantbalkarna kan standardiseras. Kvarsittande formar kan användas i viss utsträckning. Det gäller i första hand för bottenplattorna men även i vissa ramben och överbyggnader kan kvarsittande form med fördel användas. Efter att ha dragit dessa slutsatser börjar Byggare sitt arbete med att standardisera och modularisera sina broar. De differentierade grupperna av stöd/bottenplattor består av nio olika bredd-höjd förhållanden för stöden med 15, 5, 7, 2, 5, 2, 1, 1 och 2 stycken stöd i varje kategori där de minsta stöden är nämnda först. Armeringskorgar kommer att förtillverkas för samtliga stöd i varje kategori. Måtten på två av grupperna med stöd är dock väldigt stora och att transportera förtillverkade armeringskorgar för dem lämpar sig inte på allmänna vägar, de stöden kommer att tillverka i sin fältfabrik och transportera internt m h a dumpers. Arbetet med dessa stöd kommer han att använda som ett buffertarbete, dvs. ett arbetsmoment han kan sätta sina hantverkare på när det inte går att utföra andra planerade arbetsmoment. Genom att enbart standardisera fundamenten till de 27 broarna kan spara för två hantverkare om han Industriellt tänkande och ökad innovationsgrad förtillverkar alla fundamenten själv i en fältfabrik. Skulle Byggare välja att förtillverka alla fundamenten hos en underentreprenör är potentialen till arbetstidsbesparing på arbetsplatsen för två hantverkare. ser stora möjligheter att tjäna tid i projektet här, kanske kan han korta av bygget med . Eftersom beställaren har infört ett omvänt vite vilket innebär en bonus om projektet levereras före utsatt tid finns det stora pengar att tjäna för . Byggare har också räknat ut att om alla fundamenten såg likadana ut skulle det gå att spara av den ursprungliga tiden per ton armering vid en inlärning på har här räknat på den säkra sidan och inte gjort något maxi- malt antagande, dvs. det finns ett relativt stort utrymme för förbättring även här, ner till inlärningstal räknar han med att komma redan vid nästa bygge. I och med den lyckade standardiseringen av fundamenten enbart till plattrambroarna har Byggare nu kallat till ett möte i firman. Han vill att samtliga stöd på samtliga broar ingående i projektet ska gås igenom på samma sätt som han just gjort för plattrambroarna. Dessutom förbereder han just samma förfarande för alla skivstöd samt pelarstöd på de övriga balkbroarna. I sin iver håller Byggare också på att se över länkplattorna och kantbalkarna till broarna. Kunden/beställaren är dock noga med att peka på att de inte vill ha helt identiska broar på sin väg. lugnar dem med att säga att det är ju konstruktionen som kommer att standardiseras inte utseendet. Han säger till sin beställare att man alltid kan variera formen på de olika byggdelarna kantbalk och pelarstöd för att variera utseendet mellan de olika broarna. Med observationsmetoden, eller aktiv design, menas att man i projekteringen har beredskap för olika scenarios vad gäller t.ex. komplicerade grundförhållanden. Alternativa lösningar som tar hänsyn till olika förhållanden utreds och projekteras i förväg. När man under byggskedet får klarhet i hur förhållandena ser ut kan man snabbt välja den av de projekterade lösningarna som passar bäst för de verkliga förhållandena. Med detta förfarande ökas visserligen projekteringskostnaderna, men detta sparas in genom att man kan undvika förseningar och stillestånd i byggprocessen. Industriellt tänkande och ökad innovationsgrad har ingen uttalad målsättning specifikt kopplat till aktiv design. Aktiv design används i några enstaka projekt. Exempelvis använder aktiv design för sina bergarbeten främst vid stationerna. 8.3.6Tidigarelägg de geotekniska undersökningarna Från FIA-samarbetet finns en rekommendation att tidigarelägga de geotekniska undersökningarna till utredningsskedet i syfte att skapa goda produktionsbetingelser och redovisa och ange förutsättningar för grundläggning och jordförstärkning i det alternativ som finns i arbetsrespektive järnvägsplanen. sker geotekniska undersökningar enligt en gemensam process stegvis utifrån vald teknisk lösning och varefter planerings- och projekteringsarbetet fortskrider. I utredningsskedet görs en översiktlig undersökning som förtätas successivt varefter utformningen finner sin slutliga lösning. har ingen målsättning att generellt tidigarelägga de geotekniska undersökningarna eftersom en sådan inriktning skulle kunna bli kostnadsdrivande i sig. Däremot anser man att det finns en potential till förbättring genom att tidigarelägga de mer entreprenadinriktade geotekniska undersökningarna, både vad gäller omfattning och innehåll i planeringsprocessen. Området kommer att kopplas till arbetet inom Renodlad beställarroll för att hitta det mest effektiva och optimerade angreppssättet i frågan. 8.3.7Innovationsupphandling och innovationsvänlig upphandling (SOU 2010:56) identifierade infrastrukturområdet som ett viktigt område för framtida innovationsupphandlingar. Utredningen föreslog bl.a. att bör främja innovationer inom sitt ansvarsområde, dels genom innovationsvänliga upphandlingar inom ramen för verkets normala upphandling av varor och tjänster, dels genom att medvetet genomföra innovationsupphandling i syfte att ta fram nya lösningar till nytta för trafiken. utvecklar ett stöd för innovationsupphandling.5 Programmet baseras på (SOU 5 Program Innovationsupphandling, . Industriellt tänkande och ökad innovationsgrad 2010:56) analys. I regeringens budgetproposition beviljades medel för att informera om och främja användningen av offentlig innovationsupphandling. Regeringens motivering var att innovationsupphandling kan stärka den offentliga verksamhetens förnyelse, kvalitet och effektivitet. Offentlig upphandling kan vara en drivkraft till innovation. I programmet konstaterar att åtgärder för att åstadkomma innovationseffekter traditionellt inneburit stöd till forsk- nings-, utvecklings- och kommersialiseringsaktiviteter. Uppmärksamheten riktas dock alltmer mot möjligheterna att påverka marknader till att i större utsträckning efterfråga innovationer, så kallad efterfrågedriven innovation. Offentliga behov har stor betydelse för utveckling av nya och befintliga marknader, eftersom de offentliga inköpsvolymerna är så betydande. Dessa inköp kan antingen utgöra en drivkraft för innovation och förnyelse eller verka konserverande. öppnade också en utlysning för förkommersiell upphandling som även är öppen . Förkommersiell upphandling syftar till att upphandla forsknings- och utvecklingsarbete för specifika problem som en offentlig myndighet vill finna lösningar på. ansåg att bör använda förkommersiell upphandling som ett instrument i verkets arbete med FoI samt att bör överväga om det finns anledning att förtydliga roll för att främja innovationer inom verkets ansvarsområde. Regeringen beslutade att ge , och i uppdrag att arbeta med så kallad innovationsupphandling. Bygginnovationen är ett nationellt innovationsprogram vars övergripande syfte är att utveckla en stark och uthållig innovationsmiljö för svensk byggsektor. Det ska bland annat ske genom att brygga över gapet till högskole- och universitetssektorn och därigenom främja kommersialisering av kunskap, lösningar och forskningsresultat samt förbättra samverkan mellan byggsektorn, instituten och samarbetsorganisationen . Bygginnovationen har ett 20-tal medlemmar, däribland flera av de stora entreprenad- och teknikkonsultföretagen. Industriellt tänkande och ökad innovationsgrad Programmet är en fortsättning på ett inledande arbete som utförts –2011. Förutsatt att den nu inledda programperioden ger önskade resultat är VINNOVAs och industriparternas avsikt att Bygginnovationen ska löpa vidare . Bygginnovationen ska bidra till ökad produktivitet och effektivitet, och skapa mätbar sysselsättnings- och omsättningstillväxt i de svenska byggföretagen. Tillväxten ska ske på ett sådant sätt att jordens resurser inte utarmas och föroreningar till luft, mark och vatten inte degraderar ekosystem och livsmiljö, så kallad grön tillväxt. Bygginnovationen ska även stärka svenskt byggandes konkurrenskraft på en internationell marknad och genom förbättrad samverkan mellan industrin, instituten och akademin skapa en attraktivare forskarmiljö inom universitet och högskolor och ett tillstånd där företagen i högre utsträckning efterfrågar forskarutbildad personal. Programmet löper över 2011–2014 och den totala budgeten är , varav bidrar med och industrin med . VINNOVAs bidrag avser att främst finansiera forskning och utveckling vid universitet, högskola och institut samt SMF (Små och ). Efter rekommendation från programstyrelsen kan dock besluta att även industriparterna kan erhålla finansiering med statliga medel i enskilda projekt. Byggindustrins medfinansiering i projekt avses i första hand ske i form av arbetsinsatser. Strategi för forskning och innovation6 har som övergripande mål att öka avkastningen av FoI. Strategierna för att nå detta mål är: 1.utveckla innovativa förmåga, 2.förbättra styrningen av FOI inom , 3.utveckla effektiva samarbeten inom FOI, 4.effektivisera formerna för initiering och utveckling av program och projekt, samt 5.arbeta systematiskt med nyttiggörande av FOI-resultat. 6 Strategi för forskning och innovation, TDOK 2011:314, fastställd . Industriellt tänkande och ökad innovationsgrad FOI-verksamheten är indelad i sju portföljer. I en av dem, Mer nytta för pengarna, finns ett antal pågående projekt där avsikten är att de ska ge effekt kopplat till produktivitet. Ett branschprogram, BVFF (Bana väg för framtiden), är på väg att etableras. Syftet är att gemensamt i branschen möta nutida och framtida krav på hållbar effektiv väg- och banteknik och att stärka anläggningsbranschen. Avtal har tecknats mellan , VTI och KTH. Fler aktörer kommer efterhand att involveras i samarbetet. Innovationer, Tillväxt, Välfärd Andra exempel på FOI-samverkan är Charmec och JVTC (Järnvägstekniskt centrum). Det omfattar de som binds i entreprenadkontrakt kopplat till investeringar och underhåll. har ett produktfokuserat angreppssätt och tar fram produktivitetsprogram per produktkategori. har sex produktivitetsprogram beslutats, motsvarande . Totalt planerar att utarbeta 15 produktivitetsprogram. Kopplat till varje produktivitetsprogram finns: -Åtgärdsprogram samt uppskattning av storlek på produktivitetseffekten samt realiseringstakt. -Detaljerad implementeringsplan. -Produktteam som med god sakkunskap om ett avgränsat produktområde följer implementeringen och effekten av åtgärderna. -Framtagna nyckeltal enligt mätupplägget. 7 Produktivitets- och innovationsutveckling i anläggningsbranschen. Industriellt tänkande och ökad innovationsgrad ansvarar också för att ta fram förslag på och utveckla produktivitetsmätningen inom . har även en roll att koordinera och hålla ihop den totala bilden av produktivitetsarbetet riktat mot anläggningsbranschen. ansvarar också för att löpande ge en samlad bild av det systematiska och långsiktiga arbetet med att utveckla produktivitet och innovation samt att hålla ihop uppföljning, rapportering och mätning av produktivitet inklusive fortsatt FIA- mätning. Strukturerna kring produktteamen och mätning/uppföljning kommer att användas av flera initiativ för implementering och uppföljning av produktivitetsarbetet. 8.4.1Produktivitetsprogram för fem produktkategorier Huvudmålet med är att minska produktionskostnaderna med 10–sammanlagt för produktkategorierna . Angreppssättet för effektiviseringen är orienterat efter olika produktkategorier och dessa kommer successivt att gås igenom område för område. Med bland annat detta arbete som grund kommer att besluta om produktivitetsprogram för olika produktkategorier och övergå till en bred implementering i verksamheten inklusive mätning av produktivitetsutvecklingen. Produktivitetsprogrammen tas fram i tidsmässigt tre omgångar: Våg 1 är beslutad (): kontaktledning, vägbeläggning, spårväxlar, tjälsäkring/bärighet, komplexa byggnadsverk. Våg 2 är i beslutsfas (): underhållskontrakt väg och järnväg(beslutat), broar, bergkonstruktioner, spår/slipers. Våg 3 (): markbyggnad/grundläggning, signal, kraftförsörjning, installation underhåll, räcken. Eventuellt kan fler produktivitetsprogram tillkomma. De program som ingår i Våg 2 ska beslutas senast och de som ingår i Våg 3 planeras beslutas senast . Nedan redovisas sammanfattningar av innehållet i de fem beslutade produktivitetsprogrammen i våg 1. Industriellt tänkande och ökad innovationsgrad Årliga entreprenadkostnader för betongkonstruktioner är . Produktivitetsprogrammet innehåller fyra huvudinitiativ som ska ge möjligheter till en ökad produktivitet på 10–som en engångseffekt och som kommer att bidra till en långsiktig produktivitetsutveckling på 2–. 1.Projektstruktur där totalentreprenad är prioriterad entreprenadform för att renodla beställarrollen. Genom att upprätta processer för aktiv effektiviseringsdialog mellan beställare och leverantörer genom samtliga skeden, utveckla och införa affärs- och upphandlingsformer som understödjer samverkan och säkrar frihetsgrader samt utveckla processer och vidareutveckla roller för specialister uppnås ett effektivare utförande. 2.Kostnadseffektiva projektspecifikationer som styr mot optimal estetisk utformning samt utveckla funktionskrav som möjliggör effektivt utförande. Anpassa styrning av projekteringskonsult. Möjligheter för effektivt byggande och tillämpning av innovativa tekniska lösningar ska finnas med redan i arbetsplan/järnvägsplan. 3.Effektivisera materialförsörjningen för betong genom att vidareutveckla nuvarande krav för betong och cement. 4.Skapa drivkrafter för kontinuerlig utveckling av effektiva byggtekniker genom att upprätta ett produktteam för komplexa byggnadsverk som följer upp implementering, ökar kompetensen samt koordinerar en kontinuerlig effektivisering. Effektiviseringspotentialen delas in i fyra effektområden och beräknas till 16–av kostnadsbasen på lång sikt, motsvarande 400–. På kort sikt realiseras potentialen 100–2013 och 280–. fås ingen effekt av programmet. 1.Effektivare utförande genom en utvecklad projektstruktur som säkerställer att rätt kompetens och processer finns för att identifiera och realisera effektiviseringsförslag i samtliga skeden. Införande av planeringsskede innan byggstart leder till effektivare utförande. Kontinuerlig dialog med leverantörer och syste- Industriellt tänkande och ökad innovationsgrad matisk erfarenhetsöverföring innebär att bra arbetssätt får genomslag. 2.Effektivare tekniska lösningar. Prioritering av totalentreprenader, acceptans av likvärdig lösning och upphandling utifrån funktionskrav tillåter entreprenörer att komma med förslag på effektivaste tekniska lösning. Komplexa byggnadsverk som paketeras separat lockar fler utländska anbudsgivare med nya tekniska lösningar. Kontinuerlig dialog med leverantörer samt systematisk omvärldsbevakning och erfarenhetsöverföring innebär att kostnadseffektiva tekniska lösningar får genomslag. 3.Effektivare materialförsörjning för betong som möjliggörs genom översyn av de krav som ställs. Exempelvis tydligare förutsättningar för estetisk utformning och anpassad styrning av projekteringskonsulter leder till att fel, otydligheter och antalet skallkrav minskar samt leder till bättre produktionsanpassade lösningar. Vägbeläggning har en årlig entreprenadkostnad som varierar mellan 2,5–3,, varav underhålls/reinvesteringskostnader varierar mellan 1,7–2,/år och investeringskostnader 0,8–1,/år. Produktivitetsprogrammet för vägbeläggning innehåller sex huvudinitiativ som ska ge möjligheter till en ökad produktivitet på 10–som en engångseffekt och som kommer att bidra till en långsiktig produktivitetsutveckling på 2–: 1.Förbättra planering och upphandling genom att säkra en långsiktig och stabil finansiering samt standardisera affärsupplägg.