sou · H0B374 · 2012-11-09 00:00:00 — Jag har beräknat ersättningen till utbildningsanordnaren per lärare och ersättningen till huvudmannen Om tre lärare per skola ska kunna gå utbildningen innebär det totalt cirka 20 000 lärare. Den totala kostnaden kan således beräknas till eller . Det är min bedömning att det behövs en satsning i den stor- leksordningen om regering och riksdag menar allvar med de mål som satts när det gäller arbetet för demokrati och värdegrund och mot kränkningar i den svenska skolan. 7.2.9Skolinspektionen rapporterar om främlingsfientlighet i skolan Utredningens förslag: Skolinspektionen ges i uppdrag att inom ramen för sin fortlöpande tillsyn och kvalitetsgranskning redovisa erfarenheterna av arbetet med demokrati och värde- grundsfrågor och mot kränkningar i skolan. Redovisningen bör särskilt ta fasta på attityder till främlingsfientlighet och liknande former av intolerans bland elever och skolpersonal samt efterlevnad av regelverk och kvalitet i arbetet. Erfarenheterna från Skolinspektionens tillsyn och granskning bidrar därmed till att ge en samlad bild av hur attityderna utvecklas och hur arbetet i skolan fortlöper. Det bör uppdras åt Skolinspektionen att själv bedöma hur detta kan ske bland annat genom lämpliga kompletteringar av de frågeenkäter som används i dess arbete med tillsyn och kvalitetsgranskning. Skolinspektionen följer kontinuerligt arbetet i svenska skolor, bland annat arbetet med demokrati och värdegrund och mot kränk- ningar. En granskningsrapport om arbetet mot kränkningar lämnades (och följdes upp 2010) och en rapport om demo- krati och värdegrund 2012. Inspektionens rapport om kränkningar byggde på uppgifter insamlade i myndighetens tillsyns- rapporter. Sammanlagt utgjordes underlaget då av 1 500 grund- skolor och 200 gymnasieskolor. Urvalet var inte slumpmässigt men inspektionen bedömde att problembilden var så likartad i de grans- kade skolorna att det var rimligt att anta den gällde generellt. 2010 gjordes en uppföljningsrapport i 50 skolor (Skolinspektionen 2009, 2010). Rapporten om arbetet med demokrati och värdegrund avser 17 skolor och är inte representativ. En av de frågor som riktades till eleverna i en skriftlig enkät handlar om förekomsten av rasism och främlingsfientlighet (Skolinspektionen 2012a). Förutom sådana kvalitetsgranskningar utför Skolinspektionen reguljär tillsyn i skolorna. I princip ska tillsyn ske i varje skola vilket således innebär att Skolinspektionen täcker in alla skolor. Som ett led i tillsyns- arbetet görs en årlig enkät till elever, lärare och föräldrar. Den senaste enkäten som gjordes riktades till omkring 23 000 elever i stort jämnt fördelade mellan årskurs 5, årskurs 9 och andra året i gymnasiet. Svarsfrekvensen var i genomsnitt strax , något högre i årskurs 5 och några lägre i gymnasiet. I enkäten finns några frågor om kritiskt tänkande, mänskliga rättig- heter och kränkningar, men inte tillräckligt många för att kunna belysa de frågar som behandlas i den här utredningen (Skol- inspektionen 2012b). Några svar från skolenkäten som är av intresse i detta samman- hang kan noteras. Såväl lärare som elever bedömer att det finns en hel del utrymme för diskussion och debatt. Nästan alla lärare anser att man i deras skola talar om mänskliga rättigheter men bara hälf- ten av eleverna. Proportionerna är ungefär desamma när det gäller etiska ställningstaganden. En relativt stor andel av eleverna anser att man kan göra mer i skolan för att förhindra kränkningar. I enkäten i samband med kvalitetsgranskningen av arbetet med demokrati och värdegrund uppgav nästan alla lärare att alla i deras skola ställer upp på att det ska råda nolltolerans mot alla former av rasism och främlingsfientlighet som en fjärdedel av eleverna uppger att sådan förekommer på deras skola. Det är angeläget att regering och riksdag kan få en samlad bild av hur arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av in- tolerans fortlöper i skolan, och hur attityderna hos eleverna utvecklas, bland annat för att kunna bedöma vilka åtgärder som kan behöva sättas in. Det är dock naturligt att dessa aspekter infogas i ett större sammanhang där också andra av skolans uppgifter blir belysta, främst arbetet med demokrati och värdegrund och mot kränkningar. Men är det angeläget att det finns specifika frågor som belyser just inställningen till och förekomsten av främ- lingsfientlighet och liknande former av intolerans. Skolinspektionen bör därför få ett uppdrag att belysa dessa frå- gor inom ramen för sin tillsyn och särskilda granskning. För att kunna följa utvecklingen och få en bild av utvecklingen i alla skolor bör i första hand – den som görs som underlag för tillsynsarbetet – kompletteras med frågor som speci- fikt tar upp dessa problem. Skolinspektionen bör själv avgöra hur man inom ramen för ett allmänt uppdrag ska utforma dessa frågor och hur analyser ska genomföras. Inspektionen bör lämpligen sam- råda med DO vid utformningen av sina enkäter. 7.2.10Hatbrott uppmärksammas av de lokala brottsförebyggande råden Utredningen föreslår: Regeringen träffar en överenskommelse med Kommuner och Landsting om att rekommendera kommunerna att i de lokala brottsförebyggande råden uppmärk- samma förekomsten av hatbrott. Regeringen ger i uppdrag till berörda myndigheter i rätts- väsendet att vidta åtgärder som säkerställer att hatbrott kan följas genom rättsprocessen och att det därmed kan tas fram statistik av högre kvalitet. Hatbrott har fått ökad uppmärksamhet i såväl som . Jag har tidigare redo- visat vad hatbrott är och statistik över sådana. Enligt den nationella trygghetsundersökning som (Brå) genom- för är det drygt 100 000 personer som utsätts för 180 000 brott som de bedömer ha sådana motiv som gör dem till hatbrott. En knapp tredjedel av brotten anmäls enligt uppgiftslämnarna till polisen och polisen i sin tur registrerar en bråkdel av dessa som hatbrott. När Brå granskar polisens registrering finner man ändå att bara en tredjedel av de brott som registrerats som hatbrott kan bedömas vara sådana. Å andra sidan hittar Brå vid granskning av alla polisanmälningar sådana som borde ha registrerats som hat- brott, men där så inte har skett. Jag kan konstatera att det före- kommer ett stort antal brott där brottsoffren bedömer att motiven är sådana att de kan klassificeras som hatbrott. är den statistik som finns osäker och bristfällig. Det antal hatbrott som redovisas i Brå:s statistik får ses som minimiskattningar. Det saknas i praktiken också möjligheter att följa upp vad som händer med de anmälda brotten i den fortsatta rättsliga processen. Inom polisen pågår en översyn och omläggning av registreringssystemet. Det är angeläget att den resulterar i tyd- ligare rutiner för vad som ska registreras som hatbrott. Det är också angeläget med en tydligare registrering hos åklagare och domstolar för att det ska bli möjligt att följa ärendena genom rätts- systemet. Som redovisats pågår hos särskilda utvecklingscentrum med ansvar för bland annat hatbrott och frågor om mänskliga rättigheter med anknytning till straffrätten ett pro- jekt som syftar till att skapa verktyg för att kunna identifiera hat- brottsärenden i myndighetens system på ett bättre sätt. Det är angeläget att dessa olika utvecklingsprojekt påskyndas. Regeringen bör ge tydliga uppdrag till berörda parter att skapa rutiner som leder till att ärendena kan följas genom rättssystemet och till att en pålitlig statistik kan upprättas. Inom polisen är det främst polismyndigheterna i och som har visat ett intresse för hatbrott och avdelat särskilda personalresurser för att arbeta med dessa frågor. Jag har tidigare i korthet redovisat det arbete som sker vid den särskilda hatbrott- gruppsenheten i , vilken är den enda av sitt slag i landet. Det finns ett stort behov av att sprida kunskaper om vad hatbrott till fler, både inom polisen och i kommunerna. I av kommunerna finns lokala brottsförebyg- gande råd eller liknande sammanslutningar där kommuner och polis samverkar om gemensamma frågor. Det finns starka skäl mot bakgrund av vad jag redovisat att uppmärksamma hatbrotten i dessa råd. Regeringen bör därför komma överens med Kommuner och Landsting om en rekommendation till kommu- nerna att aktualisera frågan i de lokala brottsförebyggande råden. Syftet bör vara att säkerställa att de som medverkar i råden har kunskaper om hatbrott och har möjligheter att ge råd och stöd till dem som råkar ut för hatbrott, till exempel om hur man kan anmäla sådana till polisen. Insatsen kan ses som ett led i att tillmötesgå ECRI:s rekommendation att höja medvetandegraden om straff- lagens bestämmelser på denna punkt (även om rekommendationen framförallt avser rättsväsendet). Lagen om (2008:568). Diskrimineringslagen (2008:567). Förordning (2008:1401) med instruktion för Diskriminerings- ombudsmannen. Förordning (2008:62) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. Förordning (2007:1197) med instruktion för Forum för levande historia. Förordning (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. , , 2000. Den föreställda gemenskapen. Reflexioner kring nationalismens ursprung och spridning. Appiah, Kwame , 2006. Ethics in a world of strangers. , , 2005. Gryning över Kalahari. Hur människan blev människa. Brox, , 1991. Jeg er ikke rasist, men . Hvordan får vi våre meninger om innvandrere og innvandring?. Catomeris, , 2004. Det ohyggliga arvet. och främ- lingen genom tiderna. Dir 2012:80, Aktiva åtgärder för att förebygga diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter. Dir 2012:57, Ett effektivare arbete för att förebygga våldsbejakande extermism. DO (), skrivelse till regeringen , ärende LED 2012/54. Ds 2000:43, Begreppet invandrare – användningen i myndigheternas verksamhet. Fundberg, , 2012. En etnisk tackling mot komptakt försvar? En kunskapsöversikt om idrott och etnicitet, i Vem platsar i laget? En antologi om idrott och etnisk mångfald. , , 2011. , , 2006. Det rena landet. Om konsten att uppfinna sina förfäder. , , , 2011. Antisemitism och islamofobi – utbredning, orsaker och preventivt arbete. Forum för levande historia. Mokhtari, , 2009. Erfarenheter och lärdomar granskning av nyhetsrapporteringen om invandring, integration och främlingsfientlighet. Rapport till Ungdomsstyrel- sen . , , , 2006. Islamofobi – en studie av begreppet, ungdomars attityder och unga muslimers utsatthet. Forum för levande historia. 2007/08:95, Ett starkare skydd mot diskriminering. Förnyat uppdrag för att stärka skolans värde- grund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling. U2011/567/S m.fl. Uppdrag till att genomföra en studie om antidemokratiska budskap som förmedlats genom internet och hur unga kan stärkas mot sådana budskap. Ju1011/6776/D. Sands, , 2006. The whistle-blowing account of how Bush and Blair are taking the law into their own hands. Skolinspektionen, 2012a. Skolornas arbete med demokrati och värde- grund. Skolinspektionen, 2012b, Resultat från skolenkäten. Skolinspektionen, 2012c. Rektors ledarskap med ansvar för den pedagogiska verksamheten. Skolinspektionen, 2010. Skolors arbete vid trakasserier och krän- kande behandling. Skolinspektionen, 2009. Skolors arbete med plan mot kränkande behandling – Vilka brister skulle Skolinspektionen hitta i din skola? Betänkande från den Nationella samord- ningskommittén för Europaåret mot rasism. , (chair), 2003. An Evaluation of Migration and Ethnic Relations () Research 1995–2002. 8Konsekvenser av utredningens förslag Bara en författningsändring föreslås, nämligen i förordning (2008:1401) med instruktion för . Den bör kunna träda i kraft . Några över- gångsbestämmelser behövs inte. 8.2.1DO får ansvar att samordna statliga insatser mot främlingsfientlighet I kapitel 7 har jag föreslagit att () uppdrag tydliggörs genom ett tillägg i förordningen (2008:1401) med instruktion för . Tillägget innebär ett förtydligande av att det uppdrag som finns inskrivet i instruktionen att DO ska följa och analysera utveck- lingen inom sitt ansvarsområde innefattar främlingsfientlighet och andra former av intolerans och att DO ska fungera som en pådri- vande kraft och en kunskapsbas för andras arbete med dessa frågor. Förtydligandet följer motivtexten i propositionen 2007/08:95 om inrättande av den nya . Jag bedö- mer att för att fullgöra dessa upp- gifter behöver ett resurstillskott på . Det ökade anslaget till DO bör kunna finansieras genom: -Omprioriteringar inom Utgiftsområde 13 Integration och jäm- ställdhet. Konsekvenser av utredningens förslag 8.2.2En antidiskrimineringsbyrå i varje län/region Den utvärdering som utförts av antidiskrimineringsbyråernas verk- samhet visar att de har en viktig funktion att fylla. Jag föreslår därför att det ska finnas minst en antidiskrimineringsbyrå i varje län/region och att varje byrå bör ha minst en kvalificerad jurist anställd. saknas byråer i sju län. Jag föreslår att länsstyrelserna ska ges i uppdrag att säkerställa att det finns en byrå i varje län/region. Där ingen byrå finns ska träffa överenskommelse med en eller flera frivilligorganisationer om att öppna en sådan. Vidare uppdras åt länsstyrelserna att ge ett statligt bidrag på i genomsnitt per byrå och år och att förhandla och träffa avtal med kommuner i länet/regionen om finansieringsstöd till byråerna för att säkerställa kvaliteten. får tio byråer bidrag från de kommuner där de har sitt kontor. Det offentliga bidraget bör vara villkorat med att byrån har minst en kvalificerad jurist anställd. Mitt förslag innebär att det i budgetpropositionen föreslagna statsbidraget om höjs till . Jag föreslår också att detta i sin helhet finansieras genom omprioriteringar i länsstyrelsernas anslag. Detta uppgår för enligt budgetpropositionen till närmare 2 500 miljoner kro- nor vilket innebär att det handlar om en omprioritering motsva- rande en procent av anslaget. Jag bedömer det som fullt realistiskt. Förslagen kommer att innebära marginellt ökade uppgifter för länsstyrelserna. Jag bedömer att de kan hanteras med nuvarande administration. De ökade kostnader bör kunna finansieras genom: -Omprioriteringar inom anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 1 . 8.2.3Forum för levande historia informerar om islamofobi och främlingsfientlighet i svensk historia Forum för levande historia (FLH) föreslås få två nya uppdrag, ett större och ett mindre. Det stora är att informera om islamofobi. Uppdraget är väl i linje med uppgifterna att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. För att genomföra det nya uppdrag bör FLH tillföras i form av extra anslag senast under och för över- skådlig framtid. Konsekvenser av utredningens förslag FLH föreslås även få i uppdrag att ta fram information som riktar sig till skolungdomar om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans i moderna historia. Detta uppdrag bör enligt min bedömning kunna hanteras inom ramen för befintligt anslag. Det ökade anslaget föreslås finansieras genom: -Omprioriteringar inom Utgiftsområde 17, Kultur, medier, tros- samfund och fritid. 8.2.4Ungdomsstyrelsen betalar ut verksamhetsstöd kommer enligt mina förslag inte längre att för- dela medel till stöd för statlig verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering enligt förordning (2002:989), det vill det stöd som betalats ut till de lokala antidiskrimineringsbyrå- erna. Mitt förslag är dock att de som i budget- propositionen beräknas för detta ändamål även sedan länsstyrelserna tagit över ansvaret för statsbidraget till anti- diskrimineringsbyråerna kvarstannar hos , men i stället används för att stödja projekt, och efter projekttidens utgång organisationer, som motverkar främlingsfientlighet och lik- nande former av intolerans på nätet. En mindre summa föreslås avsättas till Quick Response (se 8.2.5). Uppdraget innebär enligt min bedömning ingen ytterligare belastning på administration. 8.2.5Quick Response framtid säkras med statsbidrag I tidigare kapitel har jag redovisat hur medier spelar en viktig roll när gäller vilken bild som skapas av invandrare och andra personer med utländsk bakgrund. Det är angeläget att felaktiga bilder som sprids snabbt kan korrigeras. Quick Response startade på statligt initiativ . Sedan statsbidraget upphörde har verksamheten kraftigt minskat. Det är ange- läget att den snabbt kan återetableras. Jag föreslår därför att staten åter tar ett finansieringsansvar för verksamheten. Det bör ske genom att 2 miljoner av de medel som enligt tidigare förslag frigörs hos reserveras för en quick response-funktion. Konsekvenser av utredningens förslag Jag föreslår att för Arbetsliv och Socialvetenskap (FAS) får i uppdrag att inför nästa forskningspolitiska proposition göra en utvärdering av pågående forskning inom området Inter- nationell Migration Etniska Relationer () och därefter bedöma om ytterligare forskningssatsningar bör ske. Denna typ av utvärderingar görs regelmässigt av FAS och faller inom ramen för dess ordinarie verksamhet. 8.2.7Lärarlyft i mänskliga rättigheter Det finns stora förväntningar på skolans insatser i arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Detta arbete kan ses en del av arbetet med demokrati, värdegrund och mänskliga rättigheter. Jag har redovisat att det finns ett starkt behov av ett lärarlyft i mänskliga rättigheter. Jag redovisar två alternativa satsningar. 1.Den första innebär en mer begränsad satsning där får i uppdrag att bygga upp en webbportal och arrangera några sammankomster som kompletterar och fördjupar inne- hållet på portalen. Jag bedömer att en sådan satsning skulle ske för . Om den genomförs föreslår jag att den finansieras genom: -Omprioritering inom Utgiftsområde 16 Utbildning och univer- sitetsforskning. 2.Jag konstaterar dock att en sådan satsning är otillräcklig för att kunna nå de mål som regering och riksdag har satt upp för skolans arbete med demokrati och värdegrund och mot kränk- ningar. För det krävs en betydligt större satsning som jag har beräknat till eller . En sådan satsning kräver att regeringen tar i anspråk en del av det reformutrymme som kan beräknas för . Jag föreslår således att en sådan satsning, om regeringen bedömer den som angelägen, finansieras genom att: -tas i anspråk av det reformutrymme som kan definieras för ett lärar- lyft i mänskliga rättigheter. Konsekvenser av utredningens förslag 8.2.8Skolinspektionen rapporterar om arbetet med främlingsfientlighet i skolan Jag föreslår att Skolinspektionen ska ges i uppdrag att inom ramen för sina rapporter om skolornas arbete med demokrati och värde- grund och mot kränkningar också belysa hur elevernas attityder till främlingsfientlighet utvecklas och hur arbetet i skolorna med detta fortlöper. Skolinspektionen kan för att lösa den uppgiften behöva komplettera de enkäter som redan används i granskningsarbetet. Jag bedömer inte att Skolinspektionen behöver tillföras extra medel för att kunna fullgöra uppdraget. 8.2.9Hatbrott uppmärksammas av de lokala brottsförebyggande råden Jag föreslår att regeringen i överläggningar med Kommuner och Landsting (SKL) ska föreslå SKL att rekommendera de lokala brottsförebyggande råden att uppmärksamma hatbrott. Jag föreslår vidare att regeringen ger i uppdrag till berörda myn- digheter i rättsväsendet att vidta åtgärder som säkerställer att hat- brott kan följas genom rättsprocessen och att det därmed kan tas fram statistik av högre kvalitet. Jag bedömer inte att någon av dessa åtgärder medför ökade kostnader. Bättre rutiner i rättsprocessen kan till och med vara resurs- besparande. Min bedömning är att förslagen i övrigt inte kommer att få några konsekvenser av de slag som anges i 14 eller 15 §§ kommittéförord- ningen. Arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intole- rans syftar till att förverkliga målet att alla ska få lika rättigheter och möjligheter och kan därmed förhoppningsvis bidra till att de integrationspolitiska målen kan nås. Konsekvenser av utredningens förslag Sammantaget beräknas de statliga utgifterna med mina förslag, exklusive förslaget om en stor satsning på ett lärarlyft i mänskliga rättigheter, uppgå till 19–. De bör kunna mobiliseras genom omprioriteringar inom utgiftsområdena 1, 13, 16 och 17. Det föreslagna lärarlyftet i mänskliga rättigheter som jag bedö- mer som angeläget kan inte finansieras genom omprioriteringar. Regeringen föreslås därför ur det reformutrymme som definieras för de kommande fem åren avsätta för denna satsning. Ett effektivare arbete mot främlingsfientlighet och liknande former av En särskild utredare ska föreslå hur arbetet mot främlings- fientlighet och liknande former av intolerans kan effektiviseras. Syftet med utredningen är att få en samlad bild av den kunskap som finns om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans och att kunna identifiera brister som bör åtgärdas i det fortsatta arbetet. sammanställa den kunskap som finns om främlingsfientliga och intoleranta attityder i samhället, undersöka varför främlingsfientliga attityder uppstår och faktorer som kan vara gynnsamma för framväxten av sådana attityder, kartlägga arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans och, i den mån det är möjligt, analysera arbetets effekter, föreslå vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas för att motverka främlingsfientlighet och liknande former av intolerans, sammanställa den kunskap som finns, och som kan användas inom skolan, om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans och om hur dessa fenomen kan bemötas med beaktande av de krav på vetenskaplighet som ställs på under- visningen i skolan, och utreda behovet av ett samlat ansvar för det offentligt under- stödda arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans och, om det finns behov av det, lämna förslag till hur arbetet kan organiseras. Uppdraget ska slutredovisas . Uppdraget att föreslå insatser mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans Det råder en bred politisk enighet i vårt land om att främlings- fientlighet och liknande former av intolerans ska bekämpas. Stora ansträngningar görs för att motverka dessa företeelser. Arbetet med att motverka och förebygga främlingsfientlighet och liknande former av intolerans sker genom en rad olika insatser. Många enskilda, organisationer och samhällsorgan är på olika sätt enga- gerade på området. Erfarenheterna visar dock att arbetet för tolerans, humanitet och öppenhet ständigt måste pågå. Det saknas en överblick över pågående arbete mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Det saknas också ett systematiskt sätt att samla och sprida kunskaper och erfarenheter av projekt och åtgärder som varit framgångsrika inom olika samhällsområden. Detta gäller även forskningsresultat i sammanhanget, som inte får en sådan spridning att de kommer till praktisk användning. Det saknas också kunskap om faktorer som kan vara gynnsamma för framväxten av främlingsfientliga attityder. Det är angeläget att ta ett samlat grepp om detta arbete. Ett underlag behövs för att bedöma behovet av ytterligare åtgärder. Utredaren ska föreslå åtgärder som är direkt riktade mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Det finns en rad skilda definitioner av begreppet främlingsfientlighet som används i olika sammanhang. Främlingsfientlighet kan ses som avståndstagande från eller fientlighet mot främlingar. Den kan komma till uttryck genom en negativ attityd – missaktning eller rent av hat – mot vissa personer på grund av etnisk tillhörighet eller religiös eller kulturell bakgrund. Företeelser som t.ex. anti- semitism, islamofobi, afrofobi och antiziganism omfattas av upp- draget. Avgörande i sammanhanget är om det är fråga om ideologier, uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om alla människors lika värde. Det bedrivs ett relativt omfattande arbete när det gäller att förebygga och motverka diskriminering. Diskrimineringsfrågor omfattas därför inte av uppdraget.