sou · H0B331 · 2012-05-04 00:00:00 — Stödbeloppet ska omräknas . 27 § Den lönestödsgrundande lönekostnaden är –kontant bruttolön inklusive sjuklön och semesterlön, –avgifter som ska betalas enligt socialavgiftslagen (2000:980) och lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, och –för avtalsenliga arbetsmarknadsförsäkringar eller motsvarande försäkringar. Den del av lönekostnaden vid heltidsarbete som överstiger en bruttolön om av prisbasbeloppet läggs dock inte till grund för lönestöd. 28 § Arbetsförmedlingen ska verka för att arbetstagaren övergår till en anställning utan lönestöd. Det ska framgå av den individuella handlingsplanen hur detta ska ske. 29 § Lönestöd för utveckling lämnas för utvecklingsanställning. En utvecklingsanställning är anpassat arbete hos en arbetsgivare under längst , som Arbetsförmedlingen anvisar en person med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbets- förmåga. Syftet med en utvecklingsanställning är att utveckla arbetsförmågan. Anställningen får förlängas längst . I 1 § andra stycket 4 lagen (1982:80) om anställningsskydd finns bestämmelser om att den som anvisats en utvecklingsanställning ska undantas från den lagens tillämpning. 30 § Lönestöd för trygghet får lämnas om en person med funk- tionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har ett lång- varigt behov av lönestöd som kompenserar för nedsättningen av arbetsförmågan och behovet inte kan tillgodoses genom andra insatser. 31 § Lönestöd för trygghet ska omprövas regelbundet, minst . Arbetsförmedlingen ska före beslutstidens utgång ta kontakt med arbetsgivaren för att bedöma behovet av förlängning av lönestöd för trygghet. beslutar om förlängning av lönestöd för anställning med lönestöd för trygghet ska den skriftligen motivera beslutet och dokumentera den information som ligger till grund för beslutet. Stöd för särskilda kostnader 32 § Ekonomiskt stöd lämnas till arbetsgivaren för att täcka kostnader för arbetsledning samt anpassning av organisation och arbets- uppgifter (anordnarbidrag). Stöd lämnas med per dag och person med anställning med lönestöd. Till en allmännyttig organisation som har anställd med lönestöd för trygghet som överstiger av lönestödsgrundande lönekostnad, kan anordnarbidrag istället lämnas med per dag. Arbetsförmedlingen meddelar föreskrifter om vad som avses med en allmännyttig organisation utifrån reglerna om beskattning av ideella föreningar i inkomstskattelagen (1999:1229). Vid deltidsarbete minskas stödet i förhållande till arbetstiden. 33 § För arbetsgivare med hög andel anställda med omfattande nedsättning av arbetsförmågan i särskilt organiserad verksamhet med syfte att erbjuda utvecklande arbete för personer med löne- stöd för trygghet, kan utöver anordnarbidrag, ekonomiskt stöd i form av förstärkt anordnarbidrag lämnas. Detta stöd lämnas med högst per dag och person för vilken lönestöd för trygghet beviljats. Vid deltidsarbete minskas stödet i förhållande till arbetstiden. 34 § Ekonomiskt stöd till arbetsgivaren kan lämnas för att täcka kostnader för utvecklingsinsatser för person med utvecklings- anställning. Kostnaderna för utvecklingsinsatser ska vara preciserade i överenskommelse mellan Arbetsförmedlingen och arbetsgivaren. Detta stöd lämnas med högst per dag och person. Gemensamma bestämmelser för stöd 35 § Arbetsförmedlingen ska regelbundet pröva att stöd är motiverat med hänsyn till arbetstagarens arbetsförmåga och att storleken av lämnade stöd inte överstiger den nivå som behövs för att kompensera arbetstagarens nedsättning i arbetsförmågan eller arbetsgivarens särskilda kostnader. 36 § Frågor om anvisningar och stöd enligt denna förordning prövas av Arbetsförmedlingen. Handläggning av stödfrågor m.m. 37 § Arbetsförmedlingen beräknar och betalar ut stöd enligt denna förordning. Stöden betalas ut i efterskott eller på det sätt som Arbetsförmedlingen bestämmer. Belopp som understiger sammanlagt betalas inte ut. 38 § Arbetsgivaren rekvirerar lönestöd från Arbetsförmedlingen i efterskott efter hand som anställningen består. Detta ska ske efter den arbetsmånad som stödet avser. Rekvireras inte beloppet förlorar arbetsgivaren rätt till det stödbeloppet. Om det finns särskilda skäl får Arbetsförmedlingen besluta om att medge undantag från skyldigheten att rekvirera beloppet . Arbetsförmedlingen ska i sådant fall ange vad de särskilda skälen består i och dokumentera den information som ligger till grund för beslutet. 39 § Den som vill ta del av stöd måste ha Arbetsförmedlingens godkännande innan han eller hon vidtar den åtgärd som innebär en kostnad. Om detta inte sker lämnas stöd endast om det finns synnerliga skäl för det. Arbetsförmedlingen ska i sådant fall ange vad de synnerliga skälen består i och dokumentera den information som ligger till grund för beslutet. 40 § Arbetsförmedlingen ser till att stöd enligt denna förordning används på föreskrivet sätt. Den som fått stöd ska ge eller den Arbetsförmedlingen utser tillfälle att granska verksamheten och lämna de uppgifter som behövs för granskningen. 41 § En mottagare av ekonomiskt stöd enligt denna förordning är återbetalningsskyldig om han eller hon genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att stöd har lämnats på felaktig grund eller med ett för högt belopp. Om stöd i annat fall har lämnats på felaktig grund eller med ett för högt belopp, är mottagaren återbetalningsskyldig endast om han eller hon insett eller skäligen borde ha insett felet. 42 § Om en mottagare av ekonomiskt stöd är återbetalningsskyldig enligt 41 §, ska Arbetsförmedlingen besluta att återkräva det fel- aktigt utbetalda beloppet. 43 § Vid återkrav enligt 42 § får Arbetsförmedlingen bevilja anstånd med betalningen eller träffa avtal med den återbetalningsskyldige om en avbetalningsplan. Arbetsförmedlingen ska i sådana fall ta ut ränta på det obetalda beloppet. Ränta ska tas ut från den dag då anståndet beviljades eller avtalet om avbetalningsplan träffades, dock inte för tid innan det åter- krävda beloppet har förfallit till betalning. Ränta ska tas ut efter en räntesats som över- stiger statens utlåningsränta . 44 § Om ett belopp som har återkrävts med stöd av 42 § inte betalas i rätt tid, ska dröjsmålsränta enligt räntelagen (1975:635) tas ut på beloppet. Detsamma gäller när den återbetalningsskyldige beviljats anstånd med betalningen eller träffat ett avtal om en avbetalningsplan enligt 43 § och betalning inte sker inom den tid som följer av beslutet om anstånd eller avtalet. 45 § Om det med hänsyn till den återbetalningsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållanden eller andra omständigheter finns särskilda skäl för det, får Arbetsförmedlingen helt eller delvis efterge ett krav på återbetalning enligt 42 § eller ett krav på ränta enligt 43 eller 44 §. Myndigheten ska i sådant fall i beslutet ange vilka de särskilda skälen är och dokumentera den information som ligger till grund för beslutet. 46 § Vid återkrav enligt 42 § får Arbetsförmedlingen, vid en senare utbetalning av stöd till den återbetalningsskyldige, besluta att dra av ett skäligt belopp i avräkning på vad som har betalats ut för mycket. Detsamma gäller skyldighet att betala ränta enligt 43 eller 44 §. 47 § Arbetsförmedlingens beslut enligt denna förordning ska omprövas hos myndighetens centrala enhet för omprövning, om det begärs av den som beslutet gäller. Vid omprövningen får beslutet inte ändras till den enskildes nackdel. En begäran om omprövning ska vara skriftlig. Begäran ska ges in till Arbetsförmedlingen och ska ha kommit in dit från den dag då den som begär omprövning fick del av beslutet. 48 § I 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut om omprövning av beslut enligt 47 § får dock inte över- klagas. Om ett beslut överklagas innan det har omprövats, ska över- klagandet anses som en begäran om omprövning. 49 § Arbetsförmedlingen får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. 1.Denna förordning träder i kraft . Genom förordningen upphävs förordning (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbets- förmåga. 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för insatser och stöd som beslutats före ikraftträdandet. lag om ändring lag (1982:80) om anställningsskydd Härigenom föreskrivs att 1 § lag (1982:80) om anställnings- skydd ska ha följande lydelse. Denna lag gäller arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. anställda för arbete i arbets- anställda för arbete i arbets- anställda med särskilt anställ- anställda med särskilt anställ- ningsstöd, i skyddat arbete eller ningsstöd eller i utvecklings- Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lag (1994:260) om offentlig anställning Härigenom föreskrivs att 3 § lag (1994:260) om offentlig anställning ska ha följande lydelse. 1. statsråden, 1. statsråden, 2. ombudsmän, 2. ombudsmän, 3. riksrevisorerna, 3. riksrevisorerna, 4. arbetstagare som är lokal- 4. arbetstagare som är lokal- utomlands och som inte är utomlands och som inte är anställda med särskilt anställ- anställda med särskilt anställ- ningsstöd, i skyddat arbete eller ningsstöd eller i utvecklings- För justitiekanslern och justitieråden gäller bara 4 § om bedömningsgrunder vid anställning, 7–7 d §§ om bisysslor, 23– 29 §§ om arbetskonflikter, 38 § om interimistiskt beslut och 42 § andra stycket om vissa undantag från lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lag (2000:625) Härigenom förskrivs att 7 § lag (2000:625) om arbets- marknadspolitiska program ska ha följande lydelse. Den som tar del av ett arbets- Den som tar del av ett arbets- inte anses som arbetstagare om inte anses som arbetstagare om inte programmet gäller en anställ- inte programmet gäller en anställ- ning med anställningsstöd eller ning med anställningsstöd eller lönebidrag, skyddat arbete, trygg- lönestöd för trygghet, utvecklings- inom ramen för jobb- och inom ramen för jobb- och garantin för ungdomar eller en garantin för ungdomar. anställning med särskilt stöd för När ett program bedrivs på en arbetsplats ska den som tar del av programmet dock likställas med arbetstagare vid tillämpning av följande regler i arbetsmiljölagen (1977:1160): –2 kap. 1–9 §§ om arbetsmiljöns beskaffenhet, –3 kap. 1–4 och 6–13 §§ om allmänna skyldigheter, –4 kap. 1–4 och 8–10 §§ om bemyndiganden, –5 kap. 1 och 3 §§ om minderåriga, –7 kap. om tillsyn, –8 kap. om påföljder, och –9 kap. om överklagande. Det som i arbetsmiljölagen sägs om arbetsgivare ska gälla den som har upplåtit en arbetsplats för programverksamhet. Denna lag träder i kraft . lag om ändring av socialförsäkringsbalken (2010:110) Härigenom föreskrivs att 33 kap. 28 § socialförsäkringsbalken (2010:110) ska ha följande lydelse. För den som får tre fjärde- dels sjukersättning eller aktivi- tetsersättning och som får en anställning med lönebidrag eller hos , som motsvarar den återstående arbets- förmågan, ska betala ersättning för kostnader för anställningen enligt grunder som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer. För den som får tre fjärde- dels sjukersättning eller aktivi- tetsersättning och som får en anställning med lönestöd för trygghet som motsvarar den återstående arbetsförmågan, ska betala ersätt- ning för kostnader för anställ- ningen enligt grunder som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring av förordning (1998:1773) om ersättning vid särskilda insatser för personer med tre fjärdedels sjukersättning eller aktivitetsersättning Härigenom föreskrivs att 2 § förordning (1998:1773) om ersättning vid särskilda insatser för personer med tre fjärdedels sjukersättning eller aktivitetsersättning ska ha följande lydelse. 1.vid anställning med löne- bidrag med ett belopp som motsvarar lönebidraget, och 2.vid anställning hos med ett belopp som motsvarar kostnaden för lön och andra förmåner enligt kollektivavtal samt avgifter som ska betalas enligt socialavgifts- lagen (2000:980) och lagen (1994:1920) om allmän löne- avgift. Ersättningen betalas ut av efter särskild framställning. 2 betalas till . Ersättning ska betalas vid anställning med lönestöd för trygghet med ett belopp som motsvarar lönestödet. Ersättningen betalas ut av efter särskild framställning. Ersättning betalas till Arbetsförmedlingen. Ersättning vid anställning hos enligt 2 § 2 betalas för tid från och efter det att beslut om sjukersättning eller aktivitetsersättning har med- delats, för den som då inte har kunnat beredas en annan anställning. Ersättning vid anställning hos betalas för tid från och efter det att beslut om sjukersättning eller aktivitets- ersättning har meddelats, för den som då inte har kunnat beredas en annan anställning. kassan om ändringar i för- hållanden rörande personer för ersättning enligt denna för- förordning betalas, om ändr- ordning betalas, om ändringarna ingarna kan inverka på rätten till kan inverka på rätten till Denna förordning träder i kraft den 1 j . förordning om ändring av förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs att 30 § förordning (2000:634) om arbets- marknadspolitiska program ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med förberedande insatser avses individuellt anpassade arbetsmarknadspolitiska insatser av vägledande, rehabiliterande eller orienterande karaktär för den som särskilt behöver förbereda sig för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program eller arbete. Insatserna kan bestå av Insatserna kan bestå av – aktiviteter inom ramen för – aktiviteter inom ramen för – fördjupad kartläggning och – aktiviteter inom ramen för – aktiviteter inom ramen för om etableringsinsatser för vissa om etableringsinsatser för vissa värdering och dokumentation av värdering och dokumentation av – upphandlad utbildning av – upphandlad utbildning av domar som har fyllt 16 men inte domar som har fyllt 16 men inte och saknar slutbetyg från och saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskola, grund- eller gymnasieskola. För den som är har en fyllt får anvisning till Insatserna kan även bestå av – utbildning i svenska för – utbildning i svenska utbildning för den som har rätt utbildning för den som har rätt att delta i sådan utbildning att delta i sådan utbildning (2010:800), (2010:800), dock inte under tid som dock inte under tid som invandraren tar del av insatser invandraren tar del av insatser enligt lagen om etablerings- enligt lagen om etablerings- invandrare eller deltar i av invandrare eller deltar i av flyktingmottagande m.m., eller flyktingmottagande m.m., eller – utbildning på grundskole- längst sex månaders heltids- längst sex månaders heltids- studier för den som är lång- studier för den som är lång- har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. medför nedsatt arbetsförmåga. För den som är långtids- För den som är långtids- inskriven invandrare eller har ett inskriven invandrare eller har en nedsatt arbetsförmåga får utbild- nedsatt arbetsförmåga får utbild- än sex månaders heltidsstudier, än sex månaders heltidsstudier, om det finns särskilda skäl. om det finns särskilda skäl. Arbetsförmedlingen ska i sådana fall ange vad de särskilda skälen består i och dokumentera den information som ligger till grund för anvisningen. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förberedande insats som beslutats före ikraftträdandet. förordning om ändring av förordning (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Härigenom föreskrivs att 7 § förordning (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska ha följande lydelse. För tillhandahållande av information till enligt 5 § 2 lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten får sådana person- uppgifter behandlas som rör anvisningar till de arbets- marknadspolitiska programmen anställningsstöd, lönebidrag, skyddat arbete och särskilt stöd vid start av näringsverksamhet. Detsamma gäller det underlag som behövs för utbetalning av stöd till nystartsjobb genom kreditering på en arbetsgivares skattekonto. För tillhandahållande av information till enligt 5 § 2 lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten får sådana person- uppgifter behandlas som rör anvisningar till de arbets- marknadspolitiska programmen anställningsstöd, lönestöd för trygghet, utvecklingsanställning och särskilt stöd vid start av näringsverksamhet. Detsamma gäller det underlag som behövs för utbetalning av stöd till nystartsjobb genom kreditering på en arbetsgivares skattekonto. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring av förordning (2006:1481) om stöd för nystartsjobb Härigenom föreskrivs att förordning (2006:1481) om stöd för nystartsjobb dels att 3 § ska ha följande lydelse, dels och att det ska införas en ny paragraf, 9 a §. Stöd lämnas till en arbets- Stöd lämnas till en arbets- givare för anställning av en givare för anställning av en person som vid årets ingång person som vid årets ingång fyllt men inte , vid fyllt men inte , vid anmäld som arbetssökande hos anmäld som arbetssökande hos närmast före den dag då närmast före den dag då ansökan kom in till Arbets- ansökan kom in till Arbets- månader på heltid har månader på heltid har 1. varit arbetslös eller deltagit 1. varit arbetslös eller deltagit 2. varit arbetslös och fått (2001:453), 3. fått sjukpenning, rehabili- teringspenning, sjuk- eller akti- (2001:453), 4. fått sjukpenning, rehabilit- eringspenning, sjuk- eller aktivi- som avses i 1–3. som avses i 1–4. Stöd lämnas även till en Stöd lämnas även till en en person som vid årets ingång en person som vid årets ingång fyllt , vid beslutstillfället är fyllt , vid beslutstillfället är arbetslös och anmäld som arbets- arbetslös och anmäld som arbets- närmast före den dag då närmast före den dag då ansökan kom in till Arbets- ansökan kom in till Arbets- förmedlingen, under minst sex månader på heltid har omfattats månader på heltid har omfattats avses i första stycket 1–5. avses i första stycket 1–4. 9 a § För en person med funk- behöver extra stöd och träning i inledningsskedet av en anställ- besluta om en särskild stödperson Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring av förordning (2007:1364) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner om arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs att 2 § förordning (2007:1364) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner om arbets- marknadspolitiska program ska ha följande lydelse. aktiviteter som regleras i om jobb- och utvecklings- om jobb- och utvecklings- om jobbgaranti för ungdomar. om jobbgaranti för ungdomar. Insatserna eller aktiviteterna i överenskommelsen pågår längst till och med den tid programmet erbjuds. Arbetsförmedlingen får i övrigt endast ingå en överens- kommelse med en kommun om anordnande av insatser eller aktiviteter för nyanlända invandrare och unga med funktions- hinder. Denna förordning träder i kraft . 1.1Utredningens syfte och utgångspunkter Alla människors vilja och förmåga att arbeta ska tas tillvara på arbetsmarknaden. Varje person som inte ges förutsättningar att bidra i arbetslivet med sin kompetens och sin förmåga innebär en förlust för samhället. För de flesta av oss är arbete också av stor betydelse som en väg till en social gemenskap och delaktighet. Personer som har en funktionsnedsättning måste därför ges möjligheter att, utifrån sina förutsättningar, delta i arbetslivet i samma utsträckning som alla andra. Fokus behöver riktas mot en mängd olika faktorer som kan göra detta möjligt. Attityder behöver ändras, förutsättningarna för att få och behålla ett arbete behöver förbättras och de verktyg som arbetsmarknadspolitiken har till sitt förfogande för att bistå perso- ner med funktionsnedsättning i att få och behålla ett arbete behöver vara anpassade till såväl individens behov som arbetslivets krav. Personer med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga deltar i arbetskraften i betydligt lägre utsträckning än personer utan nedsatt arbetsförmåga, och kvinnor med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga deltar på arbetsmarknaden i lägre utsträck- ning än män. Det låga arbetskraftsdeltagandet avspeglar sig också i en lägre sysselsättning i jämförelse med befolkningen i övrigt. Skillnaderna har dessutom ökat , trots att stora resurser avsätts inom arbetsmarknadspolitiken för att bryta utvecklingen. Sysselsättningsgraden var 2008 för perso- ner med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, vilket kan jämföras med sysselsättningsgraden för övriga befolk- ningen som var . Skillnader finns också när det gäller arbetslöshet. För personer med funktionsnedsättning var arbetslösheten , vilket är dubbelt så högt som för övriga. Det växande gapet i både sysselsättning och arbetslöshet mellan dem som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och övriga befolkningen gör att det finns anledning att söka vägar för att vända utvecklingen. Den nationella handlingsplanen visar vägen Olika tiders föreställningar och ideologier har präglat samhällets syn på personer med funktionsnedsättning. Utvecklingen har gått från särskiljande och omhändertagande till en successivt ökad öppenhet för allas delaktighet i samhället. Den nationella hand- lingsplanen för handikappolitiken visar vägen för hur ett samhälle ska utformas så att alla människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet. Handlingsplanen riktar fokus mot samhällets förmåga att undanröja hinder för delaktighet. Inom arbetsmarknadspolitiken betyder det att alla som vill och kan arbeta ska ges de bästa förutsättningarna att göra detta. I reger- ingens strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken 2011–2016, som grundas på de övergripande målen i den nationella handlingsplanen, har insatser för att fler personer med funk- tionsnedsättning ska kunna få och behålla ett arbete en stor plats. Personer med funktionsnedsättning är en heterogen grupp Personer med funktionsnedsättning har som alla andra individuella behov och egenskaper. De utgör ingen homogen grupp, det enda gemensamma är att de alla har någon form av funktions- nedsättning. Hur funktionsnedsättningen påverkar förutsättning- arna för arbete och delaktighet beror på hur tillgänglig den miljö är som den enskilde befinner sig i. Funktionshinder bygger på brister i samspelet mellan individegenskaper och omgivning. Det innebär att ett funktionshinder kan uppkomma i en situation men inte i en annan. För en individ med en viss typ av funktionsnedsättning kan det innebära stora svårigheter att utföra en viss arbetsuppgift, medan samma arbetsuppgift för en person med en annan form av funktionsnedsättning inte utgör något hinder alls. Utgångspunkten för arbetsmarknadspolitiken är att såväl verksamhet som insatser ska utformas så att den görs tillgänglig för alla oavsett om man har en funktionsnedsättning eller inte. Det är enbart om de generella lösningarna inte räcker till som särlösningar blir aktuella. De flesta människor som har en funktionsnedsättning lever ett självständigt liv och har ett arbete utan stöd. Vissa kan emellertid ha behov av någon eller några anpassningar på arbets- platsen för att arbetet ska fungera. Åter andra har behov av såväl en anställning med lönesubvention som personligt stöd på arbets- platsen för att den arbetsförmåga personen har ska kunna tas till vara. Sammantaget ställer detta krav på effektiva insatser som kan möta dessa mångfacetterade individuella behov så att rätt insats ges till rätt person och i rätt tid. Generella åtgärder är basen för att undanröja hinder för full delaktighet i arbetslivet. Säråtgärder ska endast finnas när det är motiverat. Individens behov ska så långt möjligt styra insatsernas utform- ning.