sou · GZB336 · 2012-01-01 00:00:00 — Logistikverksamheten syftar till att lämna stöd till strategiska, operativa och taktiska militära verksamheter som syftar till att för- sörja de militära förbanden med allt ifrån komplexa materielsystem till förnödenheter och tjänster för utbildning och insatser i och internationellt. Begreppet har dock inte entydigt definierats vare sig av Försvarsmakten eller de stödmyndigheter som har till uppgift att tillhandahålla logistik till Försvarsmakten. Snarare än att beskrivas som en sammanhållen process utgörs logistiken av ett antal definierade verksamheter inom Försvarsmakten. Begreppet logistik används inom Försvarsmakten och FMV med följande innebörd14: Logistik syftar till att ge stöd till strategisk, operativ och taktisk militär verksamhet. Syftet uppnås genom att upprätta och bibehålla efterfrågad tillgänglighet, uthållighet och rörlighet hos Försvars- maktens förband och enheter. Logistik i Försvarsmakten omfattar produktion, styrning och kontroll av tillhandahållet stöd, vilket utgörs av både tjänster och tillgångar med tillhörande information. 13Det traditionella logistikbegreppet omfattar förnödenhetsförsörjning, teknisk tjänst och kommunikationstjänst. 14Försvarsmaktens (M7739-350002). Logistik i Försvarsmakten omfattar stöd till såväl insatsorganisa- tionen som grundorganisationen och kan utföras av egna resurser eller tillsammans med andra aktörer. Ur Försvarsmaktens perspektiv är logistik en verksamhet som bedrivs i samverkan med myndighetens övriga verksamheter. Logistik inom myndigheten syftar till att lämna stöd till strategiska, operativa och taktiska militära verksamheter, såväl inom insats- organisationen som grundorganisationen. Verksamheter inom funktionen logistik omges och styrs av ett omfattande regelverk. Styrande faktorer för logistikverksamheten är svensk och inter- nationell lagstiftning, internationella överenskommelser samt kom- mersiella villkor Logistiken är en verksamhet som styrs av insatsförbandets eller basorganisationsenhetens behov av stöd genom att: operativa och taktiska krav ska styra logistikens genomförande vid operationer och insatser och rationalitet och ekonomi ska styra dess genomförande vid förmågeskapande produktion i vid bemärkelse. Försvarsmaktens logistikverksamheten ska principiellt genomföras under samma förhållanden, med bibehållen verksamhetssäkerhet och med samma ledning oavsett konfliktnivå. Logistik inom För- svarsmakten omfattar således många dimensioner och karaktäriseras av stor komplexitet15. Logistik täcker en mångfald av ansvarsområden och verksamheter inom vitt skilda delar av myndighetens organisa- tion. 15 Logistiken, precis som andra delar av Försvarsmakten, påverkar sin verksamhet genom tydliga mål och strategier. Det finns några åtminstone två dokument av vikt för logistiken inom Försvarsmakten: och LogUP 2010. har en doktrinliknande status och är ett vägledande dokument som behandlar logistikprinciper och vissa grundläggande definitioner i logistikens begreppsflora, har en vägledande och utbildande karaktär som förklarar logistiken vid insats, utbildning och övning, men även de grundläggande principerna för logistiken omnämns i dokumentet. (LogUP) ska för respektive del av sakområdet logistik (jfr FM ArbO) ange övergripande krav och ramar för utvecklingen av denna på kort, medellång och lång sikt (). Man kan också betrakta LogUP som logistikchefens policyförklaring, dvs. beslut i stort (BIS) och riktlinjer, som därefter omsätts till handlingsplaner, logistik- koncept och uppdrag. Logistik utgör en integrerad del av myndighetens verksamhet och är där en av flera avgörande faktorer för framgång. Logistiken måste tidigt tas in i planeringsprocessen för att säkerställa att den blir integrerad i den totala verksamheten då logistiken kan vara gränssättande för insatsförmågan. Logistikverksamheten omfattar stöd till både den förmågeskapande produktionen och de förmåge- utnyttjande insatserna. Stödet omfattar en rad av funktioner, för- nödenhetsslag och tjänster som ska kunna lämnas till båda verk- samheterna . Logistiken ställs ständigt inför nya utmaningar som kräver avvägningar. Det innebär att logistiklösningarna behöver vara mer flexibla för att kunna lösa uppgiften inom givna ekonomiska ramar. Dessa krav är i viss mån motstridiga och ställer i sin tur krav på att personalen kan förutse alternativt påverka utvecklingen och skapa hållbara logistiklösningar både inom den nationella och den internationella verksamheten. Logistikens funktioner och aktiviteter är förbundna med varandra eller är en del i ett nätverk på samma sätt som motsvar- ande element i en kommersiell försörjningskedja. Logistiken inom Försvarsmakten innehåller dessutom vissa funktioner och verksam- heter som normalt inte finns i en kommersiell försörjningskedja, t.ex. hälso- och sjukvård. Logistik inom Försvarsmaktens förmågeskapande verksamhet spänner från stöd avseende långsiktig materielanskaffning till stöd av basorganisationens dagliga verksamhet. Logistik inom Försvarsmaktens förmågeutnyttjande verksamhet omfattar stöd till operationer och insatser över hela konfliktskalan, såväl nationella som internationella. Försvarsmakten är inte alltid själv den främste aktören vad gäller logistik inom myndigheten. Försvarsmakten är inte heller alltid den viktigaste kunden för en leverantör av förnödenheter och/eller tjänster. I många fall måste myndigheten anpassa sin verksamhet till utomstående (externa) dominerande, nationella och/eller inter- nationella aktörer. Försvarsmakten upphandlar i allt större utsträckning för- nödenheter och tjänster av leverantörer utanför myndigheten i stället för att producera dem med egna resurser. Detta påverkar möjligheten att producera, styra och kontrollera logistiken. Kun- skap om aktörer utanför Försvarsmakten blir väsentlig, liksom för- mågan till upphandling samt anpassning av tjänster och tillgångar med tillhörande information. Logistikverksamheten indelas i följande delar. Främre logistik (ingår i insatsorganisationen) Den främre nivån består av förbandsbundna resurser, logistik- förband och enheter. Logistikresurserna på denna nivå styrs i hög grad av taktiska samt operativa krav och behov16. Logistikförband som ingår i insatsförbandens logistikenheter på bataljonsnivå och som leds av förbandschefen. Stöd- och förstärkningsnivån: Försvarsgrensspecifika, icke förbandsbundna, logistikförband. Exempel: Basbataljon. Leds av taktisk chef (). Försvarsgemensamma, icke förbandsbundna, logistikförband. Exempel: Logistikbataljon för förnödenhetsförsörjning och transporter. Leds av Försvarsmaktens insatschef. Bakre logistik (ingår inte i insatsorganisationen) Den bakre nivån17 består av Försvarsmaktens egna resurser i form av t.ex. FMLOG samt andra aktörers resurser, t.ex. andra myndig- heter, internationella samarbetspartners och privata företag18. Den bakre underhållsorganisationen omfattar underhåll och stöd samt utgör en förstärkningsresurs för samtliga förbands- typer såväl nationellt som internationellt. 16Ett användbart försvar, prop. 2008/09:140, s. 58. 17Delar av det som benämns bakre logistik inom Försvarsmakten ingår i insats- organisationen, såsom operativ ledningsteknisk bataljon och nationella stödenheter (NSE). 18a.a., s. 58. Civila resurser för genomförandeverksamhet och samverkan på hög nivå; organisationer, näringsliv och myndigheter. Territoriell logistik (ingår inte i insatsorganisationen) Stöd för insatser inom ramen för territoriell integritet och regional stabilitet genom utnyttjande av den militära och civila infras- trukturen (anläggningar och upphandling av icke specifika för- nödenheter och tjänster av civila leverantörer). Verksamheter inom ramen för ovan nämnda resursnivåer genomförs som insatslogistik eller produktionslogistik med följ- ande innebörd. Förmågeutnyttjandelogistik avser logistikverksamhet som bedrivs till stöd för beslutad eller pågående insats (VG 1). Insatslogistik planeras och leds av Försvarsmaktens insatschef. Förmågeskapandelogistik är logistikverksamhet som bedrivs i pro- duktionsverksamheten som stöd till pågående insatser (VG 1), för uppbyggnad av insatsorganisationen (VG 2) samt viss utvecklings- verksamhet20 (VG 3). Produktionslogistik planeras och leds av Försvarsmaktens produktionschef. Verksamheten inom ramen för insats- respektive produktions- logistik måste planeras, genomföras och följas upp som en väl avvägd helhet. noterar att de resurser som nyttjas för insatslogistik till övervägande del är desamma som nyttjas för delar av produktionslogistiken. Det har inte varit möj- ligt att klarlägga hur kapacitetsbrist och vakanser som uppkommer i samband härmed löses. Vidmakthållande utgör en central roll inom logistiken och avser tillhandahållande av underhållslogistik och annat stöd för att säker- 19Logistikutvecklingsplan (LogUP 2011), HKV beteckning 01 600:60655, , s. 7. 20Det finns inte någon entydig, fastställd och myndighetsgemensam definition av begreppen utveckling och teknikutveckling. Begreppen används med skiftande innebörd inom myndig- heterna. ställa användbarhet och tillgänglighet av system. Underhållsskedet avslutas med avveckling av systemet och avslutande av underhålls- tjänsterna. Logistikens delar kan också indelas i sex delområden21: Logistik med dess delfunktioner Källa: Försvarsmakten. Det finns inga exakta gränser mellan nivåerna och användningen av de ovan angivna uttrycken utan de överlappar varandra. Begreppet logistik används främst på de högre ledningsnivåerna, dvs. strategisk, operativ och taktisk nivå, där hela den komplexa funk- tionen hanteras samlat. Längst fram i verksamheten, på förbands- nivån, genomförs konkret verksamhet inom respektive tjänste- grenar, exempelvis ammunitionstjänst och avhjälpande underhåll 21 (2007). där används uttrycken som är delfunktioner med dess under- indelningar. Den generella metodiken för Försvarsmakten gällande ledning är att samma metodik ska tillämpas oavsett konfliktnivå för att nå effektivitet. En väsentlig skillnad mellan logistikledning och annan typ av ledning är att logistiken inte enbart handlar om att lösa tidskritiska ledningssituationer. Detta innebär alltså att uppgifter av sådan karaktär inte kan lösas enbart med metoder för tidskritisk ledning. I logistikledningen krävs ett proaktivt agerande. Man måste alltså i förväg försöka skapa sig en uppfattning om var behoven kommer att uppstå och hur de ser ut.22 Logistikledning utövas inte självständigt utan utgör integrerad del av Försvarsmaktens ledningssystem på alla nivåer och i alla skeden. Logistikledning kan därför inte särskiljas från annan led- ning. Viktiga delar inom förnödenhetsförsörjningen är iståndsättande och vidmakthållande av insatsförband och avveckling av övertaliga förnödenheter. Försörjning omfattar även fastställande och anpass- ning av lagernivåer. Förnödenhetsförsörjning kan delas in i materiel- tjänst (utom reservdelar), ammunitionstjänst, förplägnadstjänst, drivmedelstjänst, sjukvårdsförnödenheter, kassatjänst, bränsletjänst, vattentjänst, karttjänst och förnödenhetstransporter. Teknisk tjänst syftar till att säkerställa tillgängligheten till materielsystem samt att dessa kan verka med erforderlig effekt över tiden. Resurser för teknisk tjänst understödjer förbandens förmåga att lösa sina uppgifter under insats. Den teknisk tjänst resurser bidrar i betydande omfattning till att efterfrågad prestanda uppnås 22 (2007). Delfunktionen indelas i materielunderhåll23 och Teknisk tjänst systemstöd24. Kommunikationstjänst omfattar planering och tillhandahållande av transportresurser för, samt strategisk och operativ ledning av, transporter av hela eller delar av förband, förnödenheter (inkl. undanförsel) och övrig personal. Därutöver ingår även transporter av sjuka, skadade eller döda. På taktisk nivå bedrivs transport- ledning och trafiktjänst. Funktionen omfattar till- och från- transport av materiel och personal i samband med insatser och övningar, samt försörjningstransporter av reservdelar och för- nödenheter. En viktig del av funktionen är samverkan med myndig- heter och branschföreträdare (t.ex. Transportstyrelsen och Trafik- verket). Försvarsmedicin är en till grund- och insatsorganisation gemensam funktion avseende medicinsk underrättelsetjänst, preventiv medicin, förebyggande hälso- och sjukvård, omhändertagande, evakuering av skadade och sjuka samt rehabilitering. Utförandet av försvarsmedicin sker i enlighet med nationella författningar, , medicinsk etik, vetenskap och beprövad erfarenhet samt män- niskans psykosociala behov. I samband med multinationella insatser används inom Nato och EU beteckningen Role för sjukvården, för att beskriva olika kapaciteter/förmågor inom hälso- och sjukvårdsområdet. De finns fyra olika Roles som ska täcka hela skalan för sjukvårdsinsatser från den enkla dagliga sjukvården och akut medicinskt omhändertagande som första hjälpen och triage25 (Role 1) till sjukvård i hemlandet, s.k. repatriering (Role 4). 23Förebyggande underhåll, avhjälpande underhåll, reservmaterielförsörjning och omhänder- tagande av materiel. 24Driftstöd, teknisk anpassning, modifiering och materielundersökning. 25Sortering och prioritering av sårade baserat på symtom och vitalparametrar (andning, puls och kroppstemperatur). Övrigt logistikstöd omfattar sådant som inte med lätthet kan sorteras in under övriga delfunktioner. Begreppet innefattar bl.a. fältpost (post och kurir, e-post), finansiella tjänster, upphandling, begravningstjänst samt arbetsmiljö. Till ovanstående kan även läggas infrastrukturförsörjning, dvs. anskaffning, vidmakthållande och avveckling av fastigheter och anläggningar inom grundorganisationen och vid insats. Som framgår av ovanstående rymmer begreppet försvarslogistik en förskjutning i gränssnittet och en allt mer långtgående integra- tion mellan traditionell logistik och materielförsörjning och där- med mellan de logistikverksamheter som bedrivs inom För- svarsmakten och FMV. Gränssnittet mellan främst Försvarsmakten och FMV beskrivs dels genom definitionen av begreppet logistik i Försvarsmaktens Grundsyn logistik, dels som ett led i genomförd och pågående processutveckling inom ramen för samarbetet mellan försvarsmyndigheterna och dels i samband med utveckling och genomförande av ett integrerat ekonomi- och resursledningssystem (PRIO)26 inom Försvarsmakten. 5.2.2Logistikens aktörer och verksamhet Logistikverksamheten genomförs av ett antal organisationsenheter och aktörer inom Försvarsmakten och av olika delar inom övriga berörda försvarsmyndigheter. Verksamheten bedrivs i egen regi och med stöd av industrin. 26 Försvarsmaktens nya verksamhetsledningssystem PRIO är i implementeringsfasen. Väl implementerat kommer PRIO att omfatta en stor del av den logistikanknutna verksamheten, bl.a. inom teknisk tjänst, lagerstyrning samt inköp. På grund av sekretessproblematik kommer en viss del av logistiken (åtminstone tills vidare) inte att finnas i PRIO utan ligga kvar i det befintlig system, bl.a. Utöver Lift och PRIO finns även Sweccis som är Försvarsmakten system för insatsledning på operativ och taktisk nivå. Inom Sweccis finns en modul med logistik kallad Logfas, vilken inte ska förväxlas med Natos programvara med samma namn. Dock ska det svenska Logfas ha ett gränssnitt för att kunna samverka med Natos motsvarighet. Högkvarteret styr, planerar och kravställer verksamheten. Detta görs genom att: för Försvarsmaktens logistik (FMLOG) fastställande av tjänste- beskrivning av vilken framgår vilka tjänster, inklusive service- grad, som FMLOG ska kunna leverera, för övriga förband genom fastställande av målsättningar och för Teknikkontoren, bl.a. i deras egenskap som Försvarsmaktens representant vid beställningar som riktas mot industrin. tjänster och logistikkompetens genom uppdrag till FOI mot bakgrund av fastställd FoT-plan samt system och materiel från FMV med utgångspunkt i fastställd materielplan. Högkvarteret är även delaktig i styrningen över övriga logistik- relaterade verksamheter rörande hälso- och sjukvård, fältarbeten samt fastigheter och anläggningar. FMLOG är ett logistikförband inom basorganisationen med följande övergripande uppgifter27: stöd till Försvarsmaktens basorganisation och insatsorganisa- tion såväl nationellt som internationellt, tillhandhållande av underhålls- och stödverksamhet i egen regi eller genomförd upphandlig från extern leverantör, vidmakthålla Nationellt logistikstöd (NSE), ingående i insats- organisationen, vidmakthålla Operativ ledningsteknisk bataljon, ingående i insats- organisationen, 27 Försvarsmaktens årsredovisning , Underbilaga 4.1 (HKV beteckning 23 386:51392). avveckling av förnödenheter som ej svarar mot grund- organisationens och insatsorganisationens behov och genomföra rationaliseringar med fokus på FMLOG utveckling mot det nya insatsförsvaret, effektivisering av ledningsorganisa- tionen, utkontraktering/upphandling av verksamhet och kon- centrering av produktion. FMLOG svarar vidare för underhåll och stöd. FMLOG:s verksamhet är utformad med inriktningen att leverera logistik till Försvarsmaktens förband, skolor, staber, centra och på att svara mot Försvarsmaktens behov. Den materiel som ägs (i betydelsen ägarföreträdare) av Försvarsmakten och som FMLOG förrådshåller lånas ut till övriga förband. Regeringens motiv för bildandet av FMLOG var att: i högre grad utnyttja rationaliseringspotentialen inom området, få ett starkare grepp över kostnadsutvecklingen, genom en sam- manläggning av ett antal underhåll- och serviceverksamheter förbättra möjligheterna att jämföra den egna. Inom FMLOG bedrivs verksamheten i följande tjänsteområden: materiel- och förnödenhetsförsörjning, upphandling och inköp, verksamheten med externa leverantörer, resor och logi, FMLOG är, till skillnad från övriga förband, i huvudsak intäkts- finansierad med tillhörande uppföljning av resultat och nyckeltal. Prissättningen baseras på produktionskostnaden med påslag för enhetens omkostnader (Lokal-OH) och påslag för FMLOG stab och gemensamma kostnader (Central-OH). Utvecklingen av verksamheten sker i riktning mot en kund- orienterad, geografiskt oberoende och specialiserad produktion med ökat fokus på tillhandahållande snarare än produktion av logistik. Omfattande förändringar har genomförts i organisation och verksamhet. FMV huvudsakliga uppgifter inom logistiken är dels att tillhand- hålla vidmakthållande av materiel, dels att stödja Försvarsmaktens logistikutveckling samt att svara för väsentliga delar av För- svarsmaktens systemstöd. FMV ansluter sig till Försvarsmaktens definition enligt Grund- syn Logistik28 med innebörden att Försvarsmakten ansvarar för den verksamhet som omfattas av definitionen och där FMV stöder denna verksamhet genom de uppdrag som Försvarsmakten lägger på FMV. Mot bakgrund av Försvarsmaktens vidmakthållandeuppdrag till FMV utarbetas en övergripande plan för vidmakthållande av materielsystem för vilka myndigheten har ett s.k. designansvar. Med utgångspunkt i planen utfärdar FMV tekniska ordrar till För- svarsmakten samt sluter i förekommande fall tekniska system- stödsavtal med externa leverantörer. FMV:s vidmakthållandeplaner och tekniska ordrar utgör under- lag för detaljplaneringen inom Försvarsmaktens teknikkontor. Teknikkontoren är i sin tur kravställare mot FMV i fråga om vid- makthållande av materiel och lämnar dessutom stöd till FMV i form av kompetens med avseende på tekniskt systemstöd, drift m.m. 28 (M7739-350002). FOI och FHS har inga särskilt utpekade uppgifter inom ramen för logistikverksamheten. FOI utför den verksamhet som beställs av Försvarsmakten inom ramen för logistikverksamheten och hanteras inom ramen för myndighetens instruktionsenliga uppdrag, nämligen att bedriva forskning, metod- och teknikutveckling samt utredningsarbete för i första hand totalförsvaret. FHS svarar för logistikutbildning inom vissa specialiteter och på högre chefsnivå. (FortV) ansvarar för den del av logistiken som rör säkerställande av den fasta infrastrukturen (mark, lokaler och anläggningar) som nyttjas nationellt. Verket ansvarar för och är ägare29 av camper vid internationella insatser och svarar för drift och förvaltning av dessa. Logistikverksamheten hos försvarsmyndigheterna finansieras via anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser samt 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar. 5.3Gemensamt för materiel- och logistik- försörjningen 5.3.1Aktörernas ansvar för materielen Försvarsmakten och FMV har i samordningsavtalet reglerat myn- digheternas ansvar under materielförsörjningens skeden. Grunden för ansvarsfördelningen utgår från livscykelmodellen, som sam- ordningsavtalet grundar sig på. Den grundläggande principen för ansvarsfördelningen är att Försvarsmakten utövar ett sammanhållet verksamhetsansvar. Materiel utgör en delmängd av det totala verk- samhetsansvaret som utgår från insatsorganisationens förband. Försvarsmaktens verksamhetsansvar avser materiel som är drift- överlämnad till myndigheten och omfattar ett tekniskt operativt ansvar under materielens livscykel. Detta innebär att Försvars- makten har ett ansvar att se till att materielen svarar mot de 29 instruktion (SFS 2007:758). Inriktningen är att FORTV övertagande av camperna är genomfört . operativa krav som ställs30. Verksamhetsansvaret innebär vidare att myndigheten har ett tekniskt huvudansvar för materiel på individ- nivå (fysiskt materielobjekt, dvs. inte system eller materieltyp) samt ansvarar för förbandsbundet underhåll och drift. Försvarsmakten har genom sitt verksamhetsansvar också ett strategiskt systemsamordningsansvar för materielen under dess livs- cykel. Strategisk systemsamordning sker genom att realiserbarhets- pröva, med iterativ kravanpassning, operativa krav ur teknisk, affärsmässig, internationell samt forsknings- och teknikutveck- lingssynvinkel. Därigenom tas underlag fram för att planlägga kost- nadseffektiva tekniska systemlösningar som kan bestå av kombina- tioner av i Försvarsmakten befintlig materiel, färdigutvecklad materiel, materiel som någon annan aktör/nation tillhandahåller eller som sista alternativ nyutvecklad materiel. Försvarsmaktens tekniska system kan utgöras av såväl enskilda tekniska system, som sammansatta tekniska system och funktioner som krävs för att uppfylla kraven. Strategisk samordning sker genom uppdrag med stöd av FMV. Strategisk systemsamordning bedrivs i syfte att uppnå system- samordning för materiel, personal och anläggningar och innebär ett sammanhållet ansvar för att de olika delarna hänger ihop och är fullt ut användbara och kompatibla över tiden31. Strategisk systemsamordning bedrivs i sammansatta projekt- grupper (IPT). Det är Försvarsmaktens ansvar att skapa och sätta samman grupperna. Grupperna sätts samman med kompetenser från de båda myndigheterna för att lösa uppgiften. FMV bidrar i de tidiga skedena bl.a. med kunskap om de senare skedena i materielens livscykel. Även kompetenser från FOI och industrin kan vara efter- frågade under modelleringsarbetet. I utvecklings- och produktionsskedena övergår ansvaret för tek- niska system genom uppdrag, effektuerat via kundbeställningar, till FMV. I skedena användning och underhåll delas ansvaret upp. För- svarsmakten har dock över tiden det sammanhållande operativa verk- samhetsansvaret. 30Försvarsmakten ansvarar därvidlag för att förmågekrav och att målsättningar tas fram. 31Ansvaret innebär bl.a. att ta fram tydliga och nödvändiga krav- och målsättnings- dokument. FMV har normalt det tekniska designansvaret för de materiel- system som myndigheten levererar till Försvarsmakten. Detta ansvar innebär att fastställd design för tillåtna konfigurationer av tekniska system, inklusive underhållslösningar, ska uppfylla lag- krav, fastställda målsättningar och övriga krav avseende prestanda, funktion, informations- och systemsäkerhet över hela materielens livscykel32.