sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Av förordningen fram- går det inte närmre vilken typ av verksamhet som ska prioriteras. Förordningen nämner dock vilka som är tänkbara mottagare för stödet. I 5 § anges att stöd kan ges till den som anordnar evene- mang eller bedriver annan verksamhet för att sprida litteratur eller kulturtidskrifter i , och den som anordnar läsfrämjande insatser, exempelvis kommuner, förskolor, skolor, bibliotek, bok- handlar, ideella föreningar och andra sammanslutningar med verksamhet i . Vidare framgår att det särskilt ska beaktas att stödet får spridning över landet. I föreskrifter om statsbidrag till litteratur, kultur- tidskrifter och läsfrämjande insatser (KRFS 2010:1) specificeras inte hur stödet ska prioriteras närmre. På framgår dock att stödet till läsfrämjande insatser syftar till att främja utvecklingen av nya metoder för läsfrämjande verksamhet och anger vissa prioriteringar som ligger till grund för bedömning av ansökan. Det framgår även att vid fördelningen av stöd till litterära evenemang eftersträvas bred geografisk spridning och innehållslig bredd. Vidare prioriteras insatser som syftar till ökad internationalisering genom samarbeten och evenemang i med utländska medverkande. Insatser för att främja läsning stöd till läsfrämjande insatser bidrag till läsfrämjande insatser fördubblades . fördelades och 2011 något mindre. I takt med att de disponibla medlen att fördela har ökat, har även antalet beviljade ansökningar blivit fler. beviljades 24 sökande läsfrämjandestöd, vilket kan jämföras med att 69 ansök- ningar beviljades 2011. Det är framförallt folkbibliotek/kommuner som söker och får läsfrämjandestöd av Kulturrådet.33 Bland de 69 ansökningar som beviljades 2011 var endast 12 från aktörer som inte hade en kommun som huvudman. var 11 av 81 ansökningar från aktörer som inte hade en kommun som huvudman. Den största delen av läsfrämjandemedlen går följaktligen till utveckling av folkbibliotekens läsfrämjande verksamhet. Det är troligt att ökningen av läsfrämjande verksamhet på biblioteken (se avsnitt 4.1) delvis kan hänga samman med det ökade stödet till läs- främjande insatser från . Att en så stor del av stödet går till biblioteksverksamhet innebär att stödet i stora delar fungerar som ett utvecklingsstöd för biblio- tekens läsfrämjande verksamhet. prioriterar ansök- ningar som syftar till samverkan mellan olika aktörer och ger inte bidrag till det som kan betecknas som ordinarie verksamhet. Detta avspeglas i de beviljade ansökningarna då många av projekten rör utåtriktad verksamhet hos biblioteken. Företrädare för folkbiblioteken har framhållit att läsfrämjandebidrag är värdefullt i deras utvecklingsarbete. Exempel på verksamhet som stöds hos biblioteken är Barnens bibliotek, uppsökande verksamhet som riktar sig till BVC, och andra verksamheter som framförallt riktar sig till barn och unga. Enligt utgångspunkter för bedömning av ansökningarna 33 Eftersom folkbiblioteken har kommunen som huvudman ses de här som en kategori. Insatser för att främja läsning prioriteras projekt som bygger på bred samverkan, är väl förankrade, långsiktiga och väl dokumenterade. Vidare prioriteras projekt som levandegör litteraturen och inspirerar till läsning samt uppmuntrar barns och ungas delaktighet och eget skapande. Enligt kan vissa tendenser urskiljas i de senast inkomna ansökningarna. Flera projekt handlar om att stimulera till mång- språkighet och interkulturalitet och många vill arbeta uppsökande, ofta i samarbete med studieförbund eller andra ideella organisa- tioner som fackföreningsrörelsen. stöd till litterära evenemang fördelar även stöd till litterära evenemang i . Stödet regleras i likhet med stödet till läsfrämjande i förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser. Stöd ges till evenemang som riktar sig till allmänheten. Bidraget är tänkt som ett komplement till stöd från kommun eller region/landsting och anger att ett rikt- märke är att minst motsvarande belopp ska komma från kommun eller region/landsting. I jämförelse med stödet till läsfrämjande insatser är stödet till litterära evenemang mindre omfattande. har fördelat för arrangerande av litterära evenemang. Mellan 30 och 45 ansökningar har beviljats . Mottagare av stödet är ofta organisationer som ordnar enskilda litterära evenemang, t.ex. litteratur- och berättar- festivaler. De enskilda stöden är oftast betydligt mindre än bidragen för läsfrämjande. För stödet till litterära evenemang finns ingen begränsning som innebär att verksamheten måste vara metodutvecklande. I stället eftersträvas vid fördelningen bred geografisk spridning och innehållslig bredd. Vidare prioriteras insatser som syftar till ökad internationalisering genom samarbeten och evenemang i med utländska gäster. Flera sökande återkommer regelbundet med ansökningar om t.ex. litteraturfestivaler. Exempel på litteraturfestivaler i som beviljats bidrag är allt från Bokdagar i och Littera- till internationella litteraturfestival, KONTEXT litterär scen i , European festival of the night i , , internationella poesifestival och . Insatser för att främja läsning har festivalerna Altcom i och i beviljats bidrag. Även annan typ av utåtriktad litteraturfrämjande verksamhet får stöd denna väg. Författarcentrum Riks har t.ex. beviljats bidrag att fördela till lokalföreningarna runt om i för läs- och litteraturfrämjande aktiviteter i samband med Världsboks- dag. 10TAL mottar stöd för sin publika verksamhet, t.ex. för , , Klubb 10TAL och Poesifabriken. nyhetsinformation och litteratur () är en statlig stiftelse med ändamålet att göra nyhets- information och litteratur tillgängligt för personer som har svårt att läsa på svenska. har fyra olika verksamhets- grenar: nyhetstidningen 8 sidor, utgivning av lättlästa böcker, läs- ombud och marknadsföring. 8 sidor kommer ut och innehåller nyheter skrivna på lättläst svenska. Tidningen riktar sig till person- er som av olika anledningar, såsom autism, utvecklingsstörning, dyslexi eller att de inte har svenska som modersmål, har svårt att ta till sig skriven information. hade tidningen en snittupplaga på 9 435 exemplar.34 Utgivning av litteratur sker genom LL-förlaget. gav förlaget ut 21 titlar vilket var en nedgång jämfört med de senaste årens utgivning.35 Utgivningen består av böcker i olika genrer. Barn- och ungdomsböcker, skönlitteratur såväl som facklitteratur återfinns i utgivningen. En del av utgivningen består av bearbet- ningar av redan utgivna verk. Bearbetningarna görs både av klassiker, som böcker av och , och av nyare verk, t.ex. böcker av och . Genomsnittsupplagan för LL-förlagets böcker är cirka 2 000 exemplar.36 I syfte att stimulera läsning hos personer med lässvårigheter har en verksamhet med läsombud. 34Resultatredovisning 2011 för nyhetsinformation och litteratur. 352010 gav LL-förlaget ut 27 titlar, 2009 34 titlar och 2008 34 titlar. 36Resultatredovisning 2011 för nyhetsinformation och litteratur. Insatser för att främja läsning ofta personal på äldreboenden eller gruppbostäder. De hjälper till med högläsning eller med att hitta lättläst material. De kan även ordna besök på bibliotek och fungera som inspiration för kollegor. Läsombuden, som är över 5 000, finns i hela landet. De är organiserade i nätverk länsvis. har genom avtal med ordnat så att de står för utbildning och fortbildningsdagar för läsombuden. Vuxenskolan har även tagit fram en utbildning för läsombud i boenden och daglig verksamhet för personer med utvecklingsstörning. Ett annat läsfrämjandeprojekt som bedrivit är Läskraft. Projektet är treårigt och syftar till att inspirera anhöriga och frivilliga till högläsning av lättlästa böcker för personer med demens. () är en stiftelse som enligt sina stadgar har till uppgift att: samla och katalogisera i utgiven barn- och ungdoms- litteratur samt såvitt möjligt även svensk barn- och ungdoms- litteratur översatt till andra språk, upprätthålla ett forsknings- och referensbibliotek i ämnet barn- och ungdomslitteratur, främja forskning och undervisning på alla nivåer i ämnet barn- och ungdomslitteratur, öka kunskapen om och förståelsen för barn- och ungdoms- litteratur i förmedlarledet, stå förlag, massmedia, bibliotek och andra institutioner samt enskilda till tjänst med upplysning om barn- och ungdoms- litteratur, vara internationellt kontaktorgan inom området barn- och ungdomslitteratur. SBI finansieras genom statsbidrag från och med bidrag från . Inom ramen för sin verksamhet för att öka kunskapen om barn- och ungdomslitteratur sprider de information om den samlade utgivningen av barn- och Insatser för att främja läsning ungdomslitteratur till barnbibliotekarier och andra intressenter genom den s.k. bokprovningen (se även kapitel 7). För att främja forskning inom det barnlitterära området samt sprida information om forskningsresultat ordnar SBI regelbundet seminarier och konferenser. De ger även ut enda vetenskaplig tidskrift om barnlitteratur, – tidskrift för barnlitteraturforskning. Utöver nämnda insatser ger SBI även ut äldre barn- och ungdomslitteratur som inte längre finns tillgänglig i handeln. SBI har publicerat två böcker, ifrån och med rim-böcker. Utgivningen riktar sig till skolor och SBI har även tagit fram lärarhandledningar för arbetet med böckerna. 4.6Andra läs- och litteraturfrämjande insatser Det finns ett antal aktörer inom det civila samhället som bedriver värdefull läs- och litteraturfrämjande verksamhet. Verksamheten är livaktig på många håll, ofta på lokal och regional nivå. I det följande beskrivs några exempel på omtalade organisationer och projekt. Läsrörelsen är en förening som arbetar för att öka läsningen för små barn. Läsrörelsen bildades mot bakgrund av under- sökningar som visade att småbarnsföräldrar läste allt mindre för sina barn. Föreningen har genomfört en rad olika insatser med syfte att öka småbarnsföräldrars läsning för sina barn. De har samarbetat med olika offentliga och privata aktörer i sina kampanjer. har de framförallt samarbetat med restauranger och delat ut böcker i samband med köp av menyer riktade till barn. delades 1,8 miljoner böcker ut och Läsrörelsen ordnade med stöd från även författarbesök på restauranger runt om i . Föreningen har i omgångar mot- tagit stöd från och fick i stöd för två olika projekt . Insatser för att främja läsning verksamhet går ut på att skapa skrivar- verkstäder för barn i åldrarna 8–. Skrivarverkstäderna syftar till att inspirera och stödja barns berättande. Syftet är, som man uttrycker det, att alla barn och unga ska delta i skapandet av vår gemensamma berättelse och ha friheten att formulera sin egen. Verkstäderna ska vara en fysisk plats med en inspirerande miljö för unga. På förmiddagarna är skolklasser välkomna och på efter- middagen bjuds allmänheten in. är inspirerat av 826 National, en amerikansk ideell organisation skapad av författaren . I har det skapats åtta skrivarverkstäder enligt detta koncept (se bilaga 3). I likhet med 826 National fokuserar på unga boende i områden med en stor andel barn som lever i socio- ekonomiskt svaga familjer. Verksamheten i skapades av stiftelsen och är i huvudsak finansierad av näringslivet. Den bygger på ett stort antal volontärer som arbetar i skrivarverkstäderna. Enligt uppgift från organisationen har det inte varit något problem att rekrytera kvalificerade volontärer till verksamheten, t.ex. har förlag ställt upp med sin personals arbetstid. I samarbete med har gett ut en novell- samling med bidrag från de unga som deltar i skrivarverkstäderna. startade sin första skrivarverkstad i . har de även aviserat att de ska öppna en verk- stad i utanför . Vidare finns planer på att öppna skrivarverkstäder i och . En bok för alla En organisation som tidigare erhållit statligt stöd är förlaget bok för alla (se kapitel 9) som hade ett öronmärkt statsbidrag fram tills 2008 för att ge ut kvalitetslitteratur. är En bok för alla ett aktiebolag som ägs av studieförbunden ABF och Vuxenskolan, förlag och föreningen bok för allas vänner. beviljades En bok för alla från för att utveckla projektet för mig pappa inom fler folkrörelseorganisationer. De har dock inte fått finansiering för verksamheten eftersom projektet är i en Insatser för att främja läsning uppstartsfas (se vidare avsnitt 4.2 för studieförbundens insatser i Läs för mig pappa). beviljades ABF tillsammans med en rad olika , som , och , från läsfrämjandebidrag för att driva Läs för mig pappa-verksamhet på fem nya orter. I den centrala arbetsgruppen deltar även En bok för alla. Intresset för att samlas kring en författares verk i form av ett litterärt sällskap väcktes . , som bildades , anses vara det första personlitterära sällskapet. Därefter har en stor mängd ideella föreningar konstituerats kring enskilda författares verk i . Sällskapen spelar en viktig roll för att främja intresset för och kunskapen om äldre författarskap. Flera av de litterära säll- skapen arbetar med bibliotek och skolor i syfte att sprida informa- tion om specifika författarskap. De ordnar t.ex. litterära evenemang på bibliotek och uppläsningar i skolor. Flera av de litterära sällskapen har egna skriftserier där respektive författarskap ges ut på nytt och kommenteras. De litterära sällskapens samarbetsnämnd (DELS), som bildades , sprider kännedom om den litterära sällskapsrörelsen samt samordnar arrangemang och insatser av gemensamt intresse. hade DELS cirka 110 medlemmar, de allra flesta inriktade på enskilda svenska författare.37 DELS har också en egen litterär tidskrift, , och erhåller tidskriftsstöd från . DELS har även fått stöd för litterära evenemang. Verksamheten drivs dock nästan uteslutande av ideella krafter. 37 För listan över medlemmar i , se föreningens hemsida: 5Villkoren för de yrkesverksamma på ordområdet Enligt direktiven ska kommittén utifrån tillgänglig statistik analys- era hur de ekonomiska villkoren ser ut för yrkesverksamma upphovsmän på det litterära området. Avgränsningen till yrkes- verksamma upphovsmän är viktig men inte alla gånger lätt att göra eftersom litterärt skapande normalt innebär att upphovsmannen säljer sitt verk på en marknad. Det ligger i sakens natur att många litterära upphovsmän däremellan har annat arbete och andra inkomster än de som den konstnärliga verksamheten ger. Många upphovsmän har också så små intäkter från litterär verk- samhet att nästan hela inkomsten kommer från annat. Redan inledningsvis kan sägas att de yrkesgrupper som behandlas här främst är skönlitterära och facklitterära författare, översättare och dramatiker. För att beskriva villkoren för dessa grupper finns det flera undersökningar att tillgå som på en över- gripande nivå ger en tämligen utförlig bild. Den medger dock inte en djupare uppdelning på underkategorier, vilket är en begränsning då villkoren skiljer sig åt inom framför allt gruppen skönlitterära författare. Inte heller finns i dessa undersökningar några uppgifter om kulturjournalisterna som också är en viktig grupp. I det följande kommer befintliga undersökningar att refereras utifrån våra utgångspunkter. Vissa kompletteringar med fokus på ordområdet har också tagits fram i samarbete med . Efter ett inledande avsnitt om undersökningarna, behandlas upphovsmannagruppens sammansättning bl.a. vad gäller yrkeskategorier samt kvinnor och män. Därefter analyseras inkomstfördelning och arbetsmönster. Avslutningsvis ges en kortare överblick över olika litterära inkomstkällors betydelse och hur villkoren på marknaden ser ut, bl.a. vad gäller avtal och honorar. Villkoren för de yrkesverksamma på ordområdet 5.1Tidigare undersökningar av konstnärernas villkor De litterära upphovsmännens inkomster har kartlagts i flera äldre undersökningar. I samband med att två statliga utredningar om konstnärspolitik genomfördes , gjordes bl.a. en kartläggning av de professionella konstnärernas ekonom- iska villkor.1 Studien utfördes av (). har senare gett SCB i uppdrag att göra en uppföljning av denna studie. Den nya undersökningen har publicerats i form av tre olika delstudier. I den första, Konstnärernas inkomster (2009), analyseras sådant som sammanräknad förvärvsinkomst, inkomst av kapital, för- mögenhet, nettoinkomst, inkomströrlighet och hur inkomsten fördelar sig på olika inkomstslag. I den andra rapporten, Konstnärernas inkomster ur ett jämställdhetsperspektiv (2010), analyseras skillnader i inkomst och livssituation mellan könen på det konstnärliga fältet. De båda undersökningarna utgår från ett brett urval av yrkes- verksamma konstnärer. I dessa undersökningar hade drygt 21 500 personer valts ut, ett urval som bör innefatta kärnan av yrkes- verksamma professionella konstnärer men som kan antas ha en viss slagsida åt de mer framgångsrika i populationen. Vad gäller ordområdet bestod urvalet i huvudsak av de som erhållit eller sökt stipendier från författarfonden under vissa år.2 Uppgifterna i dessa undersökningar avser huvudsakligen . I den tredje delstudien, Konstnärernas inkomster, arbetsmarknad och försörjningsmönster (2011), fördjupas de tidigare studierna genom att konstnärernas försörjningsmönster studeras närmare. Undersökningen består främst av en enkät som skickades till ett urval på 3 500 personer. Uppgifterna i denna undersökning avser huvudsakligen . Kompletterande uppgifter till de studier som genomförts av , kan även hämtas från undersökningar som genomförts av intresseorganisationer på området. har t.ex. både 1994 och 2007 genomfört enkätundersök- ningar av medlemmarnas inkomster. Förbundet har även inkommit 1Utredningarna var Arbete åt konstnärer (1997:183) och Generella konstnärsstöd (SOU 1997:184). Resultaten publicerades i Konstnärernas verksamhetsinriktning och ekonomiska förhållanden (SOU 1997:190). 2Till ordkonstgruppen räknades de som innehaft eller erhållit inkomstgaranti, garanterad författarpenning, stipendium eller bidrag från författarfonden under något av . Vidare ingick de som ansökt om stipendium eller bidrag –2006. Villkoren för de yrkesverksamma på ordområdet med vissa kompletterande uppgifter till utredningen som rör medlemmarnas avtalsförhållanden på en övergripande nivå.3 5.2De yrkesverksamma på ordområdet Hur gruppen yrkesverksamma på ordområdet ser ut och hur många individer den består den av är en fråga som det går att finna olika svar på beroende på hur den förstås. En tänkbar avgränsning är medlemmar i . Enligt förbundet är cirka 2 800 personer medlemmar. Förbundet har som kriterium för inval att personen i fråga ska ha offentliggjort texter av konstnärligt eller vetenskapligt värde, normalt ska det handla om minst två verk. Att utgå från hur många som är medlemmar i förbundet kan dock vara begränsande. Å ena sidan kan det ge en i vissa avseenden snäv bild då det finns många på området verksamma som inte är medlemmar i förbundet. Kriteriet skulle t.ex. kunna medföra att särskilt personer i början av sin karriär blir underrepresenterade. Å andra sidan kan det i andra avseenden ge en för vid bild då det även finns medlemmar i förbundet som har en låg aktivitetsgrad. Ett annat sätt att beskriva gruppen är att utgå från de personer på ordområdet som valts ut till undersökning . Urvalet baserades på de personer som antingen sökt eller erhållit stipendier från författarfonden , det var totalt 3 331 personer. Detta ger ett något annorlunda och öpp- nare urval. De som valts ut på detta sätt kan sägas vara aktiva i någon mening, eftersom de alla aktivt sökt eller erhållit stöd för litterär verksamhet. I det följande används och jämförs uppgifter från både undersökning och Författar- förbundets medlemsenkäter.4 Oavsett vilket urval som används får man ha i åtanke att de grupper som behandlas är heterogena med avseende på aktivitet. Totalt sett räknar dessa undersökningar således med kring 3 000 personer. Naturligtvis finns det upphovsmän på området som inte är med i respektive urval. Särskilt Konstnärsnämndens urval bör trots allt enligt vår mening ge en god bild av kärnan av utövare, då 3Se , Författarnas inkomster (1994) och Författarnas inkomst- er 2004 (2007). 4I vissa fall är uppgifterna alltså gamla. Det är dock troligt att många av de förhållanden som behandlas är relativt trögrörliga vilket gör att den allmänna bilden ändå bör vara giltig . Villkoren för de yrkesverksamma på ordområdet en stor andel av de mer aktiva bör vara i kontakt med författarfonden. Det kan dock förutsättas att de allra mest framgångsrika i ekonomiska termer inte ser samma behov av att söka stöd från detta håll och att de därför inte återfinns i urvalet. Yrkeskategorier, kön och ålder på ordområdet För att ge en bild av ordområdets sammansättning beskrivs i följande tabell individernas fördelning per yrkeskategori och kön i urval. Det rör sig om unika individer som klassificerats efter sin huvudsakliga konstnärliga hemvist. Källa: , Konstnärernas inkomster – en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden –2005 (2009), s. 54. De skönlitterära författarna är flest, därefter kommer de fack- litterära, sedan översättarna och sist dramatikerna. Detta säger något om respektive områdes storlek men indelningen skulle ha kunnat göras på andra sätt och många av upphovsmännen är verksamma inom flera områden. Av tabellen framgår också att det genomgående är något färre kvinnor än män inom respektive kategori. Undantaget är översättarna där förhållandet är det om- vända. Det är värt att notera att för ordområdet som helhet är könsbalansen dock relativt jämn, vilket är en stor skillnad mot hur situationen såg ut . jämför förhållandena respektive 2007 och konstaterar att ordområdet gått från män.5 Detta till skillnad mot vissa andra konstområden där förhållandena inte jämnat ut sig . 5 , Konstnärernas inkomster ur ett jämställdhetsperspektiv: Ekonomi, arbete, familjeliv (, 2010), s. 22. I denna undersökning finns dock inte den ovan redovisade yrkesindelningen av ordområdet med. Därför har de äldre siffrorna använts i tabellen. Båda undersökningarna bygger dock på samma urval vilket gör att resultaten inte bör skilja sig nämnvärt åt (vissa personer kan dock t.ex. ha avlidit mellan de båda undersökningstillfällena). Villkoren för de yrkesverksamma på ordområdet Samma relativa fördelning som ovan mellan yrkeskategorier på ordområdet återfinns också i medlemsenkät . Där har man dock även urskiljt grupperna författare av barn- och ungdomslitteratur samt mångsysslare. Genom denna uppdelning framgår bl.a. att gruppen barn- och ungdomsförfattare tagen för sig är något mindre än översättargruppen samt att den är relativt kraftigt dominerad av kvinnor.6 Av det urval som tagits fram för under- sökningar kan man också få en bild av åldersfördelningen inom dessa yrkeskategorier. Källa: SCB, se bilaga 2, tabell 37. Anm.: Uppgifterna bygger på urval men har tagits fram . redovisar inte åldersfördelningen på denna mer detaljerade nivå. Av tabellen framgår att det är ytterst få unga som ingår i den grupp upphovsmän som vänder sig till författarfonden. Det är inte förvånande bl.a. mot bakgrund av att många i de litterära yrkes- kategorierna utbildar sig . Mer intressant är att det finns ett försvarligt antal i urvalet som var när det gjordes, bland författarna, lägre i de andra båda kategorierna.7 Samma mönster, men med ännu större övervikt för äldre, återfinns i undersökningar av medlemmarna. Den genomsnittliga åldern för förbundets medlemmar 2004 var 60 6Sveriges , Författarnas inkomster , s. 19 f. 7Motsvarande siffror finns för ordområdet 2007 i den senare undersökningen Konstnärernas inkomster ur ett jämställdhetsperspektiv, se s. 18. Eftersom denna bygger på samma urval som den tidigare, och personerna åldrats, har det inte bedömts relevant att ta med dessa uppgifter här. Villkoren för de yrkesverksamma på ordområdet var och en stor andel över 65.8 På grund av de invalskriterier som tillämpas kan det dock förutsättas att dessa uppgifter inte speglar sammansättningen bland de yrkesverksamma.