sou · GZB38 · 2012-01-01 00:00:00 — Exempelvis ska alla ungdomar erbjudas kostnadsfri utbildning på gymnasial nivå. Gymnasiesärskolan är tillgänglig för alla med utvecklingsstör- ning utifrån var och ens förutsättningar. I den nya skollagen stärks dessutom elevens inflytande över sina studieval och det framgår tydligt att barnets åsikter ska tillmätas betydelse. Läroplanen för de frivilliga skolformerna Lpf 94 överensstäm- mer väl med de syften och innehåll som preciseras i artikel 29. In- nehållet i utbildningen ska genom undervisningen utveckla elevens fulla möjligheter. Lagar och andra bestämmelser tillförsäkrar dess- utom eleven studie- och yrkesrådgivning samt stärker kravet på huvudman att följa upp att elev fullföljer sin utbildning. Utredningen har medvetet beaktat barnperspektivet i sitt arbete. I mina förslag om den framtida gymnasiesärskolan läggs vikt vid att elever i gymnasiesärskolan ska ha tillgång till fler alternativa utbild- ningsvägar än de har , i form av olika program samt genom att det ska finnas möjlighet till riksrekryterande utbildning och gym- nasial lärlingsutbildning inom gymnasiesärskolan. På detta sätt blir deras utbildning mer jämförbar med den som elever har i gymnasie- skolan. De olika valmöjligheter som inryms i förslaget till framtida gymnasiesärskola ska tillgodose elevens krav att få en utbildning som tar till vara elevens möjligheter till personlig utveckling och utmaning på sin högsta intellektuella nivå. Kursplaner som utfor- mas för att fylla utbildningen med innehåll ska innehålla delar som utvecklar elevens respekt för sig själv och andra människor och ge förberedelser för ett ansvarsfullt vuxenliv. Stor vikt har även lagts vid att övriga system, som att få söka och bli mottagen på en utbildning, ska stödja elevernas möjlighet att välja utbildning samt att reglerna ska vara likvärdiga med de som gäller för gymnasieskolan. De ska inte heller hindras av systemen för ersättning mellan hemkommun och skolhuvudman. Därför föreslås att dessa ska fungera på motsvarande sätt som för gym- nasieskolan. Slutligen ska eleverna inte hindras att göra egna val på likvärdiga grunder med elever som söker sig till gymnasieskolan på grund av de ekonomiska villkoren för eleven. När det gäller denna Konsekvenser av utredningens förslag fråga har det för denna utredning bara varit möjligt att komma en bit på väg, genom att lämna förslag om inackorderingsbidrag och inackorderingstillägg. Jag lämnar i avsnitt 6.5 förslag till en utred- ning i syfte att ytterligare öka likvärdigheten. Utredningen ska beräkna ekonomiska konsekvenser för såväl sta- ten som kommunerna samt föreslå finansiering. Jag kan redan här konstatera att de ambitioner som direktiven till utredningen ger uttryck för och som jag tagit fasta på innebär att det utredningen föreslår innebär reformer för gymnasiesär- skolan och i viss mån för den särskilda utbildningen för vuxna på gymnasial nivå. Reformer är i de allra flesta fall behäftade med kostnader som knappast kan finansieras inom befintlig ram. Det var min utgångspunkt inför arbetet med beräkningarna. Något förvånande visade det sig att de icke finansierade kost- naderna är relativt begränsade. För kommunerna innebär de direkta konsekvenserna av förslagen fullt genomförda en besparing. Indirekt kan dock kostnaderna för LSS öka med uppskattningsvis . För staten är de stora posterna ett tidsbegränsat stimulansbidrag till den särskilda utbildningen för vuxna om totalt , eller , samt kostnader för implementering på totalt . Den totala kost- naden för den gymnasiala lärlingsutbildningen inom gymnasiesär- skolan beräknas till . Detta bör dock omfattas av den satsning som redan beslutats för gymnasieskolan. I övrigt har kostnader beräknats om ett par för staten. Den föreslagna utredningen om ett kompletterande system för bidrag till boende och resor till och från studieorten för att elever i gymnasiesärskolan ska kunna göra val av utbildning på likvärdiga grunder som elever i gymnasieskolan kan komma att få kostnads- konsekvenser för kommunerna och/eller staten. Dessa måste i så fall beräknas i samband med det utredningsarbetet. Kostnadskonsekvenserna av förslagen bör överhuvudtaget be- räknas igen närmare reformernas genomförande. Detta då förut- sättningarna för beräkningarna ändras , t.ex. på grund av Konsekvenser av utredningens förslag elevutvecklingen i skolorna. Dessutom bör reformernas kostnads- effekter följas upp av stat och kommun gemensamt. I det följande redogörs mer i detalj för kostnadsberäkningarna och de antaganden som ligger bakom dem. Det går inte att förutse att förslaget till ny programstruktur ska innebära förändrade kostnader för kommunerna. Möjligen kan kostnaderna minska något till följd av att det blir möjligt att inrätta ett program med inriktning på samhälle och språk. Att gränsdrag- ningen mellan de nationella programmen och det föreslagna trä- ningsprogrammet kan förändras jämfört med den mellan de natio- nella programmen och dagens individuella program bör inte heller förändra kostnaderna för kommunerna. Att fler elever förväntas gå på nationellt program ändrar inte deras behov. Förslaget till ny programstruktur är enligt min uppfattning kostandsneutralt. Införandet av en kurs- och poängindelad gymnasiesärskola, bestämmelse om att rektorn i den individuella studieplanen ska få besluta om anpassad studiegång samt införandet av ett examens- dokument av vilket ska kunna framgå om eleven uppfyllt examens- målen innebär visst administrativt arbete. Jag bedömer dock inte att denna typ av uppgifter är nya i gymnasiesärskolan utan att det är formen för arbetsuppgifterna som förändras. ska alla elever ha en individuella studieplan. I den samverkan som sker med Arbetsförmedlingen används olika former av dokument för att kommunicera om eleven. Förslaget om ett examensdokument ger detta en bestämd form, vilket kan vara en besparing för skolorna. Förslaget om att ersätta den arbetsplatsförlagda utbildningen (APU) med arbetsplatsförlagt lärande (APL) samt att det ska vara möjligt för eleven att få sin APL inom ett annat program än det eleven går på innebär inga nya kostnader, en besparing. Med tanke på behovet av att förbättra arbetet kring APL vore det dock fel att spara inom detta område. Preciseringen att det ska framgå av bestämmelsen om rätten att bli mottagen i gymnasiesärskolan att eleven ska tillhöra målgruppen för särskolan samt förslaget om ansvaret för grundsärskolan och gymnasiesärskolan att utreda om eleven tillhör målgruppen innebär enligt min uppfattning inga nya åtaganden. Konsekvenser av utredningens förslag särskolan finns en bestämmelse om omprövning. Det måste även utan denna anses ligga inom både grundsärskolans och gym- nasiesärskolans ansvar att följa upp om eleverna tillhör målgruppen för skolformen. Förslagen är således förtydliganden. Inte heller de föreslagna bestämmelserna om ansökan och urval till gymnasiesärskolan bör innebära någon förändring av kostnader- na. Ansökan och urval sker . Att ansökan ska ske på program måste ses som en förenkling i och med att upp- giften att besluta om program lyfts från rektorn till eleven. Att det ska framgå av bestämmelserna att kommunen har möjlighet att erbjuda elever i gymnasiesärskolan i gymnasiesärskolan om det finns särskilda skäl är ett förtydligande, inte ett nytt åtagande. Det förekommer att elever i vissa fall går ett femte år. Att en elev som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp ska ha möjlighet att välja gymnasieskolans yrkesintroduktion eller indivi- duella alternativ kan leda till kostnadsminskningar, då gymnasie- skolan är en billigare skolform än gymnasiesärskolan. I genomsnitt kostade 2009 en elev i gymnasieskolan och en elev i gymnasiesärskolan . En elev som väljer att läsa på gymnasieskolans yrkesintroduktion eller individuella alter- nativ tillhör dock sannolikt gymnasiesärskolans nationella program där kostnaderna per elev är genomsnittligt lägre, uppskattningsvis ca . kommer en elev som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp att behöva särskilt stöd i gymnasie- skolan, varför jag anser att det vore fel att beräkna omfattande besparingar räknat per läsår på grund av att eleverna ges denna val- möjlighet. Jag uppskattar därför en lägre kostnad per elev och år med . Ungefär 1 500 elever börjar nationellt pro- gram/motsvarande i gymnasiesärskolan. Om 50 av dessa väljer att i stället börja i gymnasieskolan handlar det om mins- kade kostnader med och . Om man sedan antar att 20 av eleverna avslutar sina studier blir de minskade kost- naderna ca det tredje året. Om samtliga har avslutat sina studier efter det tredje året har kostnadsminskningen nått ca det fjärde året. Förslaget att elever som tillhör särskolans målgrupp ska kunna tas emot på gymnasieskolans språkintroduktion får enligt min upp- fattning inga kostnadseffekter. Möjligen kan det innebära vissa Konsekvenser av utredningens förslag kostnadsminskningar eftersom det möjliggör effektivare resursut- nyttjande. Förslaget om hemkommunens skyldighet att anordna gymnasie- särskola får fullgöras enligt samverkansavtal och att kommuner som ingått ett sådant avtal ska bilda ett samverkansområde har inga kostnadseffekter. De föreslagna bestämmelserna om mottagande i gymnasiesär- skolan kan däremot ha vissa begränsade ekonomiska konsekvenser för kommunerna. Av samtliga elever i gymnasiesärskolan är bosatta i en annan kommun än den där den gymnasie- särskola de studerar i ligger. Det är inte särskilt konstigt med tanke på att 112 kommuner helt saknar gymnasiesärskola samt att många har en begränsad verksamhet. I de flesta fall då eleven studerar i en annan kommun handlar det här om elever som bor hemma och för vilka hemkommunen betalar interkommunal ersättning. De förändringar som föreslås för mot- tagande och den interkommunala ersättningen innebär inga kost- nadsförändringar för kommunsektorn som helhet. Det är rimligt att anta att elever kommer att söka sig till både billigare och dyrare program i andra kommuner och att detta jämnar ut sig. Bestämmelserna om mottagande till fristående skolor föreslås inte förändras. Däremot föreslås att bestämmelserna om ersätt- ningen till fristående gymnasiesärskolor ska ändras så att bestäm- melserna kommer att ta hänsyn att kostnaderna mellan program- men skiljer sig åt. Detta bör inte leda till några kostnadseffekter för kommunerna eftersom de föreslagna bestämmelserna kan slå i olika riktningar. Med nuvarande bestämmelser kan ersättningen lika väl vara för hög som för låg i förhållande till de verkliga kostnaderna för programmet. Förslaget att en elev som behöver inackordering och som tagits emot i första hand i en annan kommuns gymnasiesärskola ska ha rätt till inackorderingsbidrag innebär en ny kostnad för hemkom- munen. Om man antar att detta kommer att gälla 500 elever beräknas kostnaden till ca . Förslagen om mottagande i första hand innebär också att fler elever än i nya skollagen (2010:800) kommer att omfattas av rätt till skolskjuts mellan det tillfälliga boendet och gymnasiesärskolan. Jag beräknar att det gäller merparten av de 500 elever som jag beräknat inackorderingsbidrag för. Den totala kostnaden för kommunerna beräknas till . Konsekvenser av utredningens förslag Förslagen om mottagande innebär att ett ökat antal elever kom- mer att vara bosatta i annan kommun och vara berättigade till bo- ende enligt LSS. För det beräknas . Den föreslagna utredningen om ett kompletterande system för bidrag till boende och resor till och från studieorten för att elever i gymnasiesärskolan ska kunna göra val av utbildning på likvärdiga grunder som elever i gymnasieskolan kan komma att få kostnads- konsekvenser för kommunerna. Dessa måste i så fall beräknas i samband med det utredningsarbetet. Förslaget om att det ska vara möjligt att inrätta riksrekryterande gymnasiesärskoleutbildning motsvarande den för gymnasieskolan får sannolikt initialt begränsade kostnadseffekter för kommunerna. Efter att bestämmelserna trätt i kraft ska utbildningarna godkännas av . När det gäller riksrekryterande idrottsutbildningen finns dessutom redan tolv platser varav tio har elever från gymna- siesärskolan. kan förväntas en försiktig utbyggnad av riks- rekryterande utbildning för vilka fastställer ersättning och inackorderingsbidrag ska utgå, i de fall det avser en skola. Om man antar att dagens tio platser på riksrekryterande idrottsutbildning ökar till det dubbla och att ytterligare 20 platser inrättas för andra ändamål beräknas ökade pro- gramkostnader och kostnader för inackorderingsbidrag för kom- munerna med totalt . Förslaget att inrätta en riksrekryterande gymnasiesärskoleutbild- ning för elever med utvecklingsstörning kombinerad med synskada och ytterligare funktionsnedsättning (RG-sär Syn) får kostnadskon- sekvenser för elevernas hemkommuner. Eftersom jag menar att ett genomförande av förslaget också ska kombineras med att den förlängda utbildningen vid ska begränsas till med uppstår vissa kostnader för hemkommunen för dessa elever. För en elev i specialskolan ska hemkommunen betala en avgift på ca samt om eleven kom- mer från lägeskommunen. Utöver denna står specialskolan för samtliga kostnader för såväl utbildning, boende som resor. För en elev som i stället tas emot i en riksrekryterande gymnasiesärskole- utbildning gäller andra villkor. Om man utgår från vad som gäller för Rg-sär D/H betalar hemkommunen för skola och för boende per elev. Därtill kommer hemkom- munens kostnad för hemresor, beroende på avstånd till hem- orten, i snitt 22 000 per elev . Totalt blir detta i genomsnitt . Konsekvenser av utredningens förslag Sammantaget innebär detta att effekten för hemkommunen av att en elev studerar på Rg-sär Syn i stället för på blir en ökad kostnad med ca , räknat på det högre ersättningsbeloppet för utbildning vid och förutsatt att kommunernas ersättning för Rg-sär Syn ska motsvara den för Rg- sär D/H. Omställningen måste ske successivt. Om man utgår från att skolan inte längre får ta emot elever och att flertalet av dessa går på Rg-sär syn samt antar att antalet elever minskas på grund av att elever går över till Rg-sär Syn handlar det om ca tio elever, vilket skulle motsvara en ökad kostnad för kommunsektorn med vid fullt utbyggt. Om man dessutom antar att ytterligare tio elever rekry- terats från den kommunala skolan minskar sannolikt den totala kostnadsökningen eftersom många av dessa elever har högre kostnader hemma än . Min bedömning är att denna kostnadsminskning mycket väl kan väga upp kostnadsök- ningen på . Förslaget om att inrätta en gymnasial lärlingsutbildning inom gymnasiesärskolan bör inte leda till ökade kostnader för kommun- sektorn då det föreslås utgå ett statsbidrag för varje lärlingsplats. Kommunerna har dessutom ett omfattande åtagande för elever i gymnasiesärskolan när det gäller att rekvirera platser för arbetsplatsförlagt lärande. En lärlingsutbildning ställer dessutom större krav på utbildning av handledare på arbetsplatsen m.m. Jag menar att detta ska vara möjligt att finansiera inom det statsbidrag som föreslås. Det bygger dock på att kommunen får möjlighet att disponera delar av statsbidraget. Dessutom ställs högre krav på närvaro av elevens lärare. Elever som inte får sin utbildning i skolan frigör dock resurser varför det bör vara möjligt att lösa detta inom ram. Förslagen om den särskilda utbildningen för vuxna på gymnasial nivå innebär inga nya åtaganden för kommunerna jämfört med . Det finns dock behov av att inom ramen för dagens uppdrag öka ambitionsnivån. Jag föreslår därför ett tidsbegränsat stimulans- bidrag för perioden –2014 (se nedan under staten). Kostnadseffekterna för staten består främst i vissa ökade kostnader för statsbidrag samt kostnader för implementering av reformerna. Konsekvenser av utredningens förslag När det gäller andra kostnader som har att göra med de eko- nomiska villkoren för en elev som blir mottagen i en annan skola än hemkommunens får de förslagna förändringarna kostnadseffekter för staten. Flera av de förändringar som behövs är dock redan utredda i betänkandet Brist på brådska (SOU 2008:102) och under beredning i eller föreslås för vidare utredning. I dessa fall beräknas inga kostnader här. Förslaget att en elev som behöver inackordering och som tagits emot i en fristående gymnasiesärskola ska kunna ansöka om inackorderingsbidrag hos CSN innebär en ny kostnad för staten. Om man antar att 100 av de dryga 350 elever som går i fristående gymnasiesärskola är bosatta i en annan kommun än lägeskommu- nen skulle beviljas inackorderingsbidrag beräknas kostnaden till beroende på nivån på tillägget. Den föreslagna utredningen om ett kompletterande system för bidrag till boende och resor till och från studieorten för att elever i gymnasiesärskolan ska kunna göra val av utbildning på likvärdiga grunder som elever i gymnasieskolan kan komma att få kostnads- konsekvenser för staten. Dessa måste i så fall beräknas i samband med det utredningsarbetet Förslaget om att det ska vara möjligt att inrätta riksrekryterande gymnasiesärskoleutbildning motsvarande den för gymnasieskolan har sannolikt initialt begränsade kostnadseffekter för staten. Efter att bestämmelserna trätt i kraft ska utbildningarna godkännas av Skol- verket. När det gäller den riksrekryterande idrottsutbildningen finns dessutom redan tolv platser varav tio har elever från gym- nasiesärskolan. kan förväntas en försiktig utbyggnad av riksrekryterande utbildning. Utgifter uppstår i så fall för staten för tillkommande elever på riksrekryterande idrottsutbildning. Om antalet ökar till det dubbla från dagens tio elever innebär det en ytterligare kostnad på , att finansiera inom den ram som disponerar för ändamålet. Dessutom beräknas 100 000 för inackorderingstillägg för elever på fristående gymnasiesärskola med riksrekryterande utbildning. Förslaget att inrätta en riksrekryterande gymnasiesärskoleutbild- ning för elever med utvecklingsstörning kombinerad med synskada och ytterligare funktionsnedsättning (Rg-sär Syn) får kostnadskon- sekvenser för staten. Eftersom jag menar att ett genomförande av förslaget också ska kombineras med att den förlängda utbildningen vid ska begränsas till minskar kost- nader för äldre elever. Elever som redan finns i verksamheten bör Konsekvenser av utredningens förslag dock ha möjlighet att slutföra utbildningen, varför de ekonomiska effekterna uppstår successivt. 2009 var de totala kostnaderna för en elev vid ca per elev och år, inkl. boende och resor till och från hemmet. Fullt genomfört bör förslaget innebär att kostnaderna vid minskar med ca . Beloppet har beräknats utifrån att skolan inte längre får ta emot elever samt utifrån ett antagande om att antalet elever minskas på grund av att elever går över till Rg-sär Syn. tillkommer i stället kostnader för staten för de elever som ska tas emot vid Rg-sär Syn. Kostnaderna för utbildningen vid Rg-sär D/H är drygt 800 000 , inkl. boende och hem- resor. Av detta står staten för . Om man antar att 20 elever kommer att vara mottagna vid utbildningen när den är fullt utbyggd och kostnaderna motsvarar dem för Rg-sär D/H skulle statens kostnader bli . Jag menar dock att det är rimligt att anta att kostnaden för elever som tas emot vid Rg-sär Syn kan vara högre. Sammantaget bör kostnadseffekterna för staten ta ut varandra om möjligheten till förlängd studiegång kortas med vid samtidigt som ett Rg-sär Syn inrättas. Avsikten med förändringen ska inte vara en besparing för staten. Förslaget om att inrätta en gymnasial lärlingsutbildning inom gymnasiesärskolan bör för statens del enligt min uppfattning finan- sieras inom den ram som avsatts för lärlingsplatser inom gym- nasieskolan –2014. Jag föreslår att gymnasiesärskolan ska ingå i denna satsning. Det finns ändå anledning att beräkna kostnaderna. Om man antar att 100 elever kommer att delta i den gymnasiala lärlingsutbildningen, och utgår från att det som för gymnasieskolan ska utgå per plats och läsår och ett statsbidrag på högst per läsår för handle- dare, blir den totala kostnaden totalt . Man får anta att en utbyggnad blir successiv varför denna nivå knappast blir aktuell . Bland förslagen om den särskilda utbildningen för vuxna på gym- nasial nivå finns ett som innebär kostnader för staten, nämligen förslaget om ett tidsbegränsat stimulansbidrag på totalt för perioden –2014, dvs. Beloppet motsvarar av de befintliga kostnaderna i verksamheten. Konsekvenser av utredningens förslag För staten bör dessutom beräknas kostnader för implemente- ring motsvarande totalt . För implementeringen av gymnasiereformen har beräknat . Både antalet huvudmän, antalet skolor och antalet anställda är väsentligt lägre för gymnasiesärskolan, vilket skulle leda till ett lägre belopp än det beräknade. Det beräknade beloppet tar dock hänsyn till att kostnaderna för att ta fram infor- mationsmaterial m.fl. fasta kostnader i stort sett är desamma obe- roende av antalet mottagare. Dessutom är det viktigt att nå ut med information även till gymnasieskolan och till kommuner som inte har egen gymnasiesärskola, men har elever som tillhör målgruppen, dvs. 1 Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Skolplikt och rätt till utbildning 15 § Paragrafen motsvarar 7 kap. 15 § första och andra stycket. Tredje stycket, om att vissa elever i specialskolan har rätt att gå kvar till och med vårterminen det kalenderår eleven fyller , har tagits bort. Förslag lämnas i stället om inrättande av riksrekry- terande gymnasiesärskoleutbildning för elevgruppen, se förslag till 18 kap. 38–39 §§. En ungdom som fyllt har inte möjlighet att efter specialskolan fullfölja sin utbildning i gymnasiesärskolan, eftersom gymnasiesärskolan enligt 18 kap. 8 § tredje stycket skollagen (2010:800) är avsedd att påbörjas fram till och med det första kalenderhalvåret det år ungdomen fyller . 1 § Paragrafen har ändrats på det sättet att den nya strecksatsen bestämmelser om skyldighet att utreda tillhörighet till grund- särskolans målgrupp har lagts till. 2 § Det första och andra stycket i paragrafen har anpassats att motsvara syfte enligt 10 kap. 2 §, med tillägg att skolformen ger utbildning som är anpassad för elever med utveck- lingsstörning. Det tredje stycket är likalydande med det nuvarande tredje stycket i 11 kap. 2 §. Skyldighet att utreda tillhörighet till grundsärskolans målgrupp 17 a § Paragrafen är ny. Den motsvarar i sak delvis 3 kap. 4 § tredje stycket skollag. 17 b § Paragrafen är ny. 15 kap. Allmänna bestämmelser om gymnasieskolan 1 § Paragrafen har ändrats på det sättet att strecksatsen bestäm- melser om riksrekryterande utbildning för elever med dövhet eller hörselskada har lagts till. 14 § I paragrafen har lagts till att antagningsorganisationen får vara gemensam även för gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå. Motsvarande reglering finns även i 18 kap. 13 §. Riksrekryterande utbildning för elever med dövhet eller hörselskada 41 § Paragrafen är ny. Motsvarande gäller för gymnasiesärskolan enligt 18 kap. 38 §. 17 kap. Utbildning på introduktionsprogram i gymnasieskolan 16 § Det tredje stycket om språkintroduktion är nytt. Dessutom har det tagits bort att bestämmelsen gäller om kom- munen bedömer att eleven har förutsättningar att klara utbild- ningen. Elever från grundsärskolan ska kunna välja att inte gå i gymnasiesärskolan, oavsett kommunens bedömning av deras förutsättningar. Detta kan jämföras med det som enligt 7 kap. 5 § tredje stycket gäller i den obligatoriska skolan. Om barnets vårdnadshavare inte lämnar sitt medgivande till att barnet tas emot i grundsärskolan, ska barnet i stället fullgöra sin skolplikt enligt vad som gäller i övrigt enligt denna lag, vilket oftast innebär att skolplikten ska fullgöras i , annars i sameskolan eller specialskolan. 18 kap. Allmänna bestämmelser om gymnasiesärskolan 1 § Paragrafen motsvarar delvis 18 kap. 1 §.