sou · GZB379 · 2012-01-01 00:00:00 — En rapport om utbildning, utveckling och forskning SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Regeringen beslöt (dir. 2009:18) att inrätta en delegation för kunskapsområdet företagshälsovård att övergångsvis upphandla och samordna långa utbildningar, på magister- och masternivå, i företagshälsovård. Delegationen fick i uppdrag att följa införandet av den nya specialiseringstjänstgöringen i arbets- och miljömedicin (SOSFS 2008:17) samt bilda ett forum för utbildningen av företagsläkare med berörda parter . Delegationen fick även i uppdrag att bilda ett forum för att stödja utvecklingen inom området företagshälsovård och organisera kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan högskolor, arbetsmarknadens parter, myndigheter och företagshälsovårdsbranschen för att utveckla en kvalitetsdiskussion som blir vägledande för kunskapsområdet företagshälsovård samt verka för ökad forskning inom området. Delegationens verksamhet avslutas senast . Delegationen har antagit namnet FHV-delegationen. förordnades professorn som ordförande i delegationen. Från och med samma tidpunkt förordnades , i ; , Kommuner och Landsting; , ; , Föreningen Svensk Företagshälsovård; , Akademikers ; , ; , ; , ; Ywonne Strempl, ; , samt , . och avgick från delegationen . och avstod från att ersätta dessa. , TCO ersatte . Som huvudsekreterare i delegationen förordnades och som sekreterare . FHV-delegationen har och överlämnat årliga rapporter till . redovisades utvecklingen inom området till och . publicerade delegationen en studiehandbok företagshälsovård – möjligheter och metoder, SOU 2011:63. FHV-delegationen överlämnar härmed sin slutrapport företagshälsovård – en rapport om utbildning, utveckling och forskning, SOU 2011:79. Delegationens arbete och utgångspunkter ...................................... Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård ......... 2.1 Företagshälsovård – ett kunskapsområde .............................. 2.2De långa professionsutbildningarna för 2.2.3 FHV-utbildningarna blir reguljär 2.2.4 Noder för de nya utbildningsprogrammen................. 2.3Den treåriga utbildningssatsningen till stöd för utvecklingen av företagshälsovården ...................................... 2.4Den nya specialiseringstjänstgöringen i arbets- och Den nya specialiseringstjänstgöringen......................... 2.5Stödja utvecklingen av företagshälsovård mot ett 2.5.2 Forum till stöd för kunskapsområdet Slutsatser och rekommendationer................................. 3.1Högskoleutbildningar för arbetsmiljö, hälsa och Forskningsprogrammet på gång .............. Utbildning till specialistkompetent företagsläkare ................ Stöd till företagshälsovårdens egen förnyelseprocess ............ Bilaga 1 Kommittédirektiv.................................................. för arbetsliv och socialvetenskap International Classification of Functional disorders kvalitetssäkring i IPULS regi av ST-utbildning FHV-delegationen har genomfört verksamheter som syftar till ett kunskaps- och kvalitetslyft av företagshälsovården (FHV). Det har skett genom att delegationen organiserat kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan högskolor, arbetsmarknadens parter, myndigheter och FHV-bransch. Vidare finns nu en infrastruktur för högre utbildning och forskning i och om företagshälsovård. Kunskapsområdet företagshälsovård är inrättat såsom ett nytt forskningsområde med egen professur. Magister- och masterprogram med inriktning arbetsmiljö, hälsa och företagshälsovård har kommit igång på flera universitet. Kompetensutveckling har genomförts för branschen och verktyg har tagits fram för deras eget förnyelsearbete. Det har emellertid gått för att kunna avläsa effekterna av insatserna, men delegationen bedömer att dessa ger goda förutsättningar för ett kunskaps- och kvalitetslyft inom såväl kunskapsområdet som arbetsfältet företagshälsovård. Det är dock angeläget att följa och utvärdera företagshälsovårdens kvalitet och nyttiggörande mot bakgrund av nämnda insatser. De nystartade högskoleprogrammen utgör en skör struktur och det behövs en samlande aktör för att säkra investeringen i dessa. Även för arbetsmarknadens parter behövs fortsättningsvis en plattform för att följa företagshälsovårdens kvalitetsutveckling. I delegationens resonemang kring detta lyfts fram olika alternativ vilka skulle kunna ha en roll i detta sammanhang. Utvecklingen av den planerade försöksverksamheten med specialiseringstjänstgöring i arbets- och miljömedicin fick inte den uppslutning från företagshälsovårdens sida som förarbetet indikerade. Det projektet har övertagits av arbets- och miljömedicinska kliniken i för att säkra de upparbetade erfarenheterna och resultaten. Det är delegationens bedömning att den modell som tagits fram inom försöksverksamheten i princip borde kunna byggas vidare på förutsatt att intresse finns inom företagshälsovården för denna specialistutbildning och att ansvarsfördelningen mellan stat, landsting och företagshälsovård klargörs lämpligen genom fortsatt utredning. The Delegation for has conducted activities aimed at improving knowledge and quality in occupational health services. This was accomplished through experience exchanges, organised by the Delegation, between higher education institutions, the social partners, public authorities and the occupational health services industry. In addition, infrastructure is now in place for higher education and research in and about occupational health services. The occupational health services area is set up as a new research domain, with its own professorships. programmes (both one-year and two-year) focusing on work environments, health and occupational health services have been launched at several universities. Skills development schemes have been carried out for the industry, and tools have been developed to help in their own renewal efforts. However, not enough time has elapsed to evaluate the effects of these measures, but the Delegation considers that they provide good opportunities for improving knowledge and quality in occupational health services regarding both industry knowledge and activities. It is nonetheless important to follow and evaluate the quality and utilisation of occupational health services in light of the above mentioned measures. The newly launched university programmes form an extensive structure, and a coordinating actor is necessary to ensure investments in them. The social partners also need a platform to follow future quality development in occupational health services. In its reasoning concerning this, the Delegation highlights various alternatives that could play a role in this context. The development of the planned pilot project with residency training in occupational and environmental medicine did not receive the expected support on the part of occupational health services that the preparatory work had indicated. The project has been taken over by the Occupational and Environmental Medicine Clinic in to safeguard the experiences and results acquired so far. It is the Delegations assessment that in principle, it should be possible to continue on the model developed in the pilot project provided that the occupational health services are interested in this specialist training and that the division of responsibility between the state, county councils and occupational health service is clarified, most suitably through further examination. Regeringen beslöt (dir. 2009:18) att inrätta en delegation för kunskapsområdet företagshälsovård att övergångsvis upphandla och samordna långa utbildningar, på magister- och masternivå, i företagshälsovård. Delegationen fick i uppdrag att följa införandet av den nya specialiseringstjänstgöringen i arbets- och miljömedicin (SOSFS 2008:17) samt bilda ett forum för utbildningen av företagsläkare med berörda parter . Delegationen fick även i uppdrag att bilda ett forum för att stödja utvecklingen inom området företagshälsovård och organisera kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan högskolor, arbetsmarknadens parter, myndigheter och företagshälsovårdsbranschen för att utveckla en kvalitetsdiskussion som blir vägledande för kunskapsområdet företagshälsovård samt verka för ökad forskning inom området. Delegationens verksamhet avslutas senast . Delegationens arbete och utgångspunkter FHV-delegationens verksamhet har inriktats mot fyra områden vilka motsvarar uppdraget: De långa professionsutbildningarna för företagshälsovården; Den treåriga utbildningssatsningen till stöd för utvecklingen av företagshälsovården; Den nya specialiseringstjänstgöringen i arbets- och miljömedicin; Stödja utvecklingen av företagshälsovård mot ett tvärsektoriellt kunskapsområde. FHV-delegationen använder sig av begreppet företagshälsovård i två avseenden dels som kunskapsområde och dels som arbetsfält. Med företagshälsovård som kunskapsområde åsyftas den innehållsmässiga delen; kunskapen och kompetensen såsom det framför allt kommer till uttryck i arbetsmiljölagen (1977:1160). Sammanfattningsvis kan företagshälsovård i det här avseendet uttryckas som experten på sambanden arbete och hälsa. Med företagshälsovård avses en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården skall särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. (SFS 1977:1160, 3 kap 2 c §.) Med företagshälsovård som arbetsfält menar vi de olika företagen och organisationerna som arbetar utifrån att vara den expertresurs som arbetsmiljölagen avser. Detta avsnitt ger en översikt hur rapporten är upplagd. I kapitel 2 rapporteras den verksamhet som FHV-delegationen har svarat för –2011. Den redovisningen följer de fyra områden som motsvarar uppdraget: (2.2) De långa professionsutbildningarna för företagshälsovården; (2.3) Den treåriga utbildningssatsningen till stöd för utvecklingen av företagshälsovården; (2.4) Den nya specialiseringstjänstgöringen i arbets- och miljömedicin; (2.5) Stödja utvecklingen av företagshälsovård mot ett tvärsektoriellt kunskapsområde. I detta kapitel tas också upp den avrapportering som ska ske i samband med slutredovisningen enligt direktiven (2009:18): hur verksamhetsförlagd utbildning och liknande praktik ordnas isamarbete med FHV-enheter samt i vilken utsträckning personer med den nya utbildningen efterfrågas på arbetsmarknaden, hur försörjningen av läkarkompetensen för FHV utvecklas mot bakgrund av införandet av den nya specialiseringstjänstgöringen iarbets- och miljömedicin, hur den treåriga utbildningssatsningen läggs upp och vilken utsträckning verksamheten upphandlas, varvid FHV-branschens medverkan ska belysas, på vilket sätt det organiserade kunskaps- och erfarenhetsutbytet bidrar till en kvalitetsdiskussion för det multidisciplinära kunskapsområdet FHV och utvecklingen av evidensbaserad praxis, utvecklingen av forskning inom kunskapsområdet FHV och delegationens insatser i samband därmed, samt andra frågor av vikt för kunskapsområdets utveckling. I kapitel 3 redovisar FHV-delegationen sina slutsatser av den genomförda verksamheten. Mot den bakgrunden diskuterar delegationen i vilken utsträckning ett kunskaps- och kvalitetslyft har åstadkommits av företagshälsovård som kunskapsområde såväl som arbetsfält. I förekommande fall lämnas rekommendationer om ytterligare åtgärder. 2Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård 2.1Företagshälsovård – ett kunskapsområde I uppdraget till FHV-delegationen (dir. 2009:18) betonades uppgiften att utgöra ett forum för att stödja utvecklingen inom området företagshälsovård och organisera kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan högskolor, arbetsmarknadens parter, myndigheter och företagshälsovårdsbranschen. Detta skulle bidra till att utveckla en kvalitetsdiskussion vägledande för kunskapsområdet företagshälsovård. Statsmakterna satte av särskilda medel för en treårig utbildningsinsats i syfte att främja företagshälsovårdens utveckling. Motivet till denna satsning var att företagshälsovården förväntades medverka till förbättringar i fråga om samordning av insatser för snabb återgång i arbete och medverka till att förbättra sjukskrivningsprocessen. Till grund för regeringens beslut om uppdraget till FHV-dele- gationen låg betänkandet Ny företagshälsovård – ny kunskapsförsörjning, SOU 2007:91 från utredningen (dir. 2007:19). Utredningen beskrev de kommande utmaningarna för företagshälsovården på följande vis. Företagshälsovården (FHV) står inför stora utmaningar och stora möjligheter att utvecklas. Regeringen öppnar nu för företagshälsovården att få en roll i sjukskrivningsprocessen. står branschen inför ett omfattande generationsskifte. Utbildningarna är avgörande för kompetensförsörjningen. Långsiktighet och stabilitet är viktig för kvalitet i utbildningen. En företagshälsovård som har att agera utifrån vetenskap och beprövad erfarenhet, behöver dessutom något mer än utbildning. Företagshälsovården måste ses som ett multidisciplinärt kunskapsområde och försörjas av forskning, utvärdering och utveckling för sitt specifika behov och sina frågeställningar. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård misk bas och struktur kan etableras för detta område gynnas också utvecklingen av kvalificerade och attraktiva utbildningar.1 Mot denna bakgrund föreslog utredningen att en professur inrättas för företagshälsovård som ett multidisciplinärt kunskapsområde, ett FoU-program utarbetas, de långa FHV-utbildningarna blir reguljära högskoleutbildningar och en särskild utbildningssatsning genomförs till stöd för företagshälsovårdens utveckling. I detta kapitel redovisas den verksamhet som FHV-delegationen har svarat för –2011. Delegationen återkommer i kapitel 3 till frågan hur företagshälsovården som kunskapsområde men även som arbetsfält har utvecklats. 2.2De långa professionsutbildningarna för företagshälsovården En av uppgifterna för FHV-delegationen har varit att upphandla utbildningar för företagshälsovårdens personal. Enligt regeringens direktiv 2009:18 får de uppdrag om utbildning som ges till universitet och högskolor endast avse sådan utbildning där lärosätet har kompetens och som knyter an till sådana examina som finns reglerade i högskoleförordningen (1993:100). Delegationen ska, till dess att utbildningarna förts över till den reguljära högskolan, ansvara för att den pågående och planerade utbildningen fortgår. Delegationen ska ansvara för upphandling av utbildning motsvarande högskolornas avancerade nivå för FHV-personal. 2.2.2Uppdragsutbildningarna för företagshälsovårdens personal Uppdragsutbildningarna för företagshälsovårdens personal har omfattat flera terminer och/eller läsår. I tabell 2.1 redovisas även de utbildningar som utredningen (S 2007:01) beslutade då uppdraget övergick till FHV-dele- gationen och avslutades . 1 SOU 2007:91, sida 9. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård Med FHV-utbildning avses här yrkesinriktad utbildning för fem yrkeskategorier inom företagshälsovården: arbetsmiljöingenjörer, beteendevetare, ergonomer/sjukgymnaster, företagssköterskor och företagsläkare. Uppdragsutbildningarna var i princip upplagda på samma sätt som när svarade för dessa, dvs. som yrkesinriktad vidareutbildning för personal inom företagshälsovård. De var olika i omfattning och djup (poängsatta mellan 15 hp till 60 hp), utan egentligt samband med varandra samt ledde inte till någon formell examen. För företagsläkarna ingick emellertid kursen som ett led i att få specialistbevis. I princip gällde krav på anställning inom företagshälsovård för att komma in på en FHV- utbildning. För tiden –2011 har sammanlagt 16 FHV-utbild- ningar med cirka 480 deltagare upphandlats till en kostnad för staten om . Företagshälsovården har stått för lönekostnader och i förekommande fall även för andra kostnader såsom resor och logi för sina deltagare. De universitet och högskolor som –2011 svarat för de olika FHV-utbildningarna inom ramen för s.k. uppdragsutbildning är , , , , , samt . trappade FHV-delegationen ned volymen på uppdragsutbildningarna till förmån för arbetet med utveckling och integrering av dessa till reguljär högskoleutbildning med undantag för företagsläkarkursen. Företagsläkarkursen på 22,5 hp har utgjort den teoretiska delen av specialistutbildningen för blivande företagsläkare enligt den tidigare studieordningen. Den nya specialiseringstjänstgöringen i arbets- och miljömedicin behandlas i avsnitt 2.4. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård SOU 2011:79 Genomförda FHV-utbildningar (uppdragsutbildningar) 2007– 2.2.3FHV-utbildningarna blir reguljär högskoleutbildning Regeringen ställde sig bakom grundidén från kommittén S 2007:01 att de långa FHV-utbildningarna borde bedrivas som reguljär högskoleutbildning (prop. 2008/2009:1). Kommittén S 2007:01 drog följande slutsats i sin slutrapport . I det fortsatta arbetet är det viktigt att inte lägga ut uppdragsutbildning som konkurrerar med eller försenar integreringen. Risken är att detta inte blir konkurrensneutralt. Ju mindre utlägg för dessa (dyra) uppdragsutbildningar desto mer kan läggas på utvecklingsarbetet tillsammans med högskolorna och därmed snabbare komma i mål med övergången. Kommittén S 2007:01 resonerade också om en stabil grund för kunskapsområdet företagshälsovård. För det behövs en akademisk bas som kan koppla utbildning och forskning, dvs. börja bygga kunskapsområdet. Kommitténs bedömning var att fullbreddsuniversitet med akademisk bas i arbets- och miljömedicin har goda förutsättningar att utveckla både professions- och gemensamma utbildningar av olika slag. I direktiven 2009:18 till FHV-delegationen framhölls: När dessa utbildningar inordnas i högskolans utbildnings- och examensstruktur öppnas utbildningarna för alla som uppfyller behörighetskraven enligt högskolans antagningsregler. Det krav på anställning i företagshälsovården som funnits i de tidigare FHV-utbildningarna upphör därmed. 2 Förkortningar UoH – universitet och högskola; Hp – högskolepoäng; GU – , KI – , LU – ; MdH – ; UmU – ; UU – ; ÖRU – . Aming – arbetsmiljöingenjör; Betvet – beteendevetare; Ferg – ergonom/sjukgymnast; Fläk – företagsläkare; Fsköt – företagssköterska. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård FHV-delegationens arbete med de långa FHV-utbildningarna tog vid där kommittén S 2007:01 slutade. Arbetet har med nödvändighet bedrivits skyndsamt då övergångstiden inte blev så lång som kommittén föreslog (till 2015) utan längst . Delegationens val av samarbetspartner föll sig naturligen på de universitet som svarat för uppdragsutbildningarna och därmed redan hade nödvändig kompetens, erfarenhet och engagemang för det fortsatta arbetet. Flertalet hade också en bakgrund i att även tidigare ha samverkat med om FHV-utbildningar. En grundläggande förutsättning för samarbetet var att lärosätena själva var intresserade av att ha dessa utbildningar inom ramen för sitt eget utbud. Integreringsarbetet har finansierats gemensamt av FHV-delega- tionen och respektive högskola. Härigenom har fyra noder eller centra åstadkommits i landet. I , och har man tagit ett samlat grepp över utbildningar med inriktning mot flera av företagshälsovårdens professioner. I har man i huvudsak med egna resurser satsat på ett utbildningsprogram för företagssköterskor. Utvecklings- och integreringsarbetet har lett till att de tidigare FHV-utbildningarna konverterats till avancerad nivå inom högskolan, vilket ger magister- eller masterexamen. För att nå detta resultat har lärosätena bl.a. samarbetat internt över både institutions- och fakultetsgränser. För att skapa ett relevant innehåll i utbildningarna har kontakter tagits med företrädare för branschen, arbetsmarknadens parter, myndigheter på området m.fl. Detta har också resulterat i mer eller mindre permanenta konstellationer till stöd för integreringsarbetet och tiden därefter. En av utmaningarna har varit att få genomslag för den multidisciplinära kompetensen och teamarbetet i utbildningsplaneringen. Detta underlättas nu av att utbildningarna ligger på samma nivå och omfattning. I de nya programmen eftersträvas balans mellan yrkesgemensamma kurser och interprofessionell utbildning med specifik fördjupning för respektive yrkesinriktning. FHV-delegationen har nära följt utvecklingsarbetet hos de berörda högskolorna genom skriftliga och muntliga lägesrapporter samt genom workshops på olika teman. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård En problemställning i samband med planeringen av den nya utbildningen gällde de studerandens kontakter med arbetslivet och FHV- branschen . För en utbildning, som ska leda till utveckling av en yrkeskompetens, krävs praktisk träning inom kompetensområdet. En av de nya förutsättningarna för högskolans utbildningar inom företagshälsovård innebar att studenter som antas till kurser med FHV-inriktning kan komma att sakna praktisk erfarenhet av området. Den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU) som traditionellt anordnas för detta ändamål kräver kvalificerade handledare i den verksamhet där detta utbildningsmoment ska genomföras. Eftersom tillgången av handledare på magister- /masternivå ännu inte finns i tillräcklig omfattning inom företagshälsovården gav delegationen stöd till ett par utvecklingsprojekt som rörde VFU. En annan fråga för närmare utredning handlade om i vilken utsträckning och omfattning som VFU behöver ingå som en del i utbildningarna. Begreppet VFU användes i det här sammanhanget som en samlingsbeteckning för behovet av verksamhetsnära utbildning. genomförde på uppdrag av delegationen en sådan studie som avrapporterades skriftligen . I uppdraget ingick också att svara för en workshop om VFU med övriga berörda lärosäten. Resultatet av utredningen från pekade bl.a. på svårigheter att i någon större omfattning genomföra färdighetsträning i reell miljö. rådde också enighet om att det inte finns några färdigheter som endast kan eller måste tränas i reell miljö. Det är därför mer rimligt att först satsa på att utvärdera alternativa träningsmöjligheter som kan medföra kontinuerlig kvalitetssäkrad utbildning. Träning och examination kan ske i utbildningslokaler och laboratorier, på arbets- och miljömedicinska kliniker, och i virtuella miljöer. Rapporten framhöll att laboratorier och träningscentra är etablerade färdighetsmiljöer och bör fortsatt tas tillvara. Mer omfattande projekt, såsom självständigt arbete/uppsats, skulle kunna genomföras i reell miljö, t.ex. enligt modell låna student, men hänsyn måste tas till om det är möjligt även utifrån försäkrings- och sekretesshänsyn. Som en framtida träningsmiljö bedömdes virtuella miljöer kunna utgöra ett alternativ men för att åstadkomma det fordras fortsatt utvecklingsarbete samt struktur för långsiktighet avseende såväl support som uppdateringar. Det arbetet måste ske i samverkan med flera intres- Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård senter som kan bidra med både kunskap och ekonomiska förutsättningar. I Företagssköterskeprogrammet, vilket är ett magisterprogram i omvårdnadsvetenskap vid /Hälsoakademin, är en av delkurserna Verksamhetsförlagd utbildning, 7,5 hp. Mot bakgrund av de svårigheter som bedömdes i att genomföra VFU för utbildningar riktade mot företagshälsovården stödde delegationen ett pilotprojekt vid . Projektets målsättning var att förstärka handledarkompetensen inom företagshälsovården för VFU med företagssköterskeprogrammet i fokus. Projektet har rapporterat sitt arbete vid workshopen samt skriftligen .