sou · H0B317d2 · 2012-05-02 00:00:00 — Efterfrågan av vård som uppfyller kraven på säkerhetsnivå 1 har dock varit mycket liten . I har det varit uppskattningsvis två personer med sammanlagd som uppfyller kraven på vård enligt säkerhetsnivå 1. Det kan jämföras med en total vårdtid på regionklinik på omkring 364 000 vårddagar.6 Dessutom har antalet patienter som har rymt från rättspsykiatriska avdelningar varit mycket få . De flesta ogiltiga avvikelserna har skett i samband med permission eller frigång. 5 Landstingen har också strävat mot en mer homogen patientsammansättning, dvs. rättspsykiatriska patienter som kräver ett helt annat skalskydd skall inte vara tillsammans med allmänpsykiatriska och frivilligt vårdade patienter 6 Uppgifterna är hämtade direkt från regionklinik. EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG 4.1Samhällets kostnader över tiden Samhällets kostnader som uppkommer i samband med den rättspsykiatriska vården omfattas i stort av: Kostnaderna för den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten omfattar den verksamhet som ansvarar för. Framförallt handlar det om personalkostnader i samband med ärendehanteringar i rättspsykiatriska undersökningar i brottmål och läkarintyg som avses i 7 § lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, och de utredningar som genomförs för att utvärdera risken för återfall i brottslighet enligt lagen (2006:45) om omvandling av fängelse på livstid. Sjukvårdhuvudmännens kostnader omfattar framförallt personalkostnader i samband med rättspsykiatrisk vård på region- och länskliniker och öppen rättspsykiatrisk vård. Särskilda kostnader tillkommer också för behandling inriktad på att förebygga återfall i brott och för vård av patienter som på grund av sin farlighet måste vistas på enheter med ett visst säkerhetsskydd. Kommunernas ansvar styrs av socialtjänstlagen (SoL) och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Kommunernas kostnader handlar framförallt om anpassat boende och sysselsättning samt viss missbruksvård för psykiskt störda lagöverträdare i samband med permission och efter utskrivning från rättspsykiatrisk vård.7 av de som har dömts rättspsykiatrisk vård befinner sig på permission och sådan permission pågår ofta och framförallt vid vårdens slutskede. Syftet är att förbereda de dömda för en återkomst till en normal livssituation. Kriminalvårdens kostnader för rättspsykiatrins verksamhet innefattar framförallt transport av rättspsykiatriskt dömda personer inom och mellan landstingens rättspsykiatriska kliniker. Tillkommer gör även kostnader för ett fåtal platser med rättspsykiatrisk vård på en kriminalvårdsanstalt.8 Någon säker uppgift om de totala kostnaderna för den rättspsykiatriska vården i finns emellertid inte. Kontinuerlig och tillförlitlig redovisning av olika kostnader nedbrutet på t.ex. patientgrupper, vårdtider och vårdnivåer saknas inom både landsting och kommuner. 7 Enligt inventering avseende inneliggande som dömts till rättspsykiatrisk vård och patienter på permission bodde av personerna på permission på behandlingshem, i kommunalt gruppboende eller familjehem samt i eget boende eller tillsammans med vän eller anhörig. 8 I fördjupade konsekvensanalys av de ekonomiska konsekvenserna av förslag (2003) uppskattades antal platser i kriminalvårdens regi till 25. EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG det många kliniker som inte har varken rutiner eller informations- och uppföljningssystem för att snabbt och säkert få fram hur kostnaderna har utvecklats över tiden. De uppskattningar som finns gällande kostnaderna för sjukvårdshuvudmännens rättspsykiatriska vård på region- och länskliniker har i huvudsak baserats på enkäter som vid ett fåtal tillfällen har skickats ut till landstingen. Kommunernas totala kostnader för insatser för personer som har vårdats inom den rättspsykiatriska vården har överhuvudtaget aldrig tagits fram och här är bedömningarna av förklarliga skäl därför mycket osäkra. Det är möjligt att det förekommer kommuner som har kontroll på dessa kostnader, men huvuddelen av kommunerna bedöms inte ha det.9 I ekonomiska bedömningar (SOU 2002:3) beräknades landstingens totala kostnader för den rättspsykiatriska vården till . Vården omfattade 1076 patienter och den genomsnittliga vårddygnskostnaden för en plats beräknades uppgå till eller . Bedömningen baserades på enkäter med frågor om hur många patienter som per vårdades på regionvårdsklinik, länsklinik och allmänpsykiatrisk klinik samt den faktiska vårddygnskostnaden inom respektive vårdnivå. Vårddygnskostnaderna varierade mellan olika kliniker och landsting och för t.ex. länsklinikerna varierade vårddygnskostnaderna mellan och . För de allmänpsykiatriska klinikerna låg kostnaderna . Kostnaderna för den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten samt kommunernas och kriminalvårdens kostnader framgår inte i kommitténs bedömningar. I fördjupade konsekvensanalys av de ekonomiska konsekvenserna av förslag (2003) beräknades att kostnaderna för den rättspsykiatriska vården uppgick till 2001. Sjukvårdshuvudmännens kostnader för den rättspsykiatriska vården uppskattades till . Kommunernas kostnader för boende och omhändertagande under permissioner beräknades uppgå till och kriminalvårdens kostnader till . Kostnaderna för den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten beräknades till och den psykiatriska öppenvården för personer som har permission till . Beräkningarna för sjukvårdshuvudmännens kostnader baserades på samma information som ekonomiska bedömningar för (SOU 2002:3) baserades på.10 Enligt de ekonomiska bedömningarna i betänkandet från nationella psykiatrisamordningen (SOU 2006:91) hade sjukvårdshuvudmännens kostnader för den rättspsykiatriska vården ökat till . De totala kostnaderna, d.v.s. inklusive utredning, vård och rehabilitering av psykiskt störda lagöverträdarna hade ökat till . Det motsvarar en ökning på . Beräkningarna baserades på ekonomiska bedömningar för korrigerat med prisförändringar () 9 Många kommuner har troligtvis bra kontroll över de aggregerade kostnader som innefattas av socialtjänstlagen (SoL) och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Vid en kontakt med cirka 10 kommuner intygade emellertid samtliga kontaktade kommuner att de inte kunde få fram hur stor andel av dessa kostnader som psykiskt störda lagöverträdare stod för utan att göra omfattande handpåläggningar i deras individbaserade system. 10 Utifrån uppgifterna i enkäterna räknades den genomsnittliga kostnaden för en vårddag upp , d.v.s. 3 300 *1,03 = eller . EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG och det ökande antalet patienter () . Sjukvårdshuvudmännens kostnader för vård av psykisk störda lagöverträdare utgjorde av hälso- och sjukvårdens totala kostnader och av kostnaderna av den psykiatriska vården. Tillgången till tillförlitlig data för kostnaderna inom den rättspsykiatriska vården har sedan enkäter endast marginellt förbättrats. genomförde emellertid Kommuner och Landsting en kartläggning av den psykiatriska heldygnsvården med målsättningen att ge regering, landsting och kommuner ett bättre underlag för diskussioner, planering och utveckling av insatser till personer med psykisk ohälsa. till samlades data in genom att alla heldygnsvårdsverksamheter inom allmänpsykiatrin, barn och ungdomspsykiatrin och rättspsykiatrin besöktes. Uppgifter om bland annat vårdplatser, vårdproduktion och kostnader samlades in. Uppgifter om den rättspsykiatriska öppenvården ingår emellertid inte i kartläggningen. Kartläggningen är unik eftersom uppgifterna ger information om sjukvårdsproduktion och sjukvårdskonsumtion betydligt mer detaljerat . Även om data skall tolkas med en viss försiktighet p.g.a. att många landsting har haft stora svårigheter att hämta data via sina egna uppföljningssystem är detta den mest tillförlitliga och ambitiösa undersökningen . Resultatet av kartläggningen presenterades i rapporten av den psykiatriska heldygnsvården (SKL 2010). Enligt kartläggningen uppgick kostnaderna för den producerade rättspsykiatriska heldygnsvården till . Utifrån uppgifter om antalet vårddagar var av den vård som bedrevs på de rättspsykiatriska klinikerna vård av LRV- patienter eller häktade patienter som vårdades enligt HSL. av den producerade vården på klinikerna utgjordes av vård av LPT-patienter. Viss rättspsykiatrisk vård bedrivs också inom allmänpsykiatrin samt inom öppenvården. Kommunernas och kriminalvårdens kostnader för psykiskt störda lagöverträdare framgår inte i SKL:s material, men baserat på uppgifterna och en årlig prisuppräkning på uppskattas att kostnaderna sammantaget har ökat till 2008. Kostnaderna för undersökningsverksamheten uppgick till enligt rättsmedicinalverkets årsredovisning . Sammantaget kan därmed de totala kostnaderna för den rättspsykiatriska vården uppskattas till . Med årlig uppräkning för landstingen och för kommunerna kan samhällets kostnader för rättspsykiatrisk vård är 2010 uppskattas till (se tabell 4.1). Samhällets totala kostnader i samband med rättspsykiatrisk vård, . Källor: betänkande (2002 och 2003), Nationell psykiatrisamordning (2006), SKL (2010), RMV:s årsredovisningar och egna beräkningar. EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG 4.2Producerad och konsumerad vård inom slutenvården Enligt SKLs kartläggning uppgick alltså sjukvårdshuvudmännens totala kostnader för producerad rättspsykiatrisk heldygnsvård på läns- och regionklinikerna sammantaget till . Klinikernas producerade vård är värdet av den totala vård som ges till patienterna oberoende från vilket landsting de kommer från. Producerad vård skiljer sig därför från konsumerade vård. Konsumerad vård är ett mått på den tillgängliga vårdkapacitet som befolkningen får ta del av i sitt eget landsting. Sjukvårdshuvudmännens konsumerade vård definieras därför som producerad vård minus såld vård plus köpt vård. Rättspsykiatrisk vård är den vård inom psykiatrin som säljs och köps mest mellan landstingen och det är regionklinikerna säljer majoriteten av vårddagarna till andra landsting. (eller ) av regionklinikernas producerade vård 2008 utgjordes av den vård som regionklinikerna sålde till andra län (se tabell 4.2). I och , de enda klinikerna med avdelningar som kan ge vård enligt säkerhetsklass 1, uppgick andelen såld vård till . Länsklinikernas andel såld vård uppgick till . andel såld vård var . Bara regionkliniken i hade en större andel såld vård. Producerad, såld, köpt och konsumerad vård, . Källa: SKL:s kartläggning av den psykiatriska heldygnsvården. EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG 4.3Personalkostnader och övriga kostnader Den största delen av rättspsykiatrins kostnader är personalens löner, som står för av den sammanlagda årskostnaden. Övriga kostnader och s.k. overheadkostnader utgjorde sammanlagd av de totala kostnaderna medan hyreskostnadernas andel uppgick till . Störst andel personalkostnader har länskliniken i där kostnaden för personal uppgår till av verksamhetens totala kostnader. Lägst andel personalkostnader har länsklinik. Klinikernas totala kostnader fördelad på personalkostnader och övriga kostnader. Källa: SKL:s kartläggning av den psykiatriska heldygnsvården. Lönekostnadsandelen på klinikerna förefaller dock inte ha något samband med klinikernas andel platser med säkerhetsklass 1 eller 2. På regionklinikerna, där det finns betydligt fler platser som uppfyller klass 1 eller 2, är lönekostnadsandelen i stort sett i nivå med motsvarande andel på länsklinikerna. Den subspecialisering som successivt har skett av har alltså inneburit en högre grad av specialisering, men det går inte att påvisa ett högre personalbehov. Däremot är personalbehovet större vid vård av patienter inom ramen för klass 1 på grund av de markant högre säkerhetskraven jämfört med klass 2 och 3. På den rättspsykiatriska regionklinikens avdelning med säkerhetsklass 1 i , som i princip är den enda avdelningen i landet där vård i form av säkerklass 1 förekommer, uppgick antalet omvårdnadspersonal (d.v.s. sjuksköterskor och skötare) EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG per vårdplats till 2008. På de andra klinikernas avdelningar där det enbart förekommer vård enligt klass 2 och 3 gick det i genomsnitt ungefär 2 omvårdnadspersonal per vårdplats. 4.4Kostnader per patient och vårddag På riksnivå uppgick kostnaden per patient till i genomsnitt . Kostnaden per vårddag uppgick till . Variationerna mellan de olika klinikerna är stora och regionklinikernas kostnad per patient förefaller vara högre än motsvarande kostnad på länsklinikerna. Kostnaden per vårddag är lägst i och högst i . Kostnad per patient och vårddag. Kostnad (mkr) Källa: SKL:s kartläggning av den psykiatriska heldygnsvården. EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG Det är svårt att med säkerhet fastställa de ekonomiska konsekvenserna av psykiatrilagsutredningens förslag. Det beror framför allt på att det är svårt att överblicka de dynamiska effekterna som förslaget förväntas leda till som t.ex. förändrade vårdtider, inflödet av olika personkategorier inom olika vårdformer och påföljder samt vårdkostnaderna per plats. Det finns inga liknande förändringar att jämföra med så därför måste bedömningarna baseras på antaganden om inflöde och vårdtider. För analys av de ekonomiska konsekvenserna har en simuleringsmodell utvecklats där rättspsykiatrins totala kostnader inom heldygnsvården är en direkt funktion av inflödet av dömda psykiatriska patienter och deras vårdtider inom olika påföljder genom hela vårdkedjan. Bedömningar av inflöde och vårdtider i modellen baseras på adekvata uppskattningar från de experter och sakkunniga som har varit med med beaktande av den fåtaliga faktabaserade information som finns. I avsnitten 5.3 – 5.7 redovisas i detalj vilka antaganden som beräkningarna vilar på. Effekterna av utredningens förslag bygger på att kostnaderna för psykiatrisk vård enligt LPT och HSL år t kan beräknas genom en uppskattning av 1) behovet av antalet platser och 2) kostnaden per plats enligt följande enkla princip: ä = h * / För att kunna bedöma behovet av antalet platser är vi beroende av vårdtiderna inom respektive påföljd. Antaganden om vårdtiderna är centralt för bedömning av kostnaderna eftersom det finns en tydlig relation mellan antalet vårdplatser och vårdtider. Behovet av vårdplatser år t är en funktion av antalet personer som överlämnas till psykiatrisk vård enligt LPT och HSL (inflödet) och vårdtiderna enligt följande definition: h = ö * å Vid ett inflöde ökar alltså behovet av antalet platser proportionerligt med ökade vårdtider.11 Hur det totala inflödet av psykiatriskt dömda personer kommer att fördelas genom vårdkedjan beror på vilka påföljder och vårdformer som förväntas bli aktuella utifrån utredningens förslag. Initialt handlar detta om hur många som kommer att bedömas vara otillräkneliga och 11 Det finns inga tillförlitliga siffror över de faktiska vårdtiderna inom rättspsykiatrins olika vårdformer. En viss vägledning kan man få av endagsinventeringar . En viktig referens för beräkningarnas rimlighet har emellertid varit att den genomsnittliga vårdtiden inom rättspsykiatrin kan uppskattas till givet av att inflödet uppgår till 300 personer och antalet platser är 1100 (1100/300). EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG tillräkneliga samt antaganden om återfallsrisk inom respektive personkategori. Därefter följer antaganden om behovet av psykiatrisk vård och vilken vårdform som är aktuell för respektive personkategori som t.ex. slutet boende, öppet boende eller fängelse. Tills sist tillförs även bedömningar om vårdtider inom respektive åtgärd och personkategori. Kostnaderna per plats för olika vårdformer och patienter beror framförallt på hur personalintensiv vården förväntas bli inom de olika påföljderna. 5.2Inflöde, vårdtider, platsbehov och kostnader per plats I tabellerna 5.1 - 5.3 framgår de övergripande antaganden som ligger till grund för resultatet av de ekonomiska konsekvensberäkningarna som presenteras i avsnitt 6. Antagandena är en summering av de antaganden som presenteras mer i detalj i avsnitten 5.3 - 5.7. Utgångspunkten för beräkningarna är att antalet personer som överlämnas till psykiatrisk vård uppskattas uppgå till i genomsnitt 300 . Utifrån de bedömningar som har gjorts för de olika vårdscenarierna förväntas den genomsnittliga vårdtiden uppgå till . Det är i nivå med det nuvarande rättspsykiatriska vårdens vårdtid som uppskattas till . Längst vårdtider förväntas otillräkneliga personer med påtaglig risk för återfall få samt personer med utvecklingsstörning. Behovet av totala antalet platser förväntas i stort sett vara i nivå med nuvarande platsbehov. Platsbehovet väntas vara störst för otillräkneliga och tillräkneliga med påtaglig risk för återfall. Antagande om inflöde, vårdtider och antal vårdplatser för psykiatriskt vård enligt LPT och HSL inom olika personkategorier. personer (%) Otillräkneliga, ej risk för Otillräkneliga, påtaglig risk för Tillräkneliga, ej risk för Tillräkneliga, påtaglig risk för I tabell 5.2 framgår resultatet av antagandena för de olika vårdscenarierna fördelat på vårdform eller påföljd. Behovet av antalet platser förväntas sammantaget vara störst för den vård som kommer att bedrivas i sluten form (särskild skyddsenhet) och öppen form inom ramen för s.k. särskild skyddsåtgärd. Orsaken är de förväntat långa vårdtiderna för denna grupp. EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG Antaganden om inflöde, vårdtider och platsbehov fördelad på vårdform för rättspsykiatriskt dömda personer. Psykiatrisk vård (LPT/HSL) Fängelse (ej personer med Fängelse/sluten stödenhet (personer med utvecklingsstörning) Särskild skyddsåtgärd för otillräkneliga med risk för återfall, därav: Särskild skyddsåtgärd för tillräkneliga med risk för återfall, därav: Särskild skyddsåtgärd för personer med utvecklingsstörning, därav: I tabell 5.3 framgår antaganden om de genomsnittliga kostnaderna per plats. Givet antaganden om hur personalbehovet förväntas bli för de olika personkategorierna har kostnaderna per plats räknats fram utifrån antaganden om att den genomsnittliga bruttolönen uppgår till , att PO- tillägget är samt att lönekostnadens andel uppgår till . Följden blir att årskostnaden per plats blir högst där också personalbehovet väntas bli störst. Störst personalbehov väntas de särskilda skyddsåtgärderna för otillräkneliga personer med påtaglig risk för återfall få, där behovet av omvårdnadspersonal väntas bli nästan sex personer i genomsnitt per plats. På marginalen påverkas också kostnaderna per plats av skillnader i olika säkerhetskrav. Antagande om omvårdnadspersonal och genomsnittlig dygnskostnad per plats. Personkategori och typ av åtgärd Otillräkneliga personer med påtaglig risk för återfall Särskilda skyddsåtgärder i sluten Särskilda skyddsåtgärder i öppen Tillräkneliga personer med påtaglig risk för återfall Särskilda skyddsåtgärder i sluten Särskilda skyddsåtgärder i öppen *)Istället för fängelse EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG 5.3Vårdscenario för otillräkneliga med ej risk för återfall Inflödet av otillräkneliga med ej risk för återfall antas uppgå till i genomsnitt av det totala inflödet av psykiatriska dömda personer . Med ett totalt inflöde på 300 personer motsvarar det 15 personer. Huvuddelen () i den här personkategorin bedöms ha ett psykiatriskt vårdbehov där den psykiatriska tvångsvården är det mest troliga vårdscenariot. Den genomsnittliga vårdtiden bedöms vara lite mer än , eller . Litet inflöde och kort vårdtid implicerar att behovet av antalet vårdplatser antas vara relativt litet för den här gruppen. Förväntat vårdscenario för otillräkneliga med ej risk för återfall Otillräkneliga ej risk för återfall Inflöde antal personer: 15 Psykiatriskt vårdbehov () Ej psykiatriskt vårdbehov () Antal personer: 12 Antal personer: 3 Psykiatrisk tvångsvård/frivillig vård Antal platser: 9 EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG 5.4Vårdscenario för otillräkneliga med påtaglig risk för återfall Inflödet av otillräkneliga med påtaglig risk för återfall antas uppgå till i genomsnitt av det totala inflödet av psykiatriska dömda personer . Med ett totalt inflöde på 300 personer motsvarar det 60 personer. För huvuddelen av dessa personer () väntas påföljden bli psykiatrisk vård där den genomsnittliga vårdtiden väntas ligga . För de personer som därefter bedöms ha en stor återfallsrisk () infaller sedan först vård på särskild skyddsåtgärd i sluten form följt av vård på särskild skyddsåtgärd i öppen form . Den kvarvarande andelen på bedöms bli fria psykiatrisk vård enligt LPT. I liten andel, , bedöms gå direkt till vård i form av särskild skyddsåtgärd med en sammanlagd genomsnittlig vårdtid (först i sluten form och därefter i öppen form). Behovet av antalet vårdplatser kommer att vara relativ stor för den här personkategorin och framförallt kommer många platser att efterfrågas inom ramen för den vård som förslås bedrivas i form av särskild skyddsåtgärd i sluten respektive öppen form. På grund av långa vårdtider beräknas behovet av antalet platser för vård på särskild skyddsåtgärd i sluten och öppen form uppgå till 237 respektive 114 (se tabell 5.4). Uppskattat inflöde, vårdtider och platsbehov fördelad på vårdform för otillräkneliga med påtaglig risk för återfall. EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG Förväntat vårdscenario för otillräkneliga med påtaglig risk för återfall Otillräkneliga med påtaglig risk för återfall Inflöde antal personer: 60 Psykiatriskt vårdbehov () Ej psykiatriskt vårdbehov () Antal personer: 57 Antal personer: 3 Särskild skyddsåtgärd sluten form Vårdtid: 7 år Antal platser: 114 Antal platser: 21 Särskild skyddsåtgärd öppen form Antal personer: 54 Vårdtid: 2 år Antal platser: 6 Särskild skyddsåtgärd sluten form Vårdtid: 4 år Antal platser: 216 Särskild skyddsåtgärd öppen form Vårdtid: 2 år Antal platser: 108 EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG 5.5Vårdscenario för tillräkneliga med ej risk för återfall Inflödet av tillräkneliga med ej risk för återfall antas uppgå till i genomsnitt av det totala inflödet av psykiatriska dömda personer . Med ett totalt inflöde på 300 motsvarar det 70 personer. Huvuddelen inom denna personkategori () väntas ha psykiatriskt vårdbehov med en uppskattad vårdtid . En liten del av den här gruppen () väntas därefter hamna i fängelse efter avslutad tvångsvård. För den andel () där inget psykiatriskt vårdbehov föreligger antas påföljden bli fängelse under i genomsnitt . Uppskattat inflöde, vårdtider och platsbehov fördelad på vårdform för tillräkneliga med ej risk för återfall. Förväntat vårdscenario för tillräkneliga med ej risk för återfall Tillräkneliga med ej risk för återfall Inflöde antal personer: 70 Psykiatriskt vårdbehov () Ej psykiatriskt vårdbehov () Antal personer: 67 Antal personer: 3 Antal platser: 34 Antal platser: 2 Fängelse/sluten stödenhet() Antal personer: 5 Antal platser: 1 EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG 5.6Vårdscenario för tillräkneliga med påtaglig risk för återfall Inflödet av tillräkneliga med påtaglig risk för återfall antas uppgå till i genomsnitt av det totala inflödet av psykiatriska dömda personer . Med ett totalt inflöde på 300 motsvarar det 137 personer. Av de tillräkneliga med påtaglig risk för återfall bedöms i princip alla få behov av psykiatrisk vård. För de fåtal som inte har det behovet (cirka en person ) kommer påföljden att bli fängelse med en genomsnittlig fängelsetid vilket motsvarar ett behov av cirka tre fängelseplatser. För de med behov av psykiatrisk vård infaller sedan två huvudspår: ett för de personer där vårdbehovet förväntas upphöra före frigivning () och ett där vårdbehovet förväntas ej upphöra före frigivning (). Längst förväntad vårdtid antas den senare gruppen få.