sou · H0B331 · 2012-05-04 00:00:00 — Även om underlaget för resultatanalysen, enligt Statskontorets bedömning, lämnade en del övrigt att önska, fanns flera indikationer på att deltagarnas egen- försörjning hade ökat efter Finsam-insatserna. Statskontoret kunde dock inte fastställa att detta var en effekt av Finsam. Inspektionen för socialförsäkringen (2010) har granskat upp- följnings- och utvärderingsrapporter inom verksamheter finan- sierade med samverkansmedel. Deras slutsatser är att kunskaper saknas om effekterna av olika samverkansformer och att fler effektutvärderingar måste genomföras. I rapporten konstateras att det saknas såväl tydliga krav på utvärdering som effektiva beställare och mottagare av utvärderingsrapporter. Arbetsmarknadspolitiska insatser för ökat deltagande i arbetslivet 4.6.2Nyanlända flyktinginvandrares särskilda behov Reformen för vissa nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet trädde i kraft och innebär att staten tar ett större ansvar för nyanlända flyktinginvandrares etablering.9 har genom reformen fått ett utökat och samordnande ansvar för att påskynda den nyanländes etablering och har också fått nya uppdrag som att anvisa till bosättning, erbjuda lots enligt ett valfrihetssystem och besluta om etableringsersättning. Inför reformen fanns en osäkerhet om hur vanligt förekommande funk- tionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga var hos de nyanlända. En etableringsplan ska upprättas för den nyanlända som kan delta i etableringsinsatser till en omfattning av av heltid. Om prestationsförmågan understiger avslås rätten till etableringsplan. Förmågan ska bedömas i relation till de insatser som Arbetsförmedling och kommun erbjuder under den längst tvååriga etableringsperioden. Begreppet arbetsförmåga används därför inte i detta sammanhang. Avsteg från kravet att planen ska omfatta aktiviteter på heltid kan göras om den nyanlände är förhindrad att delta på heltid på grund av vård av barn, styrkt sjukdom eller någon annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Detta innebär att även personer med en rätt stor nedsättning av sin förmåga ska erbjudas lämpliga aktiviteter som enligt regelverket minst ska omfatta undervisning i svenska för invandrare, samhällsorientering och arbetsförberedande insatser. I en rapport från Arbetsförmedlingen (2012d), omfattande reformens första år, redovisas att endast ett fåtal (31 av totalt nästan 8 000 personer) fått sin etableringsplan reducerad på grund av sjukdom eller någon annan nedsättning av den fysiska presta- tionsförmågan. har Arbetsförmedlingen avslagit rätten till etableringsplan för 76 personer. Arbetsförmedlingen, , och Kommuner och Landsting har undertecknat en gemensam viljeinriktning när det gäller bedömning av vissa nyanländas invandrares förmåga att delta i etableringsinsatser. Parternas utgångspunkt är att insatser som ingår i en etableringsplan ska anpassas så att individer i normalfallet kan delta i insatser på heltid. 9 Etableringsreformen omfattar personer som beviljats uppehållstillstånd som flyktingar, skyddsbehövande i övrigt samt deras anhöriga som ansökt om uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen blivit folkbokförd. Arbetsmarknadspolitiska insatser för ökat deltagande i arbetslivet I de allra flesta fall kommer således Arbetsförmedlingen inte behöva begära in läkarutlåtande om hälsotillstånd. Enligt vilje- inriktningen ska Arbetsförmedlingen fastställa nivån på deltagandet genom utredande och medicinska underlag eller dokumentation av Arbetsförmedlingens legitimerade specialister. Det låga antalet avslag samt det begränsade antalet personer som fått en reducerad plan ska ses mot bakgrund av den gemensamma viljeinriktningen och att aktiviteterna i etableringsplanen har individanpassats så att en nyanländ kan delta även vid lägre prestationsförmåga. Ett sätt för Arbetsförmedlingen att handskas med den oklarhet som inledningsvis kan råda beträffande en nyanländs prestationsförmåga kan också vara att upprätta en etableringsplan med kort varaktighet på heltid med aktiviteter som syftar till att klargöra individens hälsotillstånd. Vid en prestationsförmåga eller reducerad sådan ska Arbetsförmedlingen, enligt viljeinriktningen, delge berörda parter en dokumenterad bedömning enligt lokalt utar- betade rutiner. Därmed ska säkerställas att den nyanlända får försörjning och det stöd som krävs från andra aktörer såsom vård eller sociala insatser. Även om reformen för nyanländas etablering nu varit gång i är det ännu för tidigt att dra slutsatser om vilka särskilda behov nyanlända flyktinginvandrare med nedsatt prestationsförmåga kan ha. Utifrån det arbetssätt som tillämpas och de redovisningar av verksamheten som finns att läsa är det även svårt att veta hur vanligt det är med nedsatt prestationsförmåga bland de nyanlända som omfattas av reformen. Ambitionen att anpassa innehållet i aktiviteterna efter deltagarnas förutsättningar och förmåga så att så många som möjligt får etableringsersättning på heltid är helt i linje med hur arbetet är tänkt att bedrivas. Det är viktigt att nyanländas prestationsförmåga vid behov utreds tidigt under etableringsprocessen för att säkerställa att de kan få tillgång till de särskilda program och insatser som finns för personer med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga. Detta verkar också ske i och med att många av de insatser som inledningsvis erbjuds de nyanlända syftar t till att en sådan utredning och bedömning ska komma till stånd. Arbetsmarknadspolitiska insatser för ökat deltagande i arbetslivet Arbetsförmedlingens uppdrag att upphandla tjänster från privata aktörer startade som försöksverksamhet i tre län 2007 och har därefter utvidgats både vad gäller innehåll, målgrupper och omfatt- ning. De kompletterande aktörerna ska erbjuda individuellt anpas- sade tjänster som innefattar personlig handledning och stöd utifrån varje deltagares specifika behov. Avsikten är att de kompletterande aktörernas förmåga att pröva nya angreppssätt och nya lösningar ska öka den arbetssökande möjligheter att få ett arbete. har sammanlagt 960 företag levererat komplet- terande förmedlingstjänster till 140 000 arbetssökande (Arbetsför- medlingen, 2012c). Aktuella målgrupper är framför allt deltagare i de s.k. garantierna, invandrare och deltagare i arbetslivs- introduktion för tidigare sjukskrivna. Även insatser inom arbets- livsinriktad rehabilitering upphandlas t.ex. arbetsförmåge- bedömningar och sysselsättningsplatser med rehabiliterande inslag. deltog 660 personer i rehabiliteringsinsatser anordnade av kompletterande aktörer. De lotsar som erbjuds vissa nyanlända invandrare tillhandahålls enligt ett valfrihetssystem, vilket också är möjligt när det gäller tjänster från privata aktörer i övrigt. IFAU har genomfört två utvärderingar av de verksamheter som privata aktörer erbjuder. Den första (Bennmarker m.fl., 2009) visar att arbetssökande hos de privata aktörerna vanligen har tätare kontakt med sin arbetsförmedlare och är mer nöjda med den hjälp de får. I genomsnitt finns inga skillnader i sysselsättning eller inkomster mellan arbetslösa som fått stöd av en privat eller en offentlig förmedling. Däremot lyckades de privata förmedlingarna bättre med att förmedla jobb till utrikes födda än vad gjorde. Det framkommer vidare tendenser till att privata aktörer är mindre bra för att hjälpa ungdomar ur arbets- löshet. Den andra studien (och , 2012) fokuserar på alternativa insatser för långtidssjukskrivna. Studien visar inga skillnader i sannolikheten att återgå i arbete mellan individer som genomgått privat eller offentlig rehabilitering. Studien belyser dock inte det potentiella värdet av att som deltagare få möjligheten att välja rehabiliteringsaktör. En studie från (2010) visar att många deltagare uppskattar möjligheten Arbetsmarknadspolitiska insatser för ökat deltagande i arbetslivet att välja mellan de privata aktörerna, även om vissa tycker att valet är svårt. 4.7Social ekonomi och sociala företag kan ofta erbjuda arbetsuppgifter och en arbetsmiljö som har visat sig särskilt väl passa personer med psykiska funk- tionsnedsättningar eller psykosociala problem. Vad menas med social ekonomi? En arbetsgrupp inom dåvarande fick i uppdrag att ta fram en svensk definition av social ekonomi. Utifrån detta arbete växte följande definition fram: Med social ekonomi avses organiserade verksamheter som primärt har samhälleliga ändamål, bygger på demokratiska värderingar och är orga- nisatoriskt fristående från den offentliga sektorn. Dessa sociala och ekonomiska verksamheter bedrivs huvudsakligen i föreningar, kooperativ, stiftelser och liknande sammanslutningar. Verksamheter inom den sociala ekonomin har allmännytta eller medlemsnytta, inte vinstintresse, som främsta drivkraft. Inom EU framhålls den sociala ekonomin som en sektor med stor tillväxtpotential. Begreppet blev officiellt erkänt inom EU . utgör social ekonomi en viktig del av EU-politiken. EU:s strukturfondsprogram, i första hand Equal och Växtkraft Mål 3, har möjliggjort för det sociala företagandet att utvecklas. presenterade ett meddelande om initiativ för socialt företagande (KOM (2011) 682 slutlig). Två målsättningar anges med meddelandet: att lägga fram en kortsiktig handlingsplan för att stödja utvecklingen för de sociala företagen och att få till stånd en debatt om möjliga alternativ på lång eller medellång sikt. Arbetsmarknadspolitiska insatser för ökat deltagande i arbetslivet Vad är arbetsintegrerande sociala företag? I den handbok (2010) för samarbete med sociala företag – Sofisam – som , och tagit fram i samarbete med samarbete med , Kommuner och Landsting och Sociala Arbetskooperativens Intres- seorganisation (SKOOPI), definieras arbetsintegrerande sociala företag som företag som producerar och säljer varor och/eller tjänster: med övergripande ändamål att integrera människor som har stora svårigheter att få och/eller behålla ett arbete, i arbetsliv och samhälle, som skapar delaktighet för medarbetarna genom ägande, avtal eller på annat väl dokumenterat sätt, samt som i huvudsak återinvesterar sina vinster i den egna eller lik- nande verksamheter som är organisatoriskt fristående från offentlig verksamhet. Denna definition används också av och i regeringens handlingsplan (se avsnitt om denna nedan) för dessa företag. kan omfatta företag som har ett samhälleligt syfte, är fristående från den offentliga sektorn och som återinve- sterar sina vinster. Med arbetsintegrerande sociala företag avses sociala företag vars huvudsyfte är att skapa arbete. Det finns många andra sociala företag som också har samhälleliga syften och som producerar välfärdstjänster såsom vård, omsorg och utbildning. Även dessa sociala företag kan naturligtvis skapa arbetstillfällen för utsatta grupper även om huvudsyftet är ett annat. fanns enligt 268 företag som bedömdes rymmas inom ovanstående definition. Av dessa fanns 57 i , 50 i , 25 i län och 20 i . saknade helt företag av detta slag medan fem län hade fem företag eller färre. – 2011 har 157företag tillkommit plus 27 sociala företag som är organisationsanknutna. Med detta avses en nystartad resultatenhet med samma inriktning som ett socialt företag men inom en redan befintlig organisation. var antalet anställda 1 800 och det totala antalet verksamma i företagen uppgick till 6 900 personer. har antalet verksamma ökat till 8 660 personer, varav 2 540 hade en Arbetsmarknadspolitiska insatser för ökat deltagande i arbetslivet Med verksamma avses anställda (utan och med lönestöd), personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, i rehabili- tering eller sysselsättning enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade eller socialtjänstlagen m.m. Företagsformen för sociala arbetsintegrerande sociala företag kan vara ideell förening, ekonomiska förening, aktiebolag eller en kombination av dessa former. De vanligaste branscherna är butik och försäljning, hotell och restaurang, hushållsnära tjänster, bygg- och fastighetsskötsel samt odling och trädgårdsarbete. På andra ställen är det repris på repris. Här är det utveckling. Vägen Ut är en sammanslutning av 15 sociala företag som bedriver näringsverksamhet med målet att skapa arbete och rehabilitering för personer med svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Sammanlagt arbetar 90 personer i de sociala företagen och cirka 200 personer deltar i det dagliga arbetet. Företagsmodellen bygger på egenmakt och syftar till den process som ger människor kontroll och rätt att bestämma över sina liv. Le Mat är ett socialt företag som driver hotell och vandrarhem. Vägen ut Trädgård erbjuder arbetsträning och rehabiliterande sysselsättning och har upphandlingsavtal med kommuner och arbetsförmedlingar. Socioekonomiska bokslut används som metod för att visa hur de sociala företagen bidrar till samhällsekonomiska vinster. Regeringen tar fram en handlingsplan gav regeringen fyra myndigheter i uppdrag att ta fram förslag på nya grepp för att bryta utanförskapet genom arbete i sociala företag. Myndigheternas programförslag (, 2008) identifierade följande hinder för socialt företagande: Bristande samordning mellan olika försörjningssystem som försvårar för individer att delta i sociala företag. Oklarheter och hinder i offentliga regelverk i relation till sociala företags karaktär och förutsättningar bl.a. gällande lönebidrag och trygghetsanställningar. Arbetsmarknadspolitiska insatser för ökat deltagande i arbetslivet Svårigheter för sociala företag att delta i offentliga upp- handlingar. Stort behov av information, rådgivning och affärsutveckling hos de sociala företagen. Svårigheter gällande finansiering och kapitalförsörjning inför start och utveckling av sociala företag. Brist på statistik och forskning om socialt företagande. Med utgångspunkt bl.a. i de förslag myndigheterna hade lämnat beslutade regeringen om en handlingsplan för arbets- integrerande sociala företag. Handlingsplanen består av insatser för att stärka samverkan mellan olika aktörer inom närings-, social-, socialförsäkrings-, arbetsmarknads- och finansområdet. Det handlar bland annat om att tydliggöra möjligheterna till ekonomiskt stöd för sociala företag, undersöka olika finansieringsmodeller samt att kartlägga hinder och möjligheter för sociala företag att delta i offentlig upphandling. Informationsinsatser till offentliga och andra aktörer samt även förbättrad kunskap om de sociala före- tagen genom exempelvis statistik är andra viktiga exempel på insatser i handlingsplanen. Bland de förslag som (2011) därefter lämnat märks utredning av behovet och utformningen av ett särskilt arbetsmarknads-, social- och näringspolitiskt program för insatser i och start av arbetsintegrerande sociala företag. Detta är ett socialt företag som tillhandahåller arbetslivsinriktad rehabilitering och arbete för personer med funktionsnedsätt- ning. Verksamheten består av café och restaurang, bed-and- breakfast och korttidsboende för unga med psykiska funktions- nedsättningar. Arbetsförmedlingen, och köper rehabiliteringstjänster från föreningen. Omkring 40 personer har anställning eller deltar i rehabili- teringsverksamheten. Arbetsmarknadspolitiska insatser för ökat deltagande i arbetslivet 4.7.2Rehabilitering och arbete i sociala företag Arbetsförmedlingens roll för sociala företag De sociala företagens möjligheter att erbjuda meningsfull syssels- ättning för personer som har stora svårigheter att hitta arbete har inneburit att arbetssökande med särskilda behov i ökande utsträck- ning kunnat erbjudas en plats i dessa företag. Det handlar både om anställningar, praktik och av Arbetsförmedlingen upphandlade rehabiliteringstjänster. Arbetsförmedlingens samarbete med sociala företag sker dels inom ramen för löpande verksamhet, dels i form av särskilda uppdrag och projekt. Inom ramen för regeringens psykiatrisatsning fick och 2009 ett särskilt uppdrag att ge personer med psykisk funktionsnedsättning rehabili- tering, sysselsättning och arbete genom upphandlade syssel- sättningsplatser hos företag inom den sociala ekonomin, det s.k. . I målgruppen ingår arbetslösa personer som har ett psykiskt funktionshinder, oavsett om ersättning för försörjningen lämnas från socialtjänst, Arbetsförmedlingen, arbetslöshetsförsäkringen eller . Både de som har en arbetsgivare men som på grund av sjukdom behöver byta arbete och de som är arbetslösa kan delta. Regeringen har avsatt totalt för upp- draget, som har gett positivt utfall och förlängts . Arbetsförmedlingen redovisar att av de 630 deltagare som avslutat deltagande i projektet gick vidare till arbete eller studier varav flertalet inom arbets- integrerande sociala företag. Mot bakgrund av att målgruppen för insatserna har stått så långt från arbetsmarknaden gör Arbetsförmedlingen bedömningen att detta är ett bra resultat. I en försöksverksamhet med privata aktörer som alternativ till Arbetsförmedlingen fanns 270 av de sammanlagt knappt 1 800 upphandlade platserna inom den sociala ekonomin. Syftet med försöksverksamheten var att pröva om man genom att anlita Arbetsmarknadspolitiska insatser för ökat deltagande i arbetslivet alternativa aktörer, som får ersättning utifrån prestation och resultat, snabbare och effektivare kan ge långtidssjukskrivna stöd för att återfå arbetsförmågan och erhålla ett arbete. I en processutvärdering av försöksverksamheten utförd av (2010) undersöktes dels deltagarnas uppfattning om respektive aktörers insatser (offentlig, privat och social), dels skillnader och likheter mellan de tre aktörskategorierna med avseende på innehåll i insatserna. För deltagare hos aktörer inom den sociala ekonomin framkommer att anställningsmöjligheterna ofta uppfattades ligga långt borta. Arbetet inriktades på att deltagaren skulle stärka sig själv i egen takt genom ökande motivation, gruppens stöd och dagliga rutiner eller uppgifter. Den effektutvärdering av försöksverksamheten som genomförts av IFAU (och , 2012) har redovisats i avsnitt 4.6.3. Upplägget av försöksverksamheten gav inte utrymme för någon jämförande analys av de sociala företagens respektive övriga privata företags effekter. kan erbjuda nya möjligheter även för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin De sociala företagen kan vara anordnare av sysselsättning för deltagare i sysselsättningsfasen av Jobb och utvecklingsgarantin. Regeringen har uppdragit åt att , inför att de första deltagarna var aktuella för denna fas av garantin, i samverkan med Arbetsförmedlingen bedriva kompetensutveckling för anord- nare inom den sociala ekonomin samt metodutveckling för mål- gruppen. Sammanlagt har avsatts av social- fondsmedel för detta arbete som resulterade i tio olika projekt. En sammanställning av projektens lärdomar, resultat och effekter kommer att göras i en övergripande utvärdering. Några preliminära slutsatser är att utbildningarna nått nya grupper av anordnare, att kunskaperna om de sociala företagens möjligheter varierar mellan olika förmedlingar, att en stor majoritet av deltagarna i garantin anser sig ha kommit närmare arbetsmarknaden och att fortsatt behov finns av stöd, handledarutbildning samt plattformar för erfarenhetsutbyte hos de social företagen. Arbetsmarknadspolitiska insatser för ökat deltagande i arbetslivet Projekt inom Europeiska socialfonden (Algodin Paulic, 2011) har på uppdrag av utredningen gjort en s.k. rapid evidence assessment av projekt finansierade av europeiska socialfonden som rört möjligheter på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning. Kartläggningen visar att personer med psykisk funktionsnedsättning var överrepresenterade bland deltagarna i projekten. En genomgång av 19 projekt skedde utifrån en indelning av projekten i tre grupper utifrån huvudfokus: attitydpåverkan, arbetslivsinriktad rehabilitering respektive sociala arbetsintegrerande sociala företag. Några nyckelbegrepp för fram- gång som genomgående fördes fram i projektdokumentation och intervjuer är tid, långsiktighet, attityder, resurser, engagemang och förankring. Det har skett en ökning av både insatser och sysselsättning hos sociala företag för personer med funktionsnedsättning. Antalet deltagare är dock fortfarande lågt. Även antalet studier är få varför långtgående slutsatser om verksamhetens effekter är svåra att dra. Företagens möjligheter att erbjuda anpassade arbetsuppgifter i en miljö som är väl lämpad för arbetstagare med särskilda behov är dock allmänt omvittnat. 4.8Nuvarande styrning, uppföljning och kontroll Regler, mål- och resultatdialog samt ekonomiska incitament utgör grundinstrumenten för att styra en verksamhet. Mjukare form av styrning kan vara utbildning och informationsinsatser. Myndig- hetens instruktion, övriga förordningar och regleringsbrev utgör basen för den löpande styrningen. Utifrån det övergripande uppdraget om att verka för att för- bättra arbetsmarknadens funktionssätt har Arbetsförmedlingen i enlighet med instruktionen i uppgift att prioritera dem som står längst från arbetsmarknaden. Vidare har Arbetsförmedlingen ett samlat sektorsansvar för handikappfrågor inom arbetsmarknads- politiken. När det gäller samverkan ska Arbetsförmedlingen särskilt samverka med , och Arbetsmarknadspolitiska insatser för ökat deltagande i arbetslivet i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser inom rehabiliteringsområdet, samt med För- säkringskassan, kommun och landsting enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Särskild sam- verkan ska ske med skolan när det gäller unga med funktions- nedsättning för att underlätta övergången från skola till arbetsliv och med för att öka ungas möjligheter till egen försörjning och arbete. Förordningarna som styr den arbetsmarknadspolitiska verksam- heten innehåller ingen detaljreglering. I den mån reglering i för- ordning behöver förtydligas beslutar Arbetsförmedlingen om före- skrifter som är bindande och generellt gällande. Allmänna råd om tillämpningen av förordningen är allmänna rekommendationer om tillämpningen av en författning som anger hur en enskild arbets- förmedlare kan eller bör handla i ett visst avseende. Ytterligare stöd i styrningen utgörs av Arbetsförmedlingens handläggarstöd. I regleringsbrevet finns vidare ett konkret mål som är styrande för verksamheten. Det gäller ersättningsnivån på löne- bidraget som i genomsnitt inte får överstiga . Den styrprincip Arbetsförmedlingen använder för att klara det uppdrag som riksdag och regering har fastställt är resultatstyrning i form av s.k. balanserade styrkort. Målsättningen med styrkort är att Arbetsförmedlingens verksamhet, både externt och internt, ska uppfattas som överskådlig, begriplig, logisk och lämplig. Den förväntade effekten av styrkortet är att effektiviteten i verk- samheten ska förbättras (Arbetsförmedlingen, 2009). Idealt ska det gå en röd tråd från regeringens styrning, genom formulering av uppdraget i instruktion och regleringsbrev, ned till de konkreta målen, vilka utgör det sista steget i myndighetens styrning. Arbets- förmedlingens styrkort beskriver vad som konkret ska uppnås. Det mått som anges i styrkortet som avser gruppen personer med funktionsnedsättning gäller omsättning till arbete eller utbildning. Det konkreta målet är att av personer med funktions- nedsättning som är arbetslösa eller finns i program med aktivitets- stöd ska få ett arbete eller en utbildning. Arbetsmarknadspolitiska insatser för ökat deltagande i arbetslivet Finansiell styrning av en verksamhet avser styrning genom angi- vande av finansiella ramar samt villkor och restriktioner knutna till dessa. Resursfördelningsmodellen utgör en central del i styr- systemet och ska leda till att olika arbetsförmedlingar tilldelas resurser i förhållande till arbetsbelastning. Arbetsbelastningen viktas utifrån sammansättningen av de arbetssökande och antalet arbetsställen samt anställda inom området.