sou · H0B350 · 2012-08-21 00:00:00 — I ursprungsdatan förekommer visser- ligen SAMS-områden med mer än 16 000 invånare, där det största har strax över 20 000 invånare (området Bjursholmsplan i ). Detta får dock anses utgöra undantag. När denna första aggregering gjorts summeras befolkningen i de två områden som aggregerats, vilket bildar befolkningsmängden i det nyskapade aggregerade området. För det nybildade området beräknas även sysselsättningsgrad, eftersom den ska användas för att bedöma med vilket område resterande SAMS-områden, som ännu inte tilldelats något identifikationsnummer, ska aggregeras, se tabell 1.2. För de områden som inte tilldelats identifikationsnummer görs samma avvägning som i föregående steg, så att ett SAMS-område utan identifikationsnummer läggs till det område med identifika- tionsnummer som området ligger närmast före eller efter i SAMS- listan. De områden som i SAMS-listan befinner sig mellan två områden med identifikationsnummer läggs till det område, närmast före eller efter i SAMS-listan, som ligger närmast i sysselsättnings- grad. Förfarandet upprepas till dess samtliga SAMS-områden till- delats ett identifikationsnummer och därmed ingår i ett område med minst 500 invånare. I nästa steg genomförs en liknande process för att skapa områ- den med minst 1 000 invånare. I detta steg är det de i det före- gående steget hoplagda områdena, de s.k. kärnområdena, som läggs ihop. Detta innebär att om två SAMS-områden lagts ihop i ett tidi- gare steg ska de inte delas upp i detta senare steg. Områden som har minst 1 000 invånare behåller sitt identifikationsnummer. är det dock inte lika viktigt att kärnområden skapas eftersom samtliga befintliga områden redan har minst 500 invånare. Här bortses där- för från s.k. kärnområden och de aggregerade områdena från före- gående steg aggregeras med det av de områden som ligger före eller efter i listan och som mest liknar det aktuella området med avse- ende på sysselsättning. Samma förfarande genomförs sedan för områden med 2 000 respektive 4 000 invånare. Som tilläggsregel till ovanstående gäller att i de fall ett enskilt SAMS-område geografiskt direkt angränsar till en nystartszon och på egen hand uppfyller de tre kriterierna för att ett aggregerat område ska definieras som nystartszon så ansluts det aktuella SAMS-området till den angränsande nystartszonen. Omvänt gäller också att om ett SAMS-område lagts till ett aggregerat område som sedan definieras som en nystartszon, men inte geografiskt direkt angränsar till detta och inte på egen hand uppfyller de tre kriterierna som ställs på en nystartszon, så ska inte det aktuella SAMS-området definieras som en nystartszon. Ovanstående resulterar i att de cirka 9 200 SAMS-områdena aggregerats till 1 266 nya områden. Ett problem med ovanstående förfarande är att varje område läggs ihop med området med närmast föregående eller efterföljande löp- nummer, om det ska läggas ihop med något område. Detta kan leda till problem i de fall då numreringen av SAMS-områdena inte följer någon geografisk logik. I vissa fall riskerar SAMS-områden som inte gränsar till varandra att aggregeras till ett område. Risken för detta minskas dock genom att de områden som liknar varandra mest med avseende på sysselsättning läggs till varandra. Det är sannolikt att två geografiskt angränsande områden i högre grad liknar varandra i sysselsättning än två geografiskt spridda områden. Ett alternativ för att säkerställa att närliggande områden i första hand läggs till varandra vore att aggregera SAMS-områden efter vilket namn de tilldelats när det skapades. På så sätt skulle ovan nämnda områden med namn 1 i första hand läggas ihop. Tyvärr är dock inte heller namngivningen geografiskt konsekvent, vilket innebär att även med denna metod kommer SAMS-områden som inte gränsar till varandra att läggas ihop. Dessutom är vissa SAMS-områden i sig själva inte sammanhängande. Ett exempel är ett av delområdena i 1 (SAMS-nummer 14800779) i , se bild 1. Källa: SCB:s SAMS-atlas Ser man till samtliga SAMS-områden med namnet 1 skapar de ett område som inte heller det är sammanhängande, se bild 2. Källa: SCB:s SAMS-atlas Till detta kommer problem med att vissa områden har namn som inleds med en indelningsbeteckning. SAMS-områden som heter Södra respektive . Dessa områden ligger således nära varandra, eller utgör olika delar av ett större område., De kommer dock inte att hamna nära varandra i en lista sorterad i bokstavsordning. Ett ytterligare alternativ kunde vara att manuellt lägga ihop områden som både ligger nära varandra och exempelvis har en lik- nande befolkningsstruktur eller arbetsmarknadssituation. Detta skulle dock vara mycket tidskrävande och kräva mycket god känne- dom om de olika SAMS-områdenas karaktär. Det skulle i många fall ge en bättre indelning än den rent mekaniska metod som valts av utredningen men skulle leda till att gränsdragningen i många fall baseras på annat än rent objektiva kriterier. Utredningen har även kontrollerat möjligheten att be varje kommun samman- foga lämpliga SAMS-områden, något som dock inte visat sig vara möjligt. Som utredningen konstaterat i betänkandet är dessa meto- der inte heller lämpliga med hänsyn till den objektivitet som förut- sätts vid lagstiftning inom skatteområdet och som sannolikt också krävs för att Europeiska kommissionen ska kunna godkänna systemet med nystartszoner. Utredningen bedömer därför att den lämpligaste metoden är att aggregera SAMS-områden på det ovan beskrivna sättet. Exempel på områden som kan utgöra nystartszoner Utredningen har i betänkandets kapitel 11 föreslagit ett system för att utse nystartszoner i områden med utbrett utanförskap. I denna bilaga ges exempel på hur nystartszonerna kan se ut. Det bör dock påpekas att dessa områden definierats utifrån de kriterier som utredningen föreslagit baserat på statistik , den senaste statistik som varit tillgänglig för utredningen. Om utredningens förslag om avdrag för verksamhet i nystartszoner genomförs ansva- rar enligt förslaget för den faktiska avgränsningen av nystartszonerna. Nyare statistik kommer då att finnas tillgänglig och andra områden kan då komma att utses även om samma krite- rier används. De områden som presenteras i denna bilaga ska därför bara ses som illustrationer av hur utfallet skulle kunna bli om det föreslagna systemet med nystartszoner genomförs. De kartbilder som presenteras i denna bilaga är också endast avsedda att över- siktligt illustrera dessa exempel då gränsdragningen mellan SAMS- områdena på dessa kartbilder blir mycket grov. Utredningen har ändå bedömt det som viktigt att med dessa exempel visa hur nystartszonerna kan komma att se ut. Det finns en stor variation i hur många SAMS-områden som omfattas i de olika kommunerna, vilket till viss del kan ses som en effekt av de olika utformningarna av SAMS-områdena i olika kom- muner (se avsnitt 11.2.1). Exempelvis kan nämnas att i omfattas 32 SAMS-områden, men i endast ett. Denna skillnad i antal SAMS-områden motsvaras dock inte av antalet invånare som omfattas eftersom har betydligt större SAMS-områden. I omfattas 15 084 invånare, att jämföra med drygt det dubbla, 34 594 invånare, i . Med de av utredningen valda kriterierna och användning av statistik skulle det föreslagna systemet med nystartszoner inne- bära att en nystartszon som omfattar två SAMS-områden (20810015-16) utses i . Dessa SAMS-områden hade 2009 totalt 5 324 invånare. Källa: SCB:s SAMS-atlas Med de av utredningen valda kriterierna och användning av statistik skulle det föreslagna systemet med nystartszoner inne- bära att en nystartszon som omfattar fyra SAMS-områden (14900041-44) utses i . Dessa SAMS-områden hade 2009 totalt 6 165 invånare. Källa: SCB:s SAMS-atlas Med de av utredningen valda kriterierna och användning av statistik skulle det föreslagna systemet med nystartszoner inne- bära att en nystartszon som omfattar sex SAMS-områden (4840072-4840077) utses i . Dessa SAMS-områden hade 2009 totalt 7 820 invånare. Källa: SCB:s SAMS-atlas Med de av utredningen valda kriterierna och användning av statistik skulle det föreslagna systemet med nystartszoner inne- bära att fyra nystartszoner som totalt omfattar 32 SAMS-områden (14800408-15, 14800753-57, 14800775-91, 14800807-8) utses i . Dessa SAMS-områden hade 2009 totalt 41 823 invånare. Källa: SCB:s SAMS-atlas Med de av utredningen valda kriterierna och användning av statistik skulle det föreslagna systemet med nystartszoner inne- bära att en nystartszon som omfattar ett SAMS-område (13800055) utses i . Detta SAMS-område hade 2009 4 187 invånare. Källa: SCB:s SAMS-atlas Med de av utredningen valda kriterierna och användning av statistik skulle det föreslagna systemet med nystartszoner inne- bära att en nystartszon som omfattar fem SAMS-områden (12900049-52, 12900054) utses i . Dessa SAMS-områ- den hade 2009 totalt 4 676 invånare. Källa: SCB:s SAMS-atlas Med de av utredningen valda kriterierna och användning av statistik skulle det föreslagna systemet med nystartszoner inne- bära att en nystartszon som omfattar två SAMS-områden (5800051- 52) utses i . Dessa SAMS-områden hade 2009 totalt 4 515 invånare. Källa: SCB:s SAMS-atlas Med de av utredningen valda kriterierna och användning av statistik skulle det föreslagna systemet med nystartszoner inne- bära att tre nystartszoner som totalt omfattar tretton SAMS-områ- den (12800246-7, 12800249, 12800253, 12800255, 12800259, 12800273-4, 12800276, 12800279-82) utses i . Dessa SAMS- områden hade 2009 totalt 35 210 invånare. Källa: SCB:s SAMS-atlas Med de av utredningen valda kriterierna och användning av statistik skulle det föreslagna systemet med nystartszoner inne- bära att en nystartszon som omfattar ett SAMS-område (1800148) utses i . Detta SAMS-område hade 2009 15 084 invånare. Källa: SCB:s SAMS-atlas Med de av utredningen valda kriterierna och användning av statistik skulle det föreslagna systemet med nystartszoner inne- bära att två nystartszoner som omfattar tre SAMS-områden (1810032, 1810037-38) utses i finns. Dessa SAMS-områ- den hade 2009 totalt 9 785 invånare. Källa: SCB:s SAMS-atlas Med de av utredningen valda kriterierna och användning av statistik skulle det föreslagna systemet med nystartszoner inne- bära att en nystartszon som omfattar tre SAMS-områden (1480010- 12) utses i . Dessa SAMS-områden hade 2009 totalt 4 646 invånare. Källa: SCB:s SAMS-atlas Med de av utredningen valda kriterierna och användning av statistik skulle det föreslagna systemet med nystartszoner inne- bära att en nystartszon som omfattar ett SAMS-område (18800108) utses i . Detta SAMS-område hade 2009 6 661 invånare. Källa: SCB:s SAMS-atlas 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2.Framtidens högkostnadsskydd i vården. 3.Skatteincitament för riskkapital. 4.Kompletterande regler om person- uppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. 6.Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. 7.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 8.Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. 9.Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. 10.Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. 12.Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. 13.En sammanhållen svensk polis. 14.Ekonomiskt värde och samhällsnytta –förslag till en ny statlig ägarförvaltning. 15.Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. 16.Att angöra en kulturbrygga – för stöd till nyskapande kultur. 17.Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straff- ansvar och samhällsskydd. 18.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. –den mjuka infrastrukturen på väg. 19.Nationella patent på engelska? 20.Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. 21.Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. 22.Mål för rovdjuren. 23.Mindre våld för pengarna. –riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsned- sättning. 25.Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. 26.En ny brottsskadelag. –en utvecklad flygtrafiktjänst. 28.Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. 29.Sveriges möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. 31.Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet. 33.Gör det enklare! 34.Nya påföljder + kort presentation. 35.Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. 36.Registerdata för forskning. 37.Kulturmiljöarbete i en ny tid. 38.Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö. 39.Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. 40.Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. 41.Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar iförordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. – ett framtida konsumentstöd. 44.Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. 45.Kvinnor och barn i rättens gränsland. Tydliga regler och effektiv tillsyn. Möjligheter att använda månadsuppgifter isocial- och arbetslöshetsförsäkringarna. 49.Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. En sammanhållen svensk polis. [13] En ny brottsskadelag. Nya påföljder + kort presentation. Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. – ett framtida konsumentstöd. [43] Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. Framtidens högkostnadsskydd i vården. Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. [32] Gör det enklare! Ändringar i förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. Möjligheter att använda månadsuppgifter i social- och arbetslöshetsförsäkringarna. Skatteincitament för riskkapital. Ekonomiskt värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. [30] Registerdata för forskning. [36] Nystartszoner. Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsned- sättning. Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor; Kartläggning, analys och förslag till förbättringar Kvinnor och barn i rättens gränsland. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. Mål för rovdjuren. Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – den mjuka infrastrukturen på väg. [18] Nationella patent på engelska? Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. – en utvecklad flygtrafiktjänst. Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. Tydliga regler och effektiv tillsyn. Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. [10] Att angöra en kulturbrygga –för stöd till nyskapande kultur. Mindre våld för pengarna. Kulturmiljöarbete i en ny tid. Kompletterande regler om personuppgifts- behandling på det arbetsmarknadspolitiska området [4] Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet.