sou · H0B353 · 2012-08-24 00:00:00 — Ägarrollen ska entydigt utövas i syfte att tillvarata möjligheterna till högre avkastning. Fondernas ägande ska inte vara ett närings- eller ekonomiskpolitiskt instrument (prop. 1999/2000:46 s. 84). Internationellt sett är AP-fonderna för små för att på egen hand kunna påverka bolag på den internationella marknaden i någon egentlig mening. Som framgår i kapitel 8 är dock AP-fonderna betydande ägare på den svenska börsen och har därmed en större möjlighet till ägarinflytande på den svenska marknaden Enligt statistik per sista är Första till Fjärde AP- fonderna 16:e, 18:e, 19:e respektive 22:e största ägare på svenska börsen. Det är mindre än och och som är fjärde respektive sjätte största ägare på svenska börsen. Som ett gemensamt kapital skulle fonderna vara den tredje största ägaren på börsen efter Familjen och men större än svenska staten. Den formella ägarstyrningen utövas främst genom att rösta vid bolagsstämman där en ytterligare möjlighet att påverka är att delta i bolagens valberedningar. Hur stor andel av rösterna som krävs för en plats i valberedningen beror dock på den övriga ägarstrukturen och det går också att tacka nej till valberedningsuppdrag. Att vara aktiv ägare är en möjlighet att påverka bolaget men är också förknippat med kostnader. Ägarstyrningsorganisationerna mellan fonderna varierar men kräver en hel del tid från personer i fondernas ledning. I resurser räknat bedöms ägarstyrningen ta ungefär motsvarande två till tre heltidsanställningar i anspråk med en extra ansträngning under bolagsstämmosäsongen (, 2010). Flera av de utländska fondernas ägarstyrningsgrupper är större än mot- svarande för Första - Fjärde AP-fonderna. Variationen mellan dem är dock stor, i danska ATP arbetar fyra anställda med ägarstyrning och i norska SPU finns en organisation med ungefär 20 anställda för detta. Pensionsbolagen har liknande ägar- styrningsorganisationer som AP-fonderna med engagemang från seniora medarbetare. De bedöms dock lägga ned motsvarande en till två heltidsanställningar vilket är något mindre resurser än AP- fonderna. Sammanfattningsvis varierar Första till Fjärde AP-fondernas ägarstrategi i svenska noterade bolag. Sett ur ett gemensamt per- spektiv dominerar investeringarna med ägarandelar som under- av det gemensamma ägandet ut- görs av andelar som överstiger av bolaget vilket sätter perspektiv på lagens röstandelsbegränsning. Situationen är i stort sett oförändrad jämfört vilket kan tolkas som att fonderna inte verkar ha strävar efter rollen som en dominant ägare. 9.3Ökade krav på ansvarsfulla investeringar Frågorna om mänskliga rättigheter, om miljö- hänsyn med mera när det gäller finansiella placeringar och bolagsstyrning har fått kraftigt ökat uppmärksamhet, inte minst inter- nationellt. Ökat fokus på barnarbete, på korruption och på olika former av diskriminering har påverkat tänkesätt och agendor. På miljöområdet har klimatfrågan fått en viktigare politisk roll. Detta har lett till reaktioner från allmänheten och till åtgärder från före- tag, från internationella organisationer, från stater och från frivillig- organisationer. Bland företagen har begreppet Corporate Social Responsibility (CSR), kommit i fokus, dvs. en förväntan att före- tag på eget initiativ, och utöver vad lagstiftningen kräver, tar ansvar för sin roll i och påverkan på samhället. CSR innebär att säkerställa att företaget genom sin verksamhet inte medverkar till kränkningar av mänskliga rättigheter, att godtagbara arbetsvillkor råder i pro- duktionsländer som saknar eller har en svag arbetslagstiftning, att företaget bedriver ett aktivt miljöarbete etc. På investerarsidan motsvaras detta av begreppet Socially Re- sponsible Investment (SRI), som är den beteckning som oftast an- vänds. På svenska brukar man tala om hållbara eller ansvarfulla investeringar. De centrala beståndsdelarna i detta brukar i sin tur betecknas med ESG, vilket står för Environment, Social, Gover- nance. Det är alltså miljöhänsyn, frågor kring mänskliga rättigheter och arbetsvillkor, och bolagsstyrning som är de tre pelare som ett ansvarsfullt investerarbeteende vilar på. Dessa frågor har diskuterats globalt och även antagits som ko- der och riktlinjer i olika sammanhang.3 Under dåvarande general- sekreteraren lanserade FN nio principer (som utökades till tio) på basis av ett antal centrala kon- 3 Inom FN och dess under- organ , inom och EU när det gäller mellanstatliga samarbeten, men också inom exempelvis ICC (International Chamber of Commerce) och ISO. Dessa frivilliga principer riktar sig till företag under namnet Global Compact och ska främja att företag bedriver sin verksamhet med hänsyn till universellt etablerade principer som bygger på internationella konventioner inom områdena mänskliga rättigheter, arbetsrätt, miljö, korruption (United Nations Global Impact). Tanken är att företag tecknar ett avtal med FN och dess generalsekreterare att arbeta efter dessa principer. Detta förfarings- sätt är unikt i sitt slag då företag avtalsmässigt förbinder sig att följa innehållet i centrala konventioner som ju i sig bara riktar sig till stater. För att underlätta för investerare att beakta ESG-faktorer i sina investeringsbeslut lanserade FN 2006 även sex principer för s.k. ansvarsfulla investeringar, under namnet Principles for Responsi- ble Investment (PRI). Principernas fundament är att ESG- frågor påverkar avkastningen på portföljens investeringar och bör inte- greras i ett led att uppfylla det ansvar som styrelse och förvaltning har gentemot sin huvudman. Principerna ger en frivillig ram genom vilken alla investerare kan införliva ESG frågor i sitt beslutsfattande och ägarutövande. PRI utgör också ett viktigt samarbetsforum mellan deltagarna för diskussioner och erfarenhetsutbyte och kontakt- skapande. De sex principerna hade undertecknats av 252 kapital- ägare (inklusive Första–Fjärde AP-fonderna), 626 kapitalförvaltare (investment managers) och 176 rådgivare till ett värde av cirka 30,7 triljoner USD. Den starka utvecklingen har också medfört att det utgår en obligatorisk avgift för alla som signerat principerna (tidigare var den frivillig). infördes en ny styrmodell med en rådgivande kommitté med totalt 16 medlemmar som förutom en ordförande och två FN-representanter utgörs av institutioner som har signerat PRI-principerna. 9.3.1Verktyg för ansvarsfullt ägande I betänkandet från Etiken miljön och Pensionerna (SOU 2008:107) diskuteras olika verktyg för ESG hänsyn och hur dessa kan kombineras med olika förvaltningsansatser. En grundläggande och vanlig metod är s.k. screening. Den kan utföras av investeraren själv eller, vilket är vanligt, av fristående konsulter. Det innebär en analys av tillgängligt material för att hitta bolag som bryter mot de ESG-kriterier investeraren har satt upp. Dessa bolag kan sedan undersökas vidare av investeraren och bli föremål för bearbetning/dialog eller uteslutning. Negativt urval var den modell som först etablerade sig bland s.k. etiska fonder, kyrkor och ideella organisationer etc. Metoden är lättbegriplig, transparent och för många intuitivt tilltalande. Signal- värdet av att hamna på en svart lista hos en etisk fond eller annan kapitalförvaltare ger också en tydlig och publik signal till bolaget. Enkelheten är en begränsning, att sälja ett bolag innebär att avstå från möjlighet till påverkan. Det är också svårt med gränsdrag- ningar, utesluts en bransch kan de föra med sig uteslutning av väldigt många bolag. Det finns även bolag som har flera verksam- heter under sig, varav några oetiska Positivt urval eller Best in class bygger på att man bransch för bransch går igenom olika risker och problemområden och sedan systematiskt försöker värdera vilka företag som hanterar ESG- faktorer bäst, vilket sedan bildar utgångspunkt för hur man bygger upp portföljen. Dialog och påverkan innebär att utnyttja sin ägarroll. Där finns det två huvudvägar, voice eller exit. Voice principen innebär att påverka med dialog genom att aktivt agera och rösta på bolags- stämman eller ta upp synpunkter enskilt med bolaget. Exit-prin- cipen innebär att rösta med fötterna vid missnöje med bolaget. Ökat fokus på ESG-frågor har aktualiserat behovet av inte- grering av dessa faktorer i den finansiella analysen och investerings- besluten. Trenden mot en ökad integrering avspeglar också en utveckling av synsättet på hållbarhetsaspekter i investerings- verksamhet; från att ha varit ett påhäng för att undvika medial kritik eller för att markera en moralisk-ideologisk uppfattning i någon viss fråga, till att se det som en chans att ta tillvara affärs- möjligheter, begränsa risker och förbättra avkastningen. Som aktieägare finns etablerade former för att utöva traditionell ägarstyrning genom bolagsstämmor till skillnad från olika intresse- grupper som försöker påverka på andra sätt. har inte aktivitet på bolagsstämmor och i valberedningar varit huvud- verktyget för de investerare som velat arbeta aktivt med hållbar- hetsfrågor. Delvis kan detta bero på att enskilda dialoger med bolagen har ansetts som en effektivare metod att påverka frågor kring miljö och etik. Det kan också ses som en avspegling av att dessa frågor upplevts ligga vid sidan av de frågor som traditionellt står i fokus på bolagsstämmor och i ägarstyrningen. I takt med att hållbarhets- frågor ökar i betydelse för bolagen kommer det troligtvis integreras alltmer i den löpande ägarstyrningen såsom krav på hållbarhets- redovisning. 9.3.2Ansvarsfullt ägande och investeringsstilar I kapitel 8 berörs övergripande grova indelningar av ett urval av olika investeringsstilar. Nedan diskuteras i generella termer hur en aktiv respektive passiv stil kan kombineras med en hänsyn till ESG- faktorer. Som utgångspunkt för en aktiv investeringsstil antas att bolags- specifika faktorer analyseras och följs av ett aktivt investerings- beslut. En traditionell fundamental analys lämpar sig väl för ESG- kriterier och samtliga verktyg. Denna ansats är den som bäst fungerar för en aktiv ägarstyrning som kan yttra sig genom dialog eller att kommunicera sin avyttring av innehaven. Det finns också ansatser som kombinerar en traditionell funda- mental analys av företagen i kombination med en systematisk och kvantitativt baserad portföljkonstruktion. Ett sätt är att kvantita- tivt betygsätta ESG-faktorer tillsammans med andra faktorer som ligger till grund för investeringsbeslut. För att väga in ESG-fak- torer i denna typ av förvaltning används framförallt negativa urval av bolag vilket är enkelt och billigt att implementera. Ett positivt urval eller integrering av ESG-faktorer i analysen kräver mer resurser men är fullt möjliga. För passiv förvaltning eller indexförvaltning lämpar sig fram- förallt ett negativt urval. Där kan investeraren själv utgå från ett marknadsindex och med hjälp av screening exkludera bolag som inte bedöms falla inom ramen för ESG-kriterier. finns det dock även index som är baserade på andra faktorer än bara mark- nadsvikter, exempelvis ESG-kriterier.4 Enhanced indexförvaltning är en kombination av passiv och aktiv förvaltning. De aktiva positionerna kan därmed utgå från en fundamental analys och indexförvaltningen kan ske med ett nega- tivt urvalsförfarande. 4 Ett exempel är Dow index som lanserades 1999 och baseras på en best- in-class princip, se indexes/index.jsp 9.3.3Är det lönsamt att vara ansvarsfull investerare? Ansvarsfulla investeringar har utvecklats från att tidigare matchats mot vissa etiska kriterier till att numera involveras som en del av bedömningen av bolags långsiktiga utvecklingspotential. Kriterier för ansvarsfulla investeringar kommer att bli allt viktigare för pen- sionsfonders investeringsbeslut och de kommer också att utvecklas till andra tillgångsklasser än noterade aktier enligt en enkät bland europeiska pensionsexperter (, 2010). Enligt enkäten bedömdes miljöaspekterna vara de viktigaste aspekterna och respondenterna ansåg också att SRI-trenden drevs av pressen från allmänheten snarare än en förväntan om dessa faktorer skulle bidra till en långsiktigt högre avkastning. Huruvida en integrering av ESG faktorer kan bidra till en lång- siktigt bättre avkastning eller inte är omdebatterat. I en samman- ställning av 20 akademiska studier fann 10 ett positivt samband mellan portföljavkastning och ESG faktorer, 3 ett negativt sam- band och 7 var neutrala (, 2007). Skillnaden i resultaten förklaras med att vissa av studierna jämför avkastningen i screenade fonder jämfört med motsvarande konventionella, medan andra studerar hur ägarengagemang och ESG-integrering i förvaltningsprocessen påverkar totalavkastningen. 9.4AP-fondernas utveckling som ansvarsfulla ägare. Vid etableringen av nuvarande AP-fondsstruktur var Sjunde AP- fonden snabbare än övriga AP-fonder att anta en policy för etik och miljö. Det fanns redan då olika ansatser, vanligt bland investerings- fonder var att exempelvis exkludera helt eller begränsa andelen investerat inom vissa branscher som ansågs oetiska, typiskt sett vapen, alkohol, spel och tobak. Ett problem för Sjunde AP-fonden var att svenska staten faktiskt hade starka ägarintressen i exempel- vis V&S Vin och sprit AB, och (, 2011). Valet föll på en normbaserad genomlysning av aktieportföljen vilket innebar en undersökning av portföljens inne- hav och om dessa bryter mot någon av FNs internationella kon- ventioner om mänskliga rättigheter, miljö och arbetsrätt som svenska staten har undertecknat. Vid ett uteslutande kan en investering på nytt inte aktualiserat förrän och kräver en oberoende granskning som intygar att överträdelsen är åtgärdad. Sjunde AP-fonden anser att just exkluderingen av bolagen är det som skickar starkast signaler och publicerar dessa på sin hemsida. Första till Fjärde AP-fonderna dröjde längre med att formulera sina ståndpunkter för etiska och miljömässiga investeringar. De har dock valt en liknande ansats som Sjunde AP-fonden men väljer att stanna kvar som aktieägare och i stället påverka bolaget i rätt riktning. De olika ansatserna kan enligt möjligtvis förklaras med att Sjunde AP-fonden konkurrerar om samma kunder med övriga investeringsfonder på marknaden. Sjunde AP-fonden måste i högre grad kunna profileras sig i dessa frågor än vad Första till Fjärde AP-fonderna behöver då deras kundbas inte har möjlighet att byta förvaltare. Det finns en affärsnytta i att profilera sig som ansvarstagande investerare vilket ytterligare underlättas av en enkel kommunicerbar och transparent process. Ett stort antal ute- slutningar kan i sammanhanget ge sken av handlingskraft och hög moral. Första–Fjärde AP-fondernas mer lågmälda strategi med företagsdialoger som hålls i det tysta kan i motsats till detta upp- fattas som passivt och har fått utstå en del kritik i såväl media som från riksdag och regering. En dialoginriktad policy kan kritiseras för att vara alltför tandlös och att anledningen till att bolaget inte utesluts är för att risken för sämre avkastning är för hög. Försvarare för denna ansats hävdar istället att det är en fördel med investerare som kräver utredningar och transparens kring bolaget för att föra upp eventuella oegentlig- heter till ytan. Första–Fjärde AP-fonderna bildade 2006, för att hantera bolagsdialoger med utländska bolag vilket innebar att de fick en större tyngd. För de svenska innehaven ansåg fonderna att de redan hade tillräcklig storlek och en aktiv dialog och kunde hantera detta var för sig. Med ökade också transparensen i arbetet med etik och miljö. Dialog är fortfarande det viktigaste verktyget för att påverka men policyn säger också att avveckling av innehaven är en sista utväg. Detta rekommenderas av i förekommande fall men beslut om avveckling fattas av varje AP- fond. Etik och miljömässig hänsyn i investeringarna har sedan start varit föremål för diskussion i finansutskott. efterlystes en utvärdering av AP-fondernas etik-och miljöansvar som resulterade i ett betänkande , Etiken miljön och Pensionerna (SOU 2008:107). Kommitténs allmänna omdöme var att AP-fonderna gjorde ett bra arbete men efterlyste bland annat tydligare värdegrunder och ökade resurser till arbetet med dessa frågor. De efterlyste också en integrering av etisk och miljömässig hänsyn direkt i investerings- processen. Bland kommitténs förslag som kunde genomföras inom ramen för gällande regelverk ingick följande rekommendationer: Fondernas arbetssätt, organisation och kommunikation bör utformas med ledning av faktorer som främjar fondernas tro- värdighet och – i förlängningen – förtroende, Utveckla och tydliggör den värdegrund som ska ligga till grund för verksamheten, Miljö och etik hanteras bäst genom att integreras i den löpande analysen och förvaltningen, Miljö och etik kan integreras med fondernas ägarpolicyer som bör övervägas för alla typer av tillgångar, inte enbart börs- noterade aktier, Extern utvärdering av styrelsernas arbete bör göras regelbundet, Det bör avsättas tillräckliga resurser för att säkerställa kvalitet i arbetet med miljö och etik och är ett område där AP-fonderna kan utveckla samarbetet Principerna för bolagens ersättningsvillkor har viktiga för- troende-dimensioner och är därför en viktig uppgift för fond- erna Fondernas arbete med miljö och etik bör utvärderas regel- bundet. Fonderna har arbetat aktivt med att genomföra flera av kommitténs förslag enligt ovan. Bland annat har arbetat fram en ny värdegrund som diskuteras och förankras fonderna. Det är upp till var och en av fonderna vilka delar som tas in tas in i respektive fonds ägarpolicy genom styrelsebeslut. Fonderna bedömer att kärnan i värdegrunden är att genom engagemang, agerande och förändring göra skillnad (Vivel Lamare, 2011). Därigenom anser de att värdegrunden fungerar bra som stöd för prioriteringar för fondernas verksamhet vad gäller att ta hänsyn till ESG-aspekter. Fonderna bedömer också att en tydlig värde- grund underlättar kommunikationen av dessa frågor. grundens utgångspunkt är att vila på de konventioner som ställt sig bakom. Fondernas argument för det är att konventions- grunden är en utgångspunkt som de flesta företag över hela världen kan ställa sig bakom vilket gör det möjligt för att sam- arbeta med andra investerare. Värdegrundens kärna är: Att handla utifrån principerna om engagemang, agerande och för- ändring i syfte att göra skillnad. Fonderna gör skillnad genom att pro- aktivt verka för en hållbar utveckling på områden som främjar en lång- siktigt hög avkastning samt genom att engagera sig i bolag där problem identifierats och bedömts påtagliga och väl dokumenterade (, 2011). Integration av ESG-faktorer i analys och förvaltning är en viktig fråga, och ställs också som krav på de organisationer som signerar PRI. uppger att integration numera sker i större utsträck- ning men på olika sätt i fonderna. Som exempel kan nämnas inte- gration av klimatfrågan, clean tech-investeringar, gröna fastighets- investeringar, investeringar i gröna obligationer, att fler förvaltare integrerar vissa ESG-parametrar i sina investeringsbeslut. Det har också inletts en utvidgning av implementeringen av ESG-aspekter till andra tillgångar än noterade aktier (, 2011). Fonderna har även ökat sina resurser på området genom att anställa en generalsekreterare till samt genom att fler personer per fond arbetar med ESG-frågor. Därtill har knutit kontakter med ett antal experter och ökat sitt internationella kontaktnät. För att inte vara beroende av en enskild rådgivare inom dessa frågor har man dessutom slutit avtal med fyra olika leverantörer av ESG- analyser. Fonderna samarbetar också i vad avser informationsinhämtning, röstningsplattform och analys vad avser röstning i utländska bolag. Samarbetet kring global röstning har pågått och successivt ökats. röstade fonderna i 450–500 utländska bolag var. har även i större utsträckning än tidigare börjat träffa svenska bolag för att diskutera ESG-frågor. Ett exempel där fond- erna samarbetat i kontakten med svenska bolag är investerar- initiativet Hållbart värdeskapande.5 Att ta hänsyn till miljö och etik i investeringsverksamheten är en svår balansgång eftersom det ofta handlar om komplexa frågor. 5 Hållbart värdeskapande är ett samarbetsprojekt som initierades 2009 av 14 av största investerare. Tillsammans representerade gruppen, per 30/6-2011, ett förvaltat kapital på miljarder, varav miljarder var placerade på OMX () får utstå kritik från olika organisationer engagerade i etik och miljöfrågor som de tilldelades ett internationellt pris för sitt arbete 2009.6 En tydlig process och kommunikation är avgörande att upprätthålla allmänhetens förtroende i dessa frågor. AP-fonderna har valt en kombination av dialog med bolagen med uteslutning som sista utväg. Denna ansats delas med flertalet av de utländska pensionsfonderna och många av de svenska livförsäkringsbolagen. AMF och har en liknande ansats som AP-fonderna, att avkast- ningen är det uttryckligt överordnade målet och att placeringar i verksamhet som bryter mot grundläggande etiska och miljömässiga krav kan hota både den långsiktiga avkastningen och den egna legi- timiteten som placerare (SOU 2008:107). Liksom AP-fonderna utgår de från internationella konventioner som bas för etiska och miljömässiga överväganden. Argumentet är att eftersom en mycket stor del av befolkningen är intressenter i förvaltningen, är det nöd- vändigt att de värderingar som kommer till uttryck i miljö- och etikpolicyn har en bred acceptans i samhället. Även flera utländska pensionsfonder har en ansats med kombina- tion av dialog och uteslutning, exempelvis holländska ABP, danska ATP och Franska FRR. Två undantag är kanadensiska CPPIB som i stort sett aldrig utesluter bolag, och Global som är betydligt mer aktiv med uteslutning. 6 har erhållit NRPNs pris för Bästa strategi för etiska och hållbara investeringar. NRPN står för Nordic Region and och är en publikation inom . Priset delades ut till för att ha lyckats bäst med att implementera en genomgående och nytänkande strategi för etiska och hållbara investeringar. CPPIB anger i sin policy att man som långsiktig investerare ser ett värde i att inkludera ESG-faktorer i sin investeringsprocess då de bedömer att detta genererar en relativt högre avkastning på . I stället för att screena sin portfölj med hjälp av ESG-konsulter i efterhand ingår dessa faktorer i investeringsbeslutet. Deras argument för att inte utesluta bolag enbart av etiska och miljömässiga skäl är att detta även utesluter möjligheten att påverka. CPPIB utesluter dock bolag som är involverade i framställningen av trampminor och klusterbomber. Investeringsbeslut fattas enbart av förvaltnings- organisationen utan politiskt inflytande. Utland (SPU) arbetar med etiska riktlinjer som beslutats av . Enligt riktlinjerna är fonden ett medel för att säkerställa att framtida generationer får ta del av dagens oljeförmögenhet. För detta krävs att fonden genererar en avkastning på lång sikt och är därmed beroende av en hållbar utveck- ling utifrån ett ekonomiskt, miljömässigt och socialt perspektiv. Fonden ska därför inte göra investeringar som innebär en oac- ceptabel risk att fonden bidrar till oetiska handlingar eller för- summelser inom områdena brott mot humanitära principer, mänskliga rättigheter, korruption och miljömässig skada. anger tre mekanismer för att utöva dessa principer: Utöva ägarskap baserat på internationella konventioner Använda sig av negativ screening av bolag som producerar vapen med syfte att hota fundamentala mänskliga rättigheter Exkludera de bolag som utgör en oacceptabel risk för brott mot humanitära principer, mänskliga rättigheter, korruption och miljömässig skada, SPU har därmed en uttalad uppgift att integrera långfristiga avkast- ningsmål med ett ambitiöst etiskt engagemang vilket ofta framställs som ett internationellt föredöme bland liknande aktörer och beslutsfattare. Strategin kritiseras dock, bland annat av och (2010) som anser att den etiska investeringspolicyn inte följer den bästa praxis inom förvaltning enligt deras definition.