sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — Som syfte angavs att det var rimligt att ålägga hybridbolagen – som använder försäkringstagarnas medel som riskkapital – att Företagsstyrning i hybridbolag – en bakgrund skapa förutsättningar för ett direkt försäkringstagarinflytande. Detta genom att en intresseorganisation som har direkt kopp- ling till försäkringstagarna utser styrelseledamöter eller genom att en process anordnas genom vilken försäkringstagarna direkt utser sin styrelseledamot. togs kravet i tidigare lagstiftning om att försäkrings- tagarrepresentanten ska ha ett särskilt uppdrag i styrelsearbetet bort. Detta för att styrelsen ska kunna fungera som ett effektivt kollektiv. Det konstateras i propositionen att försäkringstagar- representantens uppgift blir – på samma sätt som för övriga styrelseledamöter – att tillgodose ett riskkapitalintresse, genom att representera försäkringstagarna som bidragsgivare av risk- kapital i dessa företag. Oberoendekravet för försäkringstagar- representanten utökas dessutom i jämförelse med tidigare lag- stiftning så att representanten inte får vara aktieägare, anställd eller styrelseledamot i företag som ingår i samma företagsgrupp som försäkringsbolaget. Det konstaterades i propositionen att det i hybridbolag som ingår i en företagsgrupp alltid finns en risk för att kostnader och intäkter fördelas på ett otillbörligt sätt mellan företagen i gruppen. En bestämmelse om ställföreträdarjäv föreslås därför införas för försäkringsbolag. Den innebär att en styrelseledamot eller verkställande direktör inte får handlägga frågor om avtal mellan försäkringsbolaget och en juridisk person som personen i fråga ensam eller tillsammans med annan får företräda. För hybridbolag och ömsesidiga försäkringsbolag gäller dock inte bestämmelsen om motparten är ett helägt dotterbolag av annat slag än ett hybridbolag. I hybridbolag har försäkringstagarna dubbla roller genom att de bidrar till bolagets riskkapital. I propositionen föreslås därför att försäkringstagarna i dessa bolag ska ingå i den personkrets som inte otillbörligt får gynnas eller förfördelas av styrelse eller bolagsstämma. Försäkringsbolag som meddelar direkt försäkring ska upprätta och följa riktlinjer för hantering av intressekonflikter mellan bolagets intressenter. Styrelsen ska fastställa riktlinjerna. Företagsstyrning i hybridbolag – en bakgrund ska ansvara för att riktlinjerna följs och ska fortlöpande pröva om de behöver ändras. Det konstateras i propositionen att det är av vikt för ett för- säkringsbolag att självt identifiera och hantera situationer där intressekonflikter kan föreligga samt att detta behövs för att säker- ställa att de beslut som fattas är förenliga med bolagets syfte. Som ett led i strävan att informationen till försäkringstagarna ska förbättras föreslås att försäkringsbolag åläggs att upprätta och lämna information om placeringsriktlinjer för bolagets samtliga tillgångar. Samtliga dessa regler trädde i kraft . I försäkringsföretagsutredningens slutbetänkande (SOU 2006:55) – som överlämnades – konstaterades att ett förstärkt inflytande för försäkringstagarna i ett aktiebolag skulle innebära ett avsteg från allmängiltiga principer för sådana bolag och att åtgärder med en sådan inriktning knappast skulle lösa förekommande pro- blem. Detta eftersom en lösning där fordringsägare ges rätt till inflytande över ett aktiebolags verksamhet inte bidrar till en effektiv ägarstyrning. Där konstateras att lösningen i stället innebär en tydlig uppdelning mellan försäkringstagarnas medel och bolagets risk- kapital. Som en konsekvens av detta resonemang föreslog utred- ningen därför att hybridbolag tvångsvis antingen skulle övergå till att tillämpa reglerna för vinstutdelande verksamhet eller ombildas till ett ömsesidigt försäkringsbolag. Den nuvarande ordningen med konsolideringsfond skulle bestå. Några sådana regler infördes dock inte. I propositionen om en ny försäkringsrörelselag (prop. 2009/10:246) sägs i avsnittet allmänna utgångspunkter (avsnitt 5) att det inte har tagits någon slutlig ställning till frågan om hybridbolagen bör tvångsombildas och att det därför är viktigt att fortsätta arbetet med de problemställningar som rör dessa bolag. Företagsstyrning i hybridbolag – en bakgrund ning till denna utrednings direktiv, konstateras att det i proposi- tionen inte föreslås någon mer genomgripande förändring av de materiella reglerna som styr hybridbolagen. I avsnitt 6 om associationsrättsliga regler för försäkringsaktie- bolag finns däremot vissa ställningstaganden beträffande hybrid- bolag. I avsnittet om bolagsstämma (avsnitt 6.3.4) läggs för dessa bolag fast att nu gällande möjligheter till av stämmobeslut som strider mot de av styrelsen beslutade försäkringstekniska rikt- linjerna eller placeringsriktlinjerna bibehålls. I motiven framhålls att dessa regler inte står i överensstämmelse med den kompetens- fördelning som normalt råder mellan stämma och styrelse, men att det framstår som mindre lämpligt att i det sammanhanget ändra fördelningen av inflytande mellan styrelsen och aktieägare i hybrid- bolag. Detta särskilt som det är försäkringstagare som svarar för huvuddelen av riskkapitalet i dessa bolag. Det hänvisas till utred- ningen när det sägs att reglerna för hybridbolagen bör behållas oförändrade. Även i fråga om huruvida försäkringstagare i hybrid- bolagen ska ges närvaro- och yttranderätt vid bolagsstämman – en fråga som förs fram av en remissinstans – görs motsvarande hänvis- ning. I avsnittet om bolagets ledning (avsnitt 6.3.5) föreslås att de avvikelser från aktiebolagslagens regler på området som gäller ska bestå. Detta gäller i huvudsak de regler som infördes genom propositionen om förstärkt skydd för försäkringstagare i livför- säkringsbolag (prop. 2003/04:109), se ovan. I detta sammanhang föreslår en remissinstans att antalet styrelse- ledamöter som utses av försäkringstagarna utökas och menar att antalet ledamöter som utses av försäkringstagarna respektive av aktie- ägarna bättre ska spegla fördelningen av riskkapital. Även när det gällde denna fråga hänvisades till förevarande utredning. 6.3Företagsstyrning i allmänna aktiebolag och hybridbolag Aktiebolag i allmänhet – huvudsaklig reglering Det forum där aktieägarnas inflytande utövas är bolagsstämman, som är aktiebolagets högsta beslutande organ (se 7 kap. 1 § ABL). Stämman kan avgöra varje fråga i bolaget, som inte uttryckligen faller under ett annat bolagsorgans exklusiva kompetens. Företagsstyrning i hybridbolag – en bakgrund stämman har således en överordnad ställning i förhållande till bolagets styrelse och verkställande direktör. Styrelsen ska svara för bolagets organisation och förvaltning av bolagets angelägenheter (se 8 kap. 4 § ABL). Den vida besluts- kompetens som lagen tillerkänner styrelsen begränsas i förhållande till stämman i första hand av de bestämmelser i som ger stämman en exklusiv beslutanderätt i vissa frågor, exempelvis i fråga om ändring av bolagsordningen (3 kap. 4 §), val av styrelse (med undantag för arbetstagarrepresentanter i denna, 8 kap. 8 §) och revisorer (9 kap. 8 §) samt fastställelse av balans- och resultat- räkningen (7 kap. 11 §). Styrelsen är i sin förvaltning skyldig att rätta sig efter särskilda föreskrifter som har meddelats av bolagsstämman, förutsatt att före- skrifterna inte strider mot ABL, tillämplig lag om årsredovisning eller bolagsordningen (se 8 kap. 41 § andra stycket ABL). Den kan delegera uppgifter till personer inom eller utom styrelsen. Trots delegationen kvarstår dock det yttersta ansvaret på styrelsen för bolagets organisation och förvaltning samt skyldigheten att sörja för en betryggande kontroll av bolagets ekonomiska förhållanden. Vid en sådan delegation är styrelsen skyldig att handla med omsorg och fortlöpande kontrollera om delegationen kan upprätthållas (se 8 kap. 4 § ABL). Styrelsen ska fastställa en skriftlig arbetsordning för sitt eget arbete. Finns det en arbetsfördelning mellan ledamöterna, ska också den framgå av arbetsordningen (se 8 kap. 6 § ABL). Inom styrelsen utses ofta utskott med uppgift att bereda frågor inom ett visst område, t.ex. ett revisionsutskott. Styrelsen kan även delegera beslutanderätt till ett sådant utskott – det slutliga ansvaret för beslut som fattas med stöd av delegationen kvarstår dock hos styrelsen. Styrelsens ordförande har ett särskilt ansvar för att leda arbetet och se till att styrelsen fullgör sina uppgifter enligt lag eller annan för- fattning, myndigheters beslut och god sed på det aktuella företags- området. Om inte annat föreskrivs i bolagsordningen eller har beslutats av bolagsstämman väljer styrelsen ordförande (se 8 kap. 17 § ABL). Styrelsen i ett aktiebolag har således en lojalitetsplikt mot bolaget vilket följer direkt av ABL, men även av allmänna associationsrättsliga principer. Styrelsen ska således förvalta bolagets angelägenheter i bolagets och samtliga aktieägares intressen. Ett allmänt aktiebolag är, i den mån annat inte följer av bolags- ordningen, vinstutdelande och aktieägarnas intresse är i första hand Företagsstyrning i hybridbolag – en bakgrund att bolaget ska generera vinst som ska komma aktieägarna tillgodo (se 3 kap. 3 § ABL). Bolagsintresset motsvarar intressena för samt- liga aktier. I det fall bolaget är helägt är bolagsintresset enkelt att fastställa och i de fall aktieägandet är fördelat motsvarar bolags- intresset samtliga aktieägares kollektiva intressen. För att upprätt- hålla skydd för aktieägarminoriteter och andra intressentgrupper, innehåller ABL regler om minoritetsskydd och om borgenärs- skydd. Styrelsens uppgift enligt svensk kod för bolagsstyrning Svensk kod för bolagsstyrning summerar styrelsens uppgift i not- erade bolag genom att ange att denna ska förvalta bolagets ange- lägenheter i bolagets och samtliga aktieägares intresse. I styrelsens uppgifter enligt koden ingår bl.a. att: fastställa verksamhetsmål och strategi, tillsätta, utvärdera och vid behov entlediga verkställande direktör, se till att det finns effektiva system för uppföljning och kontroll av bolagets verksamhet, se till att det finns en tillfredsställande kontroll av bolagets efter- levnad av lagar och andra regler som gäller för bolagets verk- samhet, se till att erforderliga etiska riktlinjer fastställs för bolagets upp- trädande, samt säkerställa att bolagets informationsgivning präglas av öppenhet samt är korrekt, relevant och tillförlitlig. Vissa associationsrättsliga särregler för icke-vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag (hybridbolag) Enligt 11 kap. 1 § FRL gäller om aktiebolag även för försäkringsaktiebolag, om inte annat följer av FRL eller är särskilt föreskrivet. Aktiebolagets karaktär och verksamhetsföremål definieras i ABL och i bolagets bolagsordning (se 3 kap. 1 § 3 ABL). Med verksam- hetsföremål i ett aktiebolag menas den verksamhet bolaget bedriver i enlighet med sin bolagsordning. Verksamhetens syfte är det ända- Företagsstyrning i hybridbolag – en bakgrund mål för vilken verksamheten bedrivs, som huvudregel är detta i ett allmänt aktiebolag att bereda aktieägarna vinst (se 3 kap. 3 § ABL). Ett allmänt aktiebolag kan dock ha ett annat syfte med verk- samheten än att maximera vinsten för aktieägarna. Om syftet med verksamheten inte är att bereda vinst för aktieägarna, ska det fram- gå av bolagsordningen (se 32 kap. 2 § ABL). Detta gäller dock inte för livförsäkringsaktiebolag som i stället endast får dela ut vinst om det följer direkt av bolagsordningen (se 11 kap. 16 § FRL). Verksamhetens syfte är som huvudregel således inte att bereda aktieägarna vinst. Det implicita syftet med ett livför- säkringsaktiebolags verksamhet är i stället, som huvudregel, att maximera värdet för försäkringstagarna och främja deras intressen. Ett livförsäkringsaktiebolag vars bolagsordning inte tillåter vinst- utdelning och som i stället drivs enligt ömsesidiga principer utgör i detta hänseende en blandning mellan ett allmänt aktiebolag och ett ömsesidigt försäkringsbolag. Enligt 11 kap. 18 § FRL ska överskottet i ett livförsäkringsaktie- bolag gottskrivas försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade som återbäring med en fördelning som utgår från försäkringstagarnas bidrag till överskottet, om inte annat följer av bestämmelser i för- säkringsavtalet eller i bolagsordningen. Av 11 kap. 19 § FRL fram- går att livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst ska ha en konsolideringsfond och att den fonden får sättas ned bara för att täcka förluster eller för annat ändamål som anges i bolagsord- ningen. Bakgrunden till dessa regler är, som konstaterats ovan, att det i ett hybridbolag är försäkringstagarna som i allt väsentligt bidrar med riskkapitalet och står för företagsrisken i bolaget. Som nämnts styr bolagsordningen bolagets verksamhetsföremål. Bolagsordningen i ett hybridbolag beslutas av bolagsstämman, dvs. aktieägarna, enligt allmänna associationsrättsliga principer. Ett god- kännande av bolagsordningen från krävs dock såväl i samband med bildandet av bolaget som vid senare ändringar av denna (se 2 kap. 8 och 9 §§ FRL). Bolagsordningen är bindande för samtliga bolagsorgan som således ska vara lojala mot bolaget och agera i enlighet med vad som föreskrivs i denna, inkluderat verksamhetsföremålet och verksam- hetens syfte. Bolagsorganen får därför t.ex. inte fatta beslut eller vidta åtgärder som är till nackdel för bolaget och till otillbörlig för- del för aktieägare eller annan (se 7 kap. 47 § ABL). Utöver denna regel gäller enligt 11 kap. 5 § FRL att bolagsstämman i ett för- säkringsaktiebolag inte får fatta beslut som är ägnade att ge otill- Företagsstyrning i hybridbolag – en bakgrund börlig fördel till aktieägare eller annan till nackdel för för- säkringstagare eller andra ersättningsberättigade som på grund av försäkringsavtal har rätt till en andel av de ackumulerade vinster som har uppstått i rörelsen. Motsvarande regler gäller för styrelsen (se 8 kap. 41 § ABL och 11 kap. 11 § FRL). Bolagsstämman ska även utse styrelsen i bolaget, om inte annat anges i bolagsordningen (se 8 kap. 8 § ABL). Styrelseledamöter i försäkringsaktiebolag ska dock ledningsprövas och godkännas av innan ledamöterna tillträder sin befattning (se 2 kap. 4 § första stycket 4 FRL). Styrelsens sammansättning i ett försäkringsaktiebolag regleras i 11 kap. 7 § FRL. För hybridbolag gäller enligt denna bestämmelse att mer än hälften av ledamöterna måste vara personer som varken är anställda i bolaget eller anställda eller styrelseledamöter i företag som ingår i samma koncern som bolaget eller en företagsgrupp av motsvarande slag. Dessutom gäller att minst en av styrelseleda- möterna i ett sådant bolag ska utses av försäkringstagarna eller av någon intressegrupp som har anknytning till dem. Den av bolagsstämman valda styrelsen är kollektivt ansvarig för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter, även om delegering av uppgifter skett till den verkställande direktören eller annan i bolaget. Detta gäller även försäkringstagarrepresentanten som inte har något särskilt uppdrag i styrelsen. Styrelsen har således alltid det yttersta ansvaret för bolagets organisation och förvalt- ning. Som har berörts ska styrelsen i alla lägen vara lojal mot bolaget och dess verksamhetsföremål och syfte. Detta gäller såväl för allmänna aktiebolag som för hybridbolag. I allmänna aktiebolag kommer denna lojalitetsplikt bl.a. till uttryck genom ABL:s kapital- skyddsregler. Enligt den lagstiftningen ska styrelsen föreslå hur vinsten i ett bolag ska disponeras och hur stor del av denna som ska vara föremål för vinstutdelning (se 18 kap. 2 § ABL). Till styrelsens förslag ska ett motiverat yttrande fogas om huruvida den föreslagna vinstutdelningen är försvarlig med hänsyn till kapitalskydds- reglerna i 17 kap. 3 § ABL. Enligt 18 kap. 1 § ABL kan bolagsstäm- man inte annat än i undantagsfall besluta om högre vinstutdelning än vad styrelsen föreslagit. Styrelsens lojalitetsplikt mot bolaget och dess verksamhets- föremål i ett hybridbolag skiljer sig från lojalitetsplikten enligt ABL vilket utvecklas närmare nedan (se avsnitt 7.1). Företagsstyrning i hybridbolag – en bakgrund gällande värdeöverföringsregler i ABL och FRL har beskrivits utförligt ovan (se avsnitt 5.4.5). Utredningen har ansett det rimligt att tolkningen och tillämpningen av värdeöverföringsbestäm- melserna i hybridbolag ska beakta de delvis olika syften som bär upp vinstutdelningsreglerna i ABL respektive FRL. I ABL motiveras de av att värdeöverföringar kan innebära risker för bolagets borgenärer att inte få betalt för sina fordringar och att majoritetsaktieägare kan genomföra förmögenhetsöverföringar som gynnar dem på minori- tetsaktieägares bekostnad. Vinstutdelningsförbudet i FRL för hybridbolag kan knappast motiveras av sådana intressen. Det motiveras i stället av skyddet för försäkringstagarnas anspråk i rättig- heter i överskott som bolaget förvaltar och kan använda som risk- kapital. Såsom tidigare utvecklats bör detta påverka tillämpningen av värdeöverföringsreglerna (se avsnitt 5.4.5). 6.4Företagsstyrning i ömsesidiga försäkringsbolag och försäkringsföreningar De ömsesidiga försäkringsbolagen och försäkringsföreningarna ägs av försäkringstagarna och ändamålet med den ömsesidiga verksam- heten där är följaktligen att tillgodose dessa personers ekonomiska intressen. En viktig beståndsdel i ömsesidiga försäkringsbolag är således att delägarna har inflytande över hur egendomen disponeras och hur verksamheten drivs. Detta inflytande utövas genom till- träde, direkt eller indirekt, till stämman. Således existerar ingen motsvarande intressekonflikt som i hybridbolag i förhållande till en ägare. Olika delägare eller medlemmar kan dock ha väsentligt skilda ekonomiska intressen sinsemellan, t.ex. när det gäller vilken risk företaget ska ta eller hur verksamheten ska utvecklas samt inte minst i fråga om hur överskottet ska fördelas mellan dem. I ömsesidiga livförsäkringsbolag och försäkringsföreningar finns det inte någon skyldighet att göra särskilda delägarinsatser. Även i dessa företag finansierar delägarna respektive medlemmarna före- tagets riskkapital genom betalning av som fastställs betryg- gande eller för tjänstepensionsverksamhet aktsamt och som därför, särskilt i det första fallet, normalt leder till överskott. Det finns inte ens någon möjlighet att göra renodlade delägarinsatser i de Företagsstyrning i hybridbolag – en bakgrund former som är tillåtna för ekonomiska föreningar i allmänhet, dvs. I begränsad utsträckning får dock riskkapital i form av garantikapital eller förlagsinsatser tillskjutas av försäkrings- tagare eller utomstående personer. Önskemålet om oberoende från utomstående intressenter och en princip om självfinansiering innebär dock att behovet av riskkapital i rörelsen i huvudsak ska tillgodoses genom inbetalning av och ackumulering av vinster som överskottsmedel. Som nämnts ovan riskerar ett system där försäkringstagarna bidrar med i stort sett som försäkringstagare, men har begränsade möjligheter till insyn och inflytande över styr- ningen av verksamheten som ägare, att leda till företagsstyrnings- problem även i ömsesidiga försäkringsbolag och försäkrings- föreningar. Det finns säkert många försäkringstagare som inte uppfattar att de bidrar med ett reellt riskkapital i ömsesidiga för- säkringsbolag eller försäkringsföreningar. Bristerna återspeglas i att det i vissa fall kan saknas incitament till en effektiv ekonomisk styrning av företaget. Vidare finns även här en risk att styrningen inte sker i första hand med hänsyn till försäkringstagarnas intres- sen, utan med hänsyn till andra intressen som prioriteras av företags- ledningen. Problemen – som förvärras i livförsäkringsföretag av att livförsäkringsavtal ofta är komplicerade och sträcker sig över – innebär en risk för att verksamheten inte enbart bedrivs med hän- syn till försäkringstagarnas bästa. Företagsstyrningsproblem kan alltså finnas i sådana ömsesidiga försäkringsföretag där försäkringstagarna även är delägare. För att motverka dessa problem har i FRL införts regler som förstärker delägarnas inflytande över styrningen i ömsesidiga försäkrings- bolag. Detta ska uppnås genom att de tillförsäkras möjligheter till ett ökat inflytande på bolagsstämman. Det reformerade representa- tiva systemet innebär bl.a. att det i bolagsordningen ska anges om och hur fullmäktige (tidigare delegerade) ska utses och att minst hälften av fullmäktige ska utses av delägarna eller av organisationer som kan anses företräda delägarna. Fullmäktigesystemet för ekonomiska föreningar i allmänhet inne- bär att den som önskar använda ett sådant system måste ha bestäm- melser om detta i sina stadgar. Av stadgarna ska framgå bl.a. vilken beslutanderätt fullmäktige har och hur fullmäktige ska utses. Stadgarna utformas, i sin ursprungliga form, vid föreningens bildande och beslut att ändra dessa fattas av föreningsstämman. När en eko- nomisk förening beslutar att tillämpa fullmäktigesystemet, innebär Företagsstyrning i hybridbolag – en bakgrund detta att medlemmarna förlorar de flesta rättigheter som är för- knippade med beslutsfattande på stämman. De har dock rätt att få ett ärende behandlat på stämman, att före stämman ta del av redo- visningshandlingar och revisionsberättelse samt att ta del av proto- koll från fullmäktigesammanträden. Även när det gäller försäkringsföreningar avser lagstiftningen att motverka de företagsstyrningsproblem som kan uppkomma med ett fullmäktigesystem. I FRL har därför införts bestämmelser om att fullmäktigesystemet för ekonomiska föreningar ska tillämpas. Som en särregel i förhållande till FL, ska minst hälften av fullmäktige utses av föreningens medlemmar eller av organisationer som kan anses företräda dem. Detta är dock ingen förändring utan överens- stämmer med vad som redan gällt för understödsföreningar enligt lagen (1972:262) om understödsföreningar. Det är viktigt att påpeka att bolagsstyrningsproblem kan före- komma även i vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag och att en liten aktieägare som bidragit med riskkapital till ett aktiebolag kan ha svårt att få insyn och inflytande över bolagets förvaltning. ägs dock vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag vanligt- vis av en enda aktieägare som antingen är en bank eller ett annat finansiellt företag vilket innebär att dessa problem inte uppstår i praktiken. Problemen är inte heller typiska för försäkringsaktie- bolag utan gäller för aktiebolag generellt. Frågan om små aktie- ägares inflytande i vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag omfattas i varje fall inte av utredningsuppdraget och beaktas därför inte särskilt av utredningen. 7Företagsstyrning i hybridbolag – överväganden och förslag 7.1Utgångspunkter för framtida företagsstyrningsregler 7.1.1Styrelsens tudelade lojalitetsplikt i ett hybridbolag Även om försäkringstagarna i ett försäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst (hybridbolag) har rättigheter i företagets överskott och starka ekonomiska drivkrafter att övervaka bolagets skötsel saknar de i stort sett associationsrättsliga eller andra rättigheter att göra det. Detta gäller även försäkrade med anspråk på överskott i hybridbolaget (med försäkringstagare avses i detta avsnitt även sådan försäkrad). Aktieägarna är däremot utrustade med samma instrument som i aktiebolag i allmänhet genom vilka de kan utse och avsätta styrelsen samt övervaka ledningens arbete. Styrelsen i ett allmänt aktiebolag har som nämnts den huvud- sakliga uppgiften att verka för att aktieägarnas intresse tillgodoses genom att bolaget ska generera vinst till ägarna. Som tidigare slagits fast kan syftet med ett hybridbolag inte vara att generera vinst till aktieägarna, och detta kan inte heller vara styrelsens uppdrag.