sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Där föreslogs bl.a. att en kulturtidskrift skulle definieras som en tidskrift som med sitt huvudsakliga innehåll vänder sig till en allmän publik med kulturdebatt i vid mening, eller som huvudsakligen ger utrymme för analys och presentation inom kultur och konstarter.9 hade definition- en varit en tidskrift som med sitt huvudsakliga innehåll vänder sig till en allmän publik med samhällsinformation eller med ekonomisk, social eller kulturell debatt eller som huvudsakligen ger utrymme för analys och presentation inom de skilda konstarternas områden.10 När en ny gemensam förordning för litteratur- och tidskriftsstödet beslutades , infördes den nya definitionen. Förlusttäcknings- kravet togs också bort. I regeringens proposition aviserades även att stödet till folkbibliotekens prenumerationer på kulturtidskrifter skulle upphöra. Stödet ansågs inte ändamålsenligt eftersom beloppen var små och innebar en omfattande administrativ hantering. Andra stöd för att förbättra tillgängligheten till kulturtidskrifter borde i stället prövas. Prenumerationsstödet har sedermera avskaffats. beslutar om stöd till kulturtidskrifter med stöd av förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser. För ändamålet dispo- neras medel på statsbudgeten inom utgiftsområde 17, anslag 3:2, ap. är stödet till kulturtidskrifter inte en egen anslagspost, vilket innebär att kan göra omfördel- ningar mellan de stödformer som ryms inom anslagsposten till litteratur och kulturtidskrifter. Regeringen anger inte heller vilken andel av bidraget som ska gå till produktions- respektive utveck- 8Förlusttäckningskravet innebar att stöd endast lämnades till tidskrifter för vilka det kunde beräknas att intäkterna under redovisningsåret inte skulle komma att täcka kostnaderna, och vars ägare inte med egna medel eller med stöd från annat håll hade eller borde ha tillräckliga förutsättningar att i övrigt finansiera utgivningen. 9Nya villkor för statligt stöd till kulturtidskrifter (Ku2009/2215/KV). 10Syftet var att fokus vid bidragsgivningen skulle ligga mer på tidskrifter som huvudsakligen innehåller kulturdebatt än t.ex. ekonomisk eller social debatt. Den föreslagna definitionen sades dock inte utesluta att stöd kunde lämnas till kulturtidskrifter som även gav utrymme för samhällsdebatt. Samhällsinformation till allmänheten borde däremot vara ett ansvar för respektive myndighet eller organisation. Ansvaret för den typen av fördelning vilar på . I 3 § förordningen anges att ändamålet med statsbidraget bl.a. är att främja mångfald, kvalitet och fördjupning i utgivningen av kulturtidskrifter, samt att främja spridning och läsning av kultur- tidskrifter. I förordningens 4 § anges den tidigare nämnda defini- tionen av kulturtidskrift. I 5 § sägs att statsbidrag bl.a. får ges till den som bedriver utgivningsverksamhet av professionell art i av kulturtidskrifter, samt den som anordnar evenemang eller bedriver annan verksamhet för att sprida kulturtidskrifter i . Enligt 6 § får statsbidrag ges för kulturtidskrifter i såväl tryckt som digital form. Den huvudsakliga regleringen av stödet återfinns sedan i förord- ningens 8 §. Där anges att statsbidrag till utgivning av kultur- tidskrifter lämnas som bidrag till produktionskostnader och utvecklingsinsatser. Statsbidrag för utvecklingsinsatser är avsett för insatser för att marknadsföra och sprida kulturtidskrifter och för andra insatser som kommer flera kulturtidskrifter till del.11 I Statens kulturråds föreskrifter om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser (KRFS 2010:1) anges vissa ytterligare villkor för att beviljas produktionsstöd. I 9 § sägs bl.a. att produktionsstöd får beviljas utgivare av sådan tidskrift som har en ansvarig utgivare registrerad hos Patent- och registrerings- verket eller Myndigheten för radio och tv och har ett ISSN- nummer. Tidskriften ska ha utkommit med minst fyra nummer och ha en planerad utgivningstakt om minst fyra nummer och som mest 51 nummer . I de fall kulturtidskriften publiceras på internet ska den ha en aktivitetsnivå som motsvarar detta. Ansökan om produktionsstöd ska enligt 10 § bl.a. innehålla uppgifter om utgivningsplan eller uppgift om antal redaktionella inlägg samt uppdateringsfrekvens av databas, ekonomisk kalkyl för det redovisningsår som ansökan avser, andra eventuella statliga bidrag, utgivningstakt och ekonomi under de två närmast före- gående redovisningsåren, samt distribution, återförsäljning och marknadsföring. 11 I 8 § anges även att som villkor för stöd får ange att kulturtidskriften ska komma ut med ett visst antal nummer eller motsvarande . I 16 § bemyndigas även att meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av förord- ningen. Fördelning av statsbidraget för utgivning av kulturtidskrifter I följande diagram redovisas tidskriftsstödets totala storlek i fasta priser. Utgångspunkten är /78 då stöd- ordningen byggts ut efter en mer småskalig verksamhet de inled- ande åren. För uppgifter om faktiskt fördelade medel hänvisas till tabellbilagan. Anslag/fördelade medel (priser) Källa: Regeringens budgetpropositioner och . Se bilaga 2, tabell 35. Anm.: De fasta priserna är beräknade utifrån SCB:s uppgifter om KPI-utvecklingen med 1971 som bas. Efter utbyggnaden tappar stödet snabbt i värde. En kraftig förstärkning sker 1986 då det tidigare stödet till organisations- tidskrifter avskaffas och medel tillförs kulturtidskriftsanslaget för att sådana tidskrifter ska kunna få stöd därifrån i stället (stöds dock inga sådana tidskrifter). Därefter har stödet åter tappat i värde även om trenden är en jämnare utveckling med mindre nedgångar som följs av resurstillskott. tillfördes t.ex. 2 miljoner konor för insatser för marknadsföring och distribution. Kulturtidskriftsstödet är, som nämnts, uppdelat på ett produk- tionsstöd och ett utvecklingsstöd. Den senaste tioårsperioden har dessa båda stöd fördelats enligt följande. Den största andelen av kulturtidskriftsstödet används för produk- tionsstöd. Antalet mottagare av produktionsstöd ligger strax över 100 stycken . Det genomsnittliga stödet per tidskriftstitel säger inte mycket om vad de enskilda tidskrifterna faktiskt får i stöd (det är väldigt varierande). Däremot pekar ökningen av snittet på två tendenser: dels att omfördelat medel från utvecklingsstöd till produktionsstöd och på så sätt kunnat öka stödnivåerna, dels att något färre titlar generellt sett fått stöd . Minskningen i antalet titlar är dock inte anmärkningsvärd och ungefär samma antal titlar som fick t.ex. produktionsstöd 2004. Andelen av kulturtidskriftsstödet som används för utvecklings- insatser har sålunda minskat . Främst förklaras det av att mindre bidrag fördelats till de tidskriftsverkstäder som tradi- tionellt sett uppburit en stor andel av utvecklingsmedlen i verksam- hetsbidrag (se nedan). Den största mottagaren av utvecklingsstöd är Nätek (cirka 1,3 miljoner 2011) för verksamheten med kommissionsförsäljning (se kapitel 10). Vidare fördelas medel till utvecklingsprojekt som drivs av flera kulturtidskrifter gemensamt. Utvecklingsstödet är öppet att söka för alla som uppfyller de syften för vilka stöd fördelas. Detta till skillnad mot tidigare då enbart tidskrifter som erhöll produktionsstöd, eller samman- slutningar av kulturtidskrifter där minst en av tidskrifterna erhöll produktionsstöd, kunde komma i fråga. Stöd till enskilda kultur- tidskrifters egna utvecklingsinsatser fördelas numera inom ramen för produktionsstödet. En del av det utvecklingsstöd som avsatts har användts för att för att finansiera verksamheten vid ett antal tid- skriftsverkstäder. började den generation datorer utvecklas som skulle bli revolutionerande för många tidskrifter genom den s.k. desk top-tekniken. Med hjälp av särskild programvara blev det nu möjligt för tidskriftsredak- tionerna att själva svara för originalproduktionen och därmed minska sina tryckerikostnader genom egna insatser. Mot bakgrund av denna utveckling växte idén till gemensamma tidskriftsverk- städer fram. invigdes Lunds Tidskriftsverkstad och den kom att följas av verkstäder i . Avgörande för utvecklingen var också att det förändrade kultur- tidskriftsstödet gav möjligheter att söka bidrag för gemensamma satsningar. Verkstäderna var viktiga mötesplatser för tidskrifternas redaktioner, inte bara för produktion och utbildning utan även för gemensamma kultursatsningar med seminarier och program. Verkstäderna fungerade även ofta som inspirationskällor i det regionala och lokala kulturlivet. finns tre tidskriftsverkstäder kvar: , och . För en årlig medlemsavgift kan kulturtidskrifts- redaktioner där få tillgång till verkstädernas arbetsstationer och utrustning för tidskriftsproduktion. Gemensamt för de tidskrifts- verkstäder som fortfarande finns är att de utvecklats mot medie- verkstäder genom att de gått samman med närliggande verksam- heter eller genom att medlemmarnas aktiviteter utökats. Tidskriftsverkstaden i , som bytt namn till Text Visuell Studio, är en ekonomisk förening som styrs av medlemmarna. Ett aktivt medlemskap i föreningen – där man har tillgång till lokalerna och de resurser som finns där – kostar . Verkstaden har tidigare finansierats genom bidrag från och . Staden har dock avvecklat sitt stöd och som en följd av det har inte heller några medel utgått från innevarande år. har verkstaden ungefär 60 medlemmar, varav cirka 25 är tidskrifter. Tidskriftsverkstaden i Väst i är organiserad som en ekonomisk förening, där medlemmarna utgörs av medlemsredak- tionerna. Insatsen i föreningen är och medlemsavgiften . Verkstaden finansieras i övrigt med bidrag från och . är Tidskriftsverkstaden i Väst en del av Medieverkstäderna, som sitter samlade i , även om de är separata organisationer.12 Verkstaden har fem arbetsstationer utrustade med programvara för trycksaksproduktion. Tidskriftsverkstaden verkar även som bl.a. seminariearrangör. Verkstaden har ett 20-tal tidskrifter som medlemmar. Mediaverkstaden i (tidigare Tidskriftverkstaden ) är en ekonomisk förening vars syfte är att ge fotografer, illustratör- er, konstnärer, författare och tidskriftsredaktörer tillgång till ut- rustning inom digital framställning och bearbetning av bild, video, ljud och trycksaker i egen regi.13 Medieverkstaden har cirka 150 medlemmar, både enskilda personer och organisationer. Ett tiotal av medlemmarna är tidskrifter. Mediaverkstaden erbjuder arbets- platser och utrustning åt medlemmarna och de har också utåtriktad verksamhet. Som en del av verksamheten drivs Tidskriftsbutiken, ett försäljningsställe med över 200 kulturtidskrifter och ett stort lager av äldre nummer. Verksamheten stöds ekonomiskt av och Kultur . har gett stöd i form av projektbidrag. 11.3Andra statliga bidrag för utgivning av tidskrifter Staten stöder på olika sätt utgivningen av vetenskapliga tidskrifter och tidskrifter med forskningsinformation. Främst gäller detta tidskrifter som är knutna till universiteten men det finns även stöd som kan vara aktuella även för fristående utgivare, bl.a. från . Även om de egentliga vetenskapliga tidskrifterna faller utanför det område som vi är satta att undersöka är det intressant att kort beskriva dessa stöd. Främst eftersom det före- kommer att tidskrifter som ansöker om kulturtidskriftsstöd också 12I Lagerhuset sitter även Nätverkstan samt några av kulturtidskrifter: Ord & Bild, Paletten och Glänta. På våningen ovanför finns Förlagshuset, ett samarbete mellan bokförlag. 13Mediaverkstaden bildades när Tidskriftsverkstaden och Digitala Bildverk- staden slogs ihop. Dessa båda föreningar startade ursprungligen 1988 respektive 1997. kan vara aktuella för stöd som vetenskapliga eller forsknings- informerande tidskrifter. Tidskriftsstöd från kan sökas för svenska tidskrifter inom humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning som håller hög vetenskaplig kvalitet och främjar förnyelse inom forskningsområdet.14 Tidskriften ska tillämpa ett referee-system med extern kvalitetsgranskning. beslutades om totalt i bidrag till 36 tidskrifter. Flera stödda tidskrifter kan också vara av intresse för en allmän läsekrets. Nämnas kan titlar som , Statsvetenskaplig tid- skrift, för litteraturvetenskap, och för genusvetenskap. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) stödjer utgivning av vetenskapliga tidskrifter samt forskningsinformerande tidskrifter inom sina ansvarsområden. Det rör sig om områdena socialvetenskaplig alkohol- och narkotikaforskning, forskning om funktionshinder och handikapp, internationell migration och etnis- ka relationer, barn och ungdomar samt äldre. I några fall har tidskrifter som fått stöd av också fått stöd från FAS, bl.a. . 14 , , artikeln Bidrag för vetenskapliga tidskrifter. 12Litteraturen i en globaliserad värld Kommitténs uppdrag på det internationella området är enligt direktiven att föreslå insatser för att långsiktigt stärka den svenska litteraturens ställning i andra länder och öka den utländska kvalitetslitteraturens synlighet i . I detta kapitel behandlas den utländska litteraturens ställning i och den svenska litteraturens ställning i utlandet. I kapitel 13 behandlas sedan de statliga insatser som genomförs för att främja internationellt utbyte på litteraturområdet. Litteraturen har haft en internationell dimension. Författare, översättare, illustratörer och förläggare har länge rört sig utanför den egna nationens gränser och litteraturen nått läsare i olika delar av världen. I detta perspektiv har litteraturen länge varit global. Hela kulturområdet har dock genomgått en ökad inter- nationalisering under och den geografiska rörligheten för såväl individer som litteratur har ökat. Att litteratur från skilda delar av världen kan nå över nations- gränserna genom översättning är grundläggande för såväl läsarna som för den konstnärliga utvecklingen och litteraturen som konst- form. Översättning utgör länken mellan litteratur från olika delar av världen och är central för att ett litterärt idéutbyte ska kunna äga rum. Detta gäller särskilt mindre språkområden som det svenska. En översättning av hög kvalitet är avgörande för mottagandet av en utländsk bok och bl.a. därför är översättarnas villkor och professionalism av grundläggande betydelse. Översättaren fungerar även ofta som introduktör av litteratur, inte minst från mindre språkområden. Litteraturen i en globaliserad värld Bokmarknaden präglas liksom samhället i övrigt av en ökande internationalisering, men även av motsatta tendenser till nationali- sering och i viss mån regionalisering. I och övriga västvärlden kan såväl globalisering och nationalisering identifieras som två parallella och delvis motsatta rörelser. Globaliseringen av bokmarknaden innebär inte en genomgripande förändring, men tempot i utbytet har accelererat. Bokmarknaden har framförallt internationaliserats vad gäller ägande, rättigheter och marknadsföring.1 Vidare är uppköp, sammanslagningar och synergieffekter kännetecknande för den internationella bok- marknaden. Trots detta är marknaden fortfarande i många fall uppdelad i nationella och regionala marknader. Det gäller bl.a. de nordiska marknaderna som i hög utsträckning är nationella.2 Antalet översättningar minskar i vissa fall på den svenska bokmark- naden och den inhemska litteraturen har, internationaliseringen till trots, blivit allt viktigare för försäljningen. Framväxten av digitala distributions- och försäljningskanaler har inneburit en betydande förändring i bokmarknadens struktur. Global digital publicering är ett faktum eftersom e-böcker relativt enkelt kan publiceras i olika territorier. En global marknad för e-distribution är under snabb utveckling. På vilka sätt globala aktörer som exempelvis Amazon, Rakuten/Kobo, och Google kommer att påverka den svenska bokmarknaden framöver är däremot inte möjligt att ge några tydliga svar på.3 Internationellt har ägarstrukturerna för företag på medie- marknaden, inklusive de som har förlagsverksamhet, präglats av en förskjutning mot globala koncerner genom s.k. Transnational Media Conglomerates.4 Exempel på sådana koncerner som är verksamma på den globala allmänmarknaden är bl.a. Bertelsmann, och . Även inom läromedelsutgivningen har de globala koncernerna fått allt större betydelse. 1Se , Läsarnas marknad, marknadens läsare i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 28–31. Jfr även , 500.000 £ er prisen: Bogen i mediesymbiosens tid, (Museum Tusculanums forl., 1995). 2Se , A ? Or Just Like Other Media? Characteristics of Industry, i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 363–378. 3Amazon driver t.ex. redan viss förlagsverksamhet och erbjuder genom tjänsten CreateSpace egenpublicering i digitalt format. kommer även Kobo erbjuda en tjänst för egenutgivning i ePub-format kallad Kobo Writing Life. 4Se , The Global Market 1970–2000: Producers, i , red., A Companion to the History of the Book (, 2009), s. 395–396. Litteraturen i en globaliserad värld aktörer har även ägarintressen i marknader utanför medieområdet. Även om den svenska marknaden i stor utsträckning är nationell kan svenska aktörer inom förlagsbranschen antas bli påverkade av hur dessa globala aktörer agerar på den internationella marknaden.5 Gällande de transnationella förlags- och mediekoncernerna har debatten i många länder handlat om huruvida ökande ägarkoncentration och vertikal eller horisontell integration har påverkat utbudet av och tillgången till litteratur. En vanligt förekommande uppfattning är t.ex. att det är av stor betydelse att utgivningsbeslut fattas självständigt av förlagshusen inom de större koncernerna. Den amerikanske förläggaren skrev boken utan förläggare som kom att bli en del i den debatt som förts om bokbranschens utveckling. Han belyser den internationella bokmarknadens omfattande strukturella förändringar och menar att förlagsverksamheten inom koncernerna i likhet med andra branscher riskerar att drabbas av krav på snabb avkastning, vilket i sin tur kan leda till en negativ inverkan på mångfalden i utgivningen. Vidare anser Schiffrin att betoningen på ekonomiska hänsyn numera gett ett ökat fokus på ekonomisk snarare än litterär kompetens hos de anställda.6 Den översatta litteraturen och internationella bästsäljare Villkoren för utgivning av översatt litteratur är mycket olikartade beroende på bl.a. litterär genre, titelns originalspråk och om författaren är känd. Utgivning av översatt litteratur innebär ofta ett betydande ekonomiskt risktagande från förlagets sida eftersom utgivningsrätter och översättningar är kostsamt. Amerikansk och brittisk underhållnings- och kriminallitteratur är fortfarande betydelsefulla genrer inom den översatta skönlitteraturen. För att kunna köpa rättigheter till denna typ av titlar krävs ofta starka ekonomiska resurser och ett solitt internationellt nätverk. Auktioner och höga priser för utgivningsrätter innebär en ökad polarisering av den internationella rättighetsmarknaden genom att enbart vissa förlag har råd att förvärva titlar med stark efterfrågan. 5Se marknad, marknadens läsare, s. 29. 6André Schiffrin, Förlag utan förläggare (, 2001). Jfr även Le contrôle de la parole (La Fabrique, 2005) och Largent et les mots (La Fabrique, 2010). I har bl.a. Per gett uttryck för i viss mån liknande synpunkter, se Litteratur på utförsäljning, Axess Magasin, nr 7 2011, samt En fartblind bokbransch, , . Litteraturen i en globaliserad värld Problematiken vad gäller smalare titlar och litteratur från mindre språkområden är att svårigheterna ligger i att försäljningen ofta är mer begränsad och att det kan vara svårt för de svenska förlagen att sälja in titlarna hos återförsäljarna.7 De norska medieforskarna påpekar att en global marknad har skapats för ett mindre antal internationella bästsäljande titlar som snabbt sprider sig över världen. Titlar som är bästsäljare på flera marknader får även oftare internationell spridning. I högre grad än har större förlags intäkter kommit att bli beroende av dessa försäljningsfenomen, där de mest framträdande exemplen är J. K. , Stephenie Meyers , böcker och Femtio nyanser-trilogi är ytterligare ett aktuellt exempel med skillnaden att den först självpublicerades som e-bok. Även om denna typ av globala försäljningssuccéer är viktiga för de berörda förlagen är de mycket ovanliga fenomen. var sju av de 40 mest säljande titlarna identiska i fyra eller fler västeuropeiska länder. Av de 40 titlarna var 14 skrivna på engelska.9 Det visar att de nationella marknaderna är relativt specifika och att det är ovanligt att författare från mindre språk- områden hamnar på de internationella bästsäljarlistorna. 12.2Svensk litteratur i utlandet Den internationella förlagsmarknaden präglas av ojämlika flöden av översatt litteratur och en tydlig hierarki av center och periferi.10 Det finns även stora variationer i andel översatt och andel inhemsk produktion på de nationella bokmarknaderna. Vissa länder har en bred inhemsk produktion och översätter mycket litteratur, medan andra länder har en låg andel översatt litteratur 7Till skillnad från utgivning av svenska original kan förlagen vid utgivning av översatt littera- tur heller inte erhålla intäkter genom sålda utgivnings- eller sidorättigheter, vilket innebär att det kan vara mer lönsamt att satsa på svenska titlar. 8Vissa betraktar det ökande fokus på bästsäljande titlar som en effekt av vad som ibland kallats hyperkoncentration inom förlagsbranschen, se t.ex. , "Hyperconcentra- tion chez les éditeurs, la dictature de la World Literature", Le Monde Diplomatique, Mars 2004, s. 24. 9Rønning & Slaatta, A ?, s. 374. 10Ett antal forskare har undersökt den översatta litteraturens transnationella flöden, se bl.a. & , red., Traduction: les échanges littéraires internationaux, Actes de la recherche en sciences sociales, nr 144 (2002). Litteraturen i en globaliserad värld eller knappt alls någon egen litterär produktion. och är exempel på länder med en mycket begränsad utgivning av översatt litteratur. I utgörs av utgivningen på allmänmarknaden av översättningar och motsvarande siffra i är cirka 3 procent.11 Bland annat mot denna bakgrund är det svårt för svenska författare att bli utgivna på den engelskspråkiga marknaden. Det klart dominerande källspråket i världen har länge varit engelska, följt av franska, tyska och ryska (som dock troligen kan ha minskat i betydelse). Dessa fyra källspråk stod i den senast tillgängliga mätningen för cirka tre fjärdedelar av alla översatta titlar i världen och kallas av sociologen för centrala språk. Engelskan menar har en hypercentral position i det internationella översättnings-systemet. Efter de fyra dominanta språken följer ett mindre antal språk som kan betecknas som halvperifera och som översätts i något mindre grad. Svenskan ingår i gruppen halvperifera språk – tillsammans med spanska, italienska, danska, polska och tjeckiska – och tillhör således de tio viktigaste källspråken i världen.12 påpekar också att de centrala källspråken är viktiga för att ett litterärt verk från ett perfiert eller halvperifert språk ska översättas till ett annat, dvs. titlarna sprids ofta via de större språken. Enligt litteratursociologen förefaller det vara lättare för svenska författare att bli översatta till centrala litterära språk som engelska, tyska och franska än vad som var fallet. var det vanligare att svenska författare översattes till språk som norska, danska och finska, men mindre vanligt än att publiceras på den franska, brittiska eller amerikanska marknaden. Enligt uppgifter i Kungl. databas hade 3 339 skönlitterära titlar av svenska författare översatts –2010. Flest titlar översattes till danska (493) tyska (433), norska (361), finska (274), engelska (238), nederländska (211), polska (165), ryska (143), franska (135), italienska (88), japanska (78) och spanska (70). Svensk skön- litteratur översattes även till ytterligare ett femtiotal språk .