sou · H0B363 · 2012-10-03 00:00:00 — De projekt som identifierats omfattar endast en knapp procent av de totala projektmedlen som beviljats inom ramen för de tre fonderna. Av kartläggningen framgår att investeringar i it-infrastruktur är det område som i första hand prioriterats sett ur ett it-perspektiv. Enligt direktiven ska utredningen göra en internationell utblick. Erfarenheten från den europeiska arenan är att parallellt med utbyggnad av it-infrastruktur genomförs i offentlig regi informationsinsatser och utbildning av småföretag i exempelvis e-handel. Målsättningen med olika informationsinsatser är att skapa ett medvetande kring e- affärer samt att öka intresset och bygga upp en efterfrågan på ökad kunskap. En ytterligare erfarenhet är att stora aktörer, såsom staten och stora företag, måste gå i bräschen och bygga upp digital kommunikation gentemot omvärlden. Då kommer de små företagen förr eller senare att följa efter. Erfarenheten är att staten bör ta initiativ till partnerskap som är förankrade i näringslivet. Huvudpunkter i uppdraget och i utredningsarbetet Europeiska erfarenheter visar att nationell offentlig finansiering är mycket viktig för att framgångsrikt genomföra initiativ i syfte att öka småföretagens it-användning. Bland annat bidrar det till ökad legitimitet och uppmärksamhet. (GD Näringsliv) initiativ Smart användning av IKT och integreringen av EU: s små och medelstora företag i globala industriella värdekedjor är av särskilt intresse. Målet är att modernisera industrins värdekedjor genom smart användning av informationsteknik. Syftet är att hjälpa framför allt små och medelstora företag till bättre kontakt med större företag och bilda internationella affärsnätverk. Svenskt deltagande är generellt sett lågt. Vad gäller , och är det av intresse att studera hur dessa länder organiserar främjandeåtgärder för itanvändning. och är väldigt accepterande för statlig styrning i näringslivet medan har en mer skeptisk syn på statens inblandning. Fördelen med det sydkoreanska och japanska centraliserade systemet är att organisationer snabbt kan nå ut med nya idéer till företagare. Valet av kommunikationskanaler är inte trivialt. Om ambitionen är att verkligen nå ut till och lyfta de småföretagare som har mycket bristfälliga it-kunskaper, kommer internet som informationskanal inte att vara effektiv. har en mer decentraliserad främjandeorganisation. Fördelen med en sådan är att den är företagsnära och medger en högre flexibilitet och anpassningsgrad till vad företagen behöver. Lokala och företagsnära initiativ anses i regel vara de som fungerar bäst. Utbildning ses i de beskrivna länderna som ett centralt verktyg för att förmå småföretag att utveckla it-användningen. Det är inte förståelse för tekniken i sig utan förståelsen för teknikens möjligheter i affärsverksamheten som avgör företagens förmåga och intresse att utnyttja it. 2 It, tillväxt och globalisering Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är it-användningens påverkan på tillväxten intressant. Om it inte anses ha någon nämnvärd betydelse kan ett offentligt åtagande på området ifrågasättas. Utredningen har gett () i uppdrag att sammanställa relevant forskning som tar upp it:s betydelse för tillväxten. En övergripande diskussion kring globaliseringens effekter redovisas även i rapporten. Vilken betydelse har den för de små och medelstora företagen? It har på många sätt varit en förutsättning för globaliseringens utveckling. Kan it också ha någon betydelse för de små och medelstora företagens möjligheter att verka i detta landskap? Kapitlet är baserat på HUI:s rapport1. Sammantaget anser vi att några aspekter av det redovisade arbetet är värda att lyfta fram. It har stor betydelse för produktivitetstillväxten. It-baserade innovationer har också betydelse för företagens konkurrenskraft. är det främst stora företag som investerar i it. Det kan förklaras av att små och medelstora företag upplever större hinder mot it-investeringar. För att it-investeringarna ska bära frukt krävs ofta olika former av mjuka investeringar. Det kan handla om utbildningsinsatser, men kanske framför allt om förändringar av t.ex. organisation och affärsmodell. Här har ofta de mindre företagen komparativa fördelar då deras storlek gör att de har lättare att ställa om verksamheten. När väl en förändring av it-användningen är gjord har de mindre företagen större möjligheter att utnyttja it mer effektivt. Minskande transaktionskostnader leder bl.a. till att mindre företag har större möjligheter att verka på marknaden, vilket i sin tur bl.a. leder till en ökad specialisering och en fragmentering av värdekedjorna. Parallellt med detta ökar informationsmängden. Företag och konsumenter behöver sålla bland en ofantlig mängd 1 Dnr 2011:03/2012/1. It, tillväxt och globalisering En konsekvens av detta är att starka varumärken tenderar att öka i betydelse. För mindre företag är det därför ofta viktigt att positionera sig på olika sätt. Horisontella samarbeten kan vara ett sätt att stärka positionen på marknaden. Det är också viktigt för mindre företag att positionera sig i vertikala värdekedjor där toppen kan utgöras av starka aktörer och varumärken. I båda fallen är it ett centralt verktyg för att åstadkomma detta på ett effektivt sätt. 2.1It:s betydelse för produktivitetstillväxten Nedan redogörs för förhållandet mellan it och produktivitet i och i en internationell jämförelse. Förhållandet redovisas dels på kort- och lång sikt, dels branschvis i enlighet med tillgänglig data. Inom EU har det s.k. kartlagt hur olika faktorer påverkar produktiviteten. I projektet har man i synnerhet tittat på it:s betydelse. Tabellen nedan visar genomsnittlig årlig produktivitetstillväxt samt kapitalets bidrag till denna tillväxt, uppdelat på itkapital respektive övrigt kapital, i , EU och i . Kapitalets produktivitetsökning summerar tillsammans med produktivitetsökningarna i arbetskapital (L) samt multifaktorprodukten (MFP), som inte inkluderats i tabellen, till den totala produktivitetstillväxten. I absoluta termer har it-kapitalets bidrag till produktivitetstillväxten varit högst i , där det bidragit av den totala produktivitetstillväxten om . I och EU15 är bidraget något lägre, . I relativa termer var detta för endast knappt en sjättedel av den totala produktivitetstillväxten, jämfört med en dryg femtedel för . För EU15 stod itkapitalet för en dryg fjärdedel av den totala produktivitetsökningen. Ser vi på it-kapitalets andel av det totala kapitalet, framgår att det i svarade för omkring en tredjedel, i EU omkring hälften, och i över hälften av det totala kapitalets andel av tillväxten. It har således spelat en viktig roll för tillväxten. It, tillväxt och globalisering K: Kapitalets bidragande andel av den totala tillväxten. : IKT-kapitalets bidrag till produktivitetstillväxten. KNIT: Övrigt kapitals bidrag till produktivitetstillväxten. Genomsnittet för EU15 döljer stora skillnader mellan länderna som ingår. I en nordisk jämförelse av it-kapitalet som andel av produktivitetstillväxten framgår att denna andel är relativt likartad i och , medan utmärker sig. I svarar it-kapitalet för av den totala produktivitetsökningen i ekonomin. var emellertid produktivitetsökningen som helhet i betydligt lägre jämfört med både och . Detta förklarar till stor del it-kapitalets höga andel i fall. För finns inga tillgängliga siffror. K: Kapitalets bidragande andel av den totala tillväxten. : IKT-kapitalets bidrag till produktivitetstillväxten. KNIT: Övrigt kapitals bidrag till produktivitetstillväxten. Om man ser till it-kapitalets andel av enbart kapitalet framgår igen att den är lägre i jämfört med både och . It, tillväxt och globalisering It:s betydelse över tid Det kan vara intressant att se hur investeringar i it-kapital påverkat produktivitetsutvecklingen . För EU15 finns relevanta data . Det är därför möjligt att jämföra it-kapitalets betydelse . Det visar sig att det har haft större betydelse –2005 jämfört med perioden –1995. K: Kapitalets bidragande andel av den totala tillväxten. : IKT-kapitalets bidrag till produktivitetstillväxten. KNIT: Övrigt kapitals bidrag till produktivitetstillväxten. Den totala produktivitetstillväxten var ungefär lika stor 1980–1995 och 1995–2005. Under bägge perioderna var den totala tillväxten strax . Emellertid var it-kapitalets andel av tillväxten betydligt högre . It- kapitalets andel av kapitalet är också högre då it-kapitalet svarade för hälften av kapitalets totala bidrag till produktivitetstillväxten. Dessa siffror kan sättas i relation till diskussionen , där somliga ekonomer menade att investeringarna i it inte hade påverkat produktivitetstillväxten nämnvärt. Det kan ha varit fallit , men verkar inte giltigt för senare perioder. It:s bidrag till tillväxten i olika branscher Det finns även data som visar betydelsen av investeringar i it-kapital i olika branscher. Tabellen nedan visar hur detta påverkade produktiviteten i olika branscher i –2005. It, tillväxt och globalisering VA: Produktivitetstillväxt. K: Kapitalets bidragande andel av den totala tillväxten. : IKT-kapitalets bidrag till produktivitetstillväxten. KNIT: Övrigt kapitals bidrag till produktivitetstillväxten. Tabellen visar kapitalets produktivitetsökning, K, som del av den totala produktivitetstillväxten inom olika sektorer. Kapitalets produktivitetstillväxt är uppdelat på it-kapital respektive övrigt kapital. I absoluta termer var bidraget från it-kapitalet till ökningen i den totala produktivitetstillväxten –2005 störst inom finanssektorn. I denna sektor stod it-kapitalet för av sektorns totala årliga produktivitetsökning på . It- kapitalet utgjorde med andra ord av finanssektorns totala produktivitetstillväxt. Även inom sektorn elektroniska maskiner, post- och kommunikation, samt inom sektorn marknadstjänster noteras produktivitetsökningar i insatsvariabeln it-kapital som i absoluta termer var något högre än genomsnittet. Inom båda dessa sektorer bidrog it-kapitalets produktivitetstillväxt i genomsnittlig årlig tillväxttakt. Inom elektroniska maskiner, post- och telekommunikation utgjorde detta dock en mycket liten andel, , av produktivitetsökningen som helhet. Inom marknadstjänster utgjorde it-kapitalet av den totala produktivitetsökningen. Att it-kapitalets bidrag till bransch- It, tillväxt och globalisering ernas totala produktivitetsökning varierar kan troligen förklaras av att it inom vissa branscher har en större betydelse för verksamheten jämfört med andra. Det är t.ex. troligen en förklaring till den höga andelen för finanssektorn. Inom EU15 är it-kapitalets bidrag till den totala produktivitetstillväxten emellertid högre inom tillverkningsindustrin jämfört med dess bidrag i tjänstesektorerna. Detta skiljer sig alltså från förhållandet i , där it-kapitalet istället lämnar störst bidrag till tillväxten inom marknadstjänster. I en av Franklin et al. (2008) som behandlar effekterna av it på företagande och produktivitet konstaterades att it-effekterna inom tillverkning mer eller mindre standardiserats över . Detta ses som ett resultat av att man framgångsrikt lyckats skapa en enda EU-marknad med internationella värdekedjor för varor. Däremot sågs ingen sådan standardisering inom servicesektorerna på EU-nivå när rapporten skrevs. I tabellen nedan visas produktivitetstillväxten och it-kapitalets bidrag till denna inom olika sektorer för EU15. VA: Produktivitetstillväxt. K: Kapitalets bidragande andel av den totala tillväxten. : IKT-kapitalets bidrag till produktivitetstillväxten. KNIT: Övrigt kapitals bidrag till produktivitetstillväxten. It, tillväxt och globalisering Av diagrammet nedan framgår it-kapitalets andel av den totala produktivitetstillväxten inom varje enskild sektor i respektive EU15. Elekroniska maskiner, post och kommunikation Tillverkning, exklusive elektronisk Personlig- och social service Genomgående verkar det som att it-kapitalets bidrag till produktivitetstillväxten har varit lägre i än i övriga EU. I har det bidragit mest inom sektorerna finans och marknadstjänster. I övriga har tillverkningsindustrierna haft mest nytta av investeringar i it-kapital. En anledning till att it-kapitalets andel av tillväxten har varit lägre i förklaras av att den totala tillväxten i varit högre. Den totala tillväxten i under den aktuella var jämfört för EU15. I absoluta tal var it-kapitalets andel av tillväxten lika hög, nämligen . I har med andra ord andra faktorer bidragit till att höja tillväxten i större utsträckning än vad fallet varit för EU15. Det bör i sammanhanget nämnas att användningen av gjorda itinvesteringar i kan vara en förklaring till den högre tillväxten2. 2 Se t.ex. Svensk produktivitetsutveckling och förutsättningar för en framgångsrik IKT- politik, , IFN Policy Paper nr 23, , 2008. It, tillväxt och globalisering Betydelse av it på företagsnivå Trots att det förekommer många studier av it:s roll för produktivitetsutvecklingen på branschnivå, är det sämre ställt vad gäller studier på företagsnivå. Det är därför inte lätt att säga i vilken utsträckning it har gynnat företag i olika storleksklasser. Det finns emellertid studier som antyder att stora företag har varit mer benägna att investera i it och att produktivitetsutvecklingen har varit högre i större företag som följd av it. I en studie av EU-kommissionen3 undersöks användningen av it och dess effekter bland små och stora företag inom branscherna bank, detaljhandel, läkemedel, transport och logistik samt metall- och möbelproduktion. I studien finner man att sannolikheten är större att stora företag använder it jämfört med små och medelstora företag. Innovationer som är möjliggjorda av it resulterar i att företag presterar bättre, genom exempelvis högre omsättning och produktivitet. Även om små företag i regel anses vara mer innovationsbenägna, bedöms sannolikheten att it-baserade innovationer introduceras vara högre i stora företag. Detta skulle i så fall innebära att skillnaderna i it-användning mellan stora respektive små och medelstora företag ökar snarare än krymper. En av studiens slutsatser är därför att det är viktigt att främja användningen av it i små och medelstora företag och integrera dem i digitala värdekedjor. Detta lyfts fram som angeläget inte minst mot bakgrund av att små och medelstora företag är viktiga för EU:s ekonomier. I en studie4 av effekterna av it-investeringar på företagsnivå konstateras att it har en positiv påverkan på resultat och produktivitet. Effekten varierar emellertid beroende på bl.a. företagsstorlek och ålder. De positiva effekterna inträder främst när it-investeringar följs av utbildningar och organisatoriska förändringar. Studien lyfter fram att även om t.ex. höga investeringskostnader kan vara ett hinder för små och medelstora företag kan de, när väl en itinvestering är gjord, få komparativa fördelar jämfört med större företag. Detta då de är mindre och mer flexibla vilket underlättar exempelvis organisatoriska förändringar som en följd av förändrad itanvändning. Sammantaget är det svårt att dra några säkra slutsatser om hur it relativt har påverkat produktiviteten bland företag i olika storleksklasser. Detta är en fråga där mer forskning behövs. 3An Economic Assessment of ICT Adoption and its Impact on Innovation and Performance, study report no. 10/2008, , 2008. 4The Economic Impacts of ICT – What Thus Far?, , , 2004. It, tillväxt och globalisering 2.2Globaliseringens effekter för småföretag Två begrepp kan vara särskilt intressanta att uppmärksamma vid diskussion kring globaliseringens effekter för småföretag. Dessa är transaktionskostnader och begränsad rationalitet. Medan sjunkande transaktionskostnader kan förväntas öka möjligheterna för småföretagande kan begreppet begränsad rationalitet i en värld av ökande informationsmängder komma att gynna större företag. Ekonomin har präglats av två trender, globalisering och tjänstefiering. Med globalisering brukar man mena att tidigare lokala marknader länkas samman i ett stort, världsomspännande nätverk. Tjänstefiering brukar kopplas till att en ökad andel av sysselsättningen bedrivs inom tjänstesektorn, att det sker en fragmentisering där produktionsprocessen styckas upp så att tjänster som tidigare utfördes inom företag nu avknoppas och köps upp på marknaden från specialiserade tjänsteföretag. Slutligen brukar också det faktum att varor som säljs knyts till ett allt större tjänsteinnehåll kopplas till begreppet. Hur hänger de två fenomenen globalisering och tjänstefiering samman? Vid första anblick kan de verka stå i motsatsställning. Globaliseringen innebär att alla kommer närmare varandra. Globaliseringen är en process där avstånden ekonomiskt krymper. är tjänster något som (i de flesta fall) måste produceras lokalt. Tjänster produceras som de konsumeras. Hur kan därför tjänster dra nytta av globaliseringen? Sambandet mellan globalisering och tjänstefiering kan dock förstås i ljuset av sjunkande informations- och transaktionskostnader. För att förstå hur minskande informations- och transaktionskostnader leder till både globalisering och tjänstefiering, är teori om företaget en viktig nyckel. En av nationalekonomins tidigaste lärdomar är att istället för självhushållning, kan ett samhälle genom arbetsdelning och byte öka produktiviteten och därmed öka tillfredsställelsen för alla. Ett samhälle kan sägas utgöra ett bytesnätverk där varje människa tillverkar för andras behov, för att byta till sig varor och tjänster av andra för att tillfredsställa de egna behoven. Detta gäller även för små samhällen som enskilda hushåll och byar, där alla känner alla. I det lilla samhället är andras behov i nätverket någorlunda kända för It, tillväxt och globalisering var och en. Om arbetsdelningen utvidgades ytterligare till ett nätverk bestående av miljontals okända människor, skulle specialiseringen och bytet kunna vidgas och därmed ytterligare öka tillväxten. Specialisering leder till två typer av tillväxt. I enlighet med den gamla handelsteorin, kan företag och länder utnyttja komparativa fördelar så att tidigare kända produkter kan tillverkas billigare, vilket ökar varumängden. I enlighet med den nya handelsteorin, förknippad med exempelvis , leder det större nätverket till att fler produkter kan tillverkas, så att utbudet kan ökas. Produkter som inte tidigare fanns på den lokala marknaden, kommer att finnas och konsumeras. Emellertid uppstår i ett utvidgat nätverk ett informationsproblem. Hur ska handlingar kunna samordnas för högsta möjliga behovstillfredsställelse, när nätverket består av miljontals för varandra okända individer? På något sätt måste miljontals konsumenters preferenser som ligger förborgade i deras sinnen kommuniceras till miljontals okända producenter. måste alla idéer som ligger förborgade bland miljontals producenter bli till handling och utmynna i varor och tjänster som de okända konsumenterna faktiskt efterfrågar. Hur är detta möjligt? Nationalekonomins grundläggande idé kan sägas vara den, att när människor fritt samspelar på marknader, kommer de att som ledda av en osynlig hand samordna sina resurser och handlingar på för konsumenterna bästa möjliga vis. Samordningen sker genom att marknadssignaler, såsom priser och vinster, vägleder individer i deras ekonomiska beslut. Marknadssignalerna gör att nätverket kan utvidgas till att bestå av miljontals för varandra okända människor, vilket gör att specialiseringen kan drivas mycket långt. Men om marknaden på bästa sätt samordnar mänskliga handlingar och allokerar resurser, uppstår en ny fråga: varför finns det i så fall företag? I sin klassiska artikel The Nature of the Firm, ställer (1937) denna till synes enkla fråga. Utifrån ett marknadsteoretiskt perspektiv är förekomsten av företag inte helt given. Företag kan sägas vara små planekonomier: inom företaget sker allokeringsbeslut inte genom marknadssignaler. Istället allokeras det i enlighet med en plan. Men om marknaden löser det samhällsekonomiska allokeringsproblemet bättre än vad storskalig planering gör, varför finns det då företag? Coase svar är att det förekommer transaktionskostnader. Dessa transaktionskostnader kan sägas vara priset för att använda marknadsmekanismen. Ju högre transaktionskostnader, ju dyrare blir det således att använda It, tillväxt och globalisering marknadsmekanismen, och desto lönsammare (relativt) blir det att fördela resurser och samordna handlingar inom ett företag. Ur detta resonemang följer att ju lägre transaktionskostnaderna är (i vilka ingår informationskostnader), desto billigare blir det att använda sig av marknadsmekanismen. Resonemanget om transaktionskostnader kan således ge en nyckel till båda de två fenomenen globalisering och ökande tjänstefiering. Sjunkande transaktionskostnader gör det lönsamt att utvidga marknaden till andra länder och knyta samman tidigare lokala marknader i ett enda stort nätverk. Sjunkande transaktionskostnader kan också förklara fragmentiseringen. Det blir billigare att handla på marknaden, varför det blir mer lönsamt att stycka upp tillverkningsprocessen, där exempelvis tillverkningsföretag koncentrerar sig på sin kärnverksamhet och köper upp mer perifera tjänster på marknaden. Transaktionskostnaderna har drastiskt sjunkit talet. De sjunkande transaktionskostnaderna är en avgörande faktor för den pågående globaliseringen. Sjunkande transaktionskostnader talar för att även mindre företag kan verka på marknader, vilket talar för en ökad fragmentisering av näringslivet. Det är också ett empiriskt faktum att det har skett en uppstyckning och outsourcing av tilläggstjänster bland stora industriföretag. Mer perifera delar av verksamheten avknoppas och tjänster köps nu upp på marknaden av specialiserade tjänsteföretag. Utvecklingen framgår av diagrammet nedan. It, tillväxt och globalisering har sysselsättningen ökat i tjänstesektorn och minskat i industrin. Men ser vi på vilka tjänster som har ökat så är det nästan helt och hållet inom de så kallade företagstjänsterna som ökningen skett. Strukturomvandlingen innebär således att tjänster som tidigare tillhandahölls inom industriföretagen nu köps upp på marknaden. Denna utveckling talar för att det finns ett ökat utrymme för små kunskapsintensiva tjänsteföretag i den framtida ekonomin. Resonemanget kring transaktionskostnader talar för att globaliseringen skulle gynna småföretagandet på de större företagens bekostnad. finns det faktorer som gynnar storföretagen i det moderna informationssamhället. It-utvecklingen har lett till en explosion i mängden information. Utvecklingen har också bidragit till att människors möjligheter att söka information har ökat. är människors kognitiva förmågor lika begränsade som de alltid har varit. Till skillnad från förr då den mesta kunskapen var lokal är nu utbudet globalt. Människor vistas i okända It, tillväxt och globalisering miljöer på ett helt annat sätt än man gjorde . Informationssamhället och globaliseringen leder därför till att osäkerheten ökar i och med att informationsmängden ökar. I denna värld kommer företag med starka varumärken att ha en fördel. I en värld med hundra olika erbjudanden kommer de flesta att välja de erbjudanden som man känner till. Globaliseringen kan därför leda till att stora globala aktörer med starka varumärken kan komma att växa på de lokala alternativens bekostnad. Exempel är stora globala redovisningsbyråer inom företagstjänster som dominerar marknaden för redovisning i många västländer. Inom handeln har de stora kedjeföretagen växt på de oberoende handlarnas bekostnad. Konsumenternas behov av tydliga koncept i kombination med storföretagets möjlighet till en effektivare logistik driver på denna utveckling. studerade koncentrationsgraden i svenska köpcentra och fann att kedjeföretagens andel av antalet butiker ökade från år . Det är emellertid viktigt att komma ihåg att kedjeföretag och småföretagande inte är ömsesidigt uteslutande. Många stora kedjor består av småföretagare som driver inköp och verksamhet under gemensamt varumärke.