sou · H0B324 · 2012-04-10 00:00:00 — I paragrafens första stycke bemyndigas regeringen att bestämma vilka kommuner som får anordna särskilt anpassad gymnasie- särskoleutbildning för ungdomar med utvecklingsstörning och vissa ytterligare funktionsnedsättningar. Det handlar om gymnasie- skolor med särskilda resurser och kompetenser som behövs för att dessa ungdomar ska ha möjlighet att genomföra utbildning i gym- nasiesärskolan. Av praktiska skäl kallas utbildningen för riksrekry- terande gymnasiesärskola för ungdomar med utvecklingsstörning i kombination med vissa ytterligare funktionsnedsättningar. I paragra- fen bemyndigas regeringen att meddela ytterligare föreskrifter om sådan utbildning. Motsvarande bestämmelse för riksrekryterande gymnasieskola för elever med vissa funktionsnedsättningar finns i 15 kap. 9 §. finns gymnasiesärskola för vissa elever med utvecklingsstörning i kombination med dövhet, hörselskada eller dövblindhet i . kommun är huvudman för utbildningen. I andra stycket anges att sådana föreskrifter som regeringen meddelar med stöd av bemyndigandet får avvika från vad som annars gäller för gymnasieskolan. I paragrafen anges huvudprincipen att huvudmannen ansvarar för antagningen till de olika utbildningar som anordnas av huvud- mannen. I andra stycket, som är nytt, anges att det finns särskilda bestämmelser om prövningen av rätten till riksrekryterande gym- nasiesärskola för ungdomar med utvecklingsstörning i kombination med vissa ytterligare funktionsnedsättningar. En särskild nämnd ansvarar i dessa fall för prövningen av målgruppstillhörighet och för frågor som sammanhänger med funktionshindret, det vill säga rätt till elevhemsboende och till omvårdnad i boendet, se 18 kap. 40 §. Paragrafen handlar om vilken rätt till skolskjuts en elev har när ele- ven går i en gymnasiesärskola i en annan kommun än sin hem- kommun och på grund av skolgången måste övernatta i den kom- munen. Bestämmelsen ger elever som är mottagna i första hand enligt 19 kap. 35–37 §§ rätt till skolskjuts på samma premisser som elever som är hemmahörande i kommunen. Paragrafen anpassas till att jämställa elever vid riksrekryterande gymnasiesärskola för ung- domar med utvecklingsstörning i kombination med vissa ytterligare funktionsnedsättningar med elever mottagna i första hand enligt 19 kap. 35–37 §§. Paragrafen handlar om rätt till ekonomiskt stöd för inackordering. Elever vid riksrekryterande gymnasiesärskola för ungdomar med utvecklingsstörning i kombination med vissa ytterligare funktions- nedsättningar undantas från reglerna om inackorderingsbidrag, på samma sätt som gäller för elever vid Rh-anpassad utbildning enligt 15 kap. 32 §. Elevernas boende med omvårdnadsinsatser ersätts via statligt verksamhetsbidrag och interkommunal ersättning. Paragrafens första och andra stycke föreslås bli sammanförda till ett stycke för att ge stycket en självständig betydelse i enlighet med utformningen av motsvarande bestämmelse för gymnasieskolan i 15 kap. 32 §. Paragrafen är ny och innehåller en definition av begreppet riks- rekryterande gymnasiesärskola för ungdomar med utvecklingsstörning i kombination med vissa ytterligare funktionsnedsättningar, som används i 43–48 §§ som en gemensam benämning för den särskilt anpassade utbildning som anordnas för de ungdomar som tillhör målgruppen enligt 39 §. Enligt förslaget ska ungdomar med utvecklingsstörning i kombi- nation med vissa ytterligare funktionsnedsättningar ha rätt till sär- skilt anpassad gymnasiesärskoleutbildning. De ytterligare funk- tionsnedsättningar som avses i punkterna 1–3 är dövhet eller hör- selskada, grav språkstörning samt dövblindhet. Utgångspunkten är att utbildningen ska erbjudas ungdomar med utvecklingsstörning och dövhet eller hörselskada som har behov av en tvåspråkig undervisningsmiljö med teckenspråk och talad svenska med tek- niskt stöd. Ungdomar med dövhet eller hörselskada som befinner sig på en så låg utvecklingsnivå att de inte klarar av att lära sig teck- enspråk ska ändå kunna anses ha behov av en tvåspråkig undervis- ningsmiljö. Ungdomar med utvecklingsstörning i kombination med grav språkstörning som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation ska också ingå i målgruppen för utbildningen. Flertalet ungdomar med grav språkstörning behöver inte tecken- språk för att kommunicera. Den begränsade grupp ungdomar som avses är elever som helt saknar talförmåga eller i övrigt har så stora svårigheter att kommunicera att de är beroende av teckenspråk för att kunna kommunicera. Ungdomar med dövblindhet föreslås ingå i målgruppen som en egen grupp. De ungdomar det handlar om är ofta ungdomar som är födda med dövblindhet och som kommer från den statliga riksre- kryterande specialskolan Åsbackaskolan. Det kan dock även handla om ungdomar med dövblindhet som förvärvats . Enligt fjärde punkten ska anpassad utbildning erbjudas ung- domar med utvecklingsstörning i kombination med synnedsättning och ytterligare funktionsnedsättning. Det handlar om ungdomar med komplexa funktionsnedsättningar och omfattande behov av individuella lösningar och anpassningar som har svårt att få tillgång till en tillfredsställande gymnasiesärskoleutbildning genom hem- kommunens försorg. Paragrafen, som är ny, innebär att ungdomar som tillhör målgrup- pen ges rätt till anpassad gymnasiesärskoleutbildning om de upp- fyller de villkor som följer av 4 §, det vill säga att deras skolplikt har upphört och att de inte bedöms ha förutsättningar att nå upp till gymnasieskolans kunskapskrav därför att de har en utvecklings- störning. Det framgår vidare av 4 § andra stycket att ungdomar som omfattas av 40 § ska kunna påbörja utbildningen senast under det första kalenderhalvåret det år de fyller . Den nämnd som avses i 45 § beslutar om den sökande tillhör särskolans målgrupp samt i övrigt uppfyller villkoren enligt 4 §, om rätten till anpassad utbildning, samt om placering hos huvudman. Mottagande huvudman svarar därefter för antagning till program. Utbudet av program och antalet platser ska så långt möjligt anpas- sas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. Paragrafen är ny och innebär att ungdomar som söker till en riks- rekryterande utbildning och tillhör målgruppen ska ha rätt till en utbildningsplats. Den nämnd som prövar rätten till utbildningen beslutar om placering hos en huvudman. anordnas utbild- ningen av kommun. Paragrafen är ny. I paragrafen regleras boende och omvårdnad i boendet som en rättighet för de ungdomar som bedöms ha ett sådant behov. Prövning av rätt till boende görs av den nämnd som avses i 45 §. Rekvisiten för rätt till elevhemsboende är att boende ska behövas med hänsyn till avståndet till elevens ordinarie bostad, funktionsnedsättningen eller någon annan särskild omständighet. Eleven ska ha ett rimligt pendlingsavstånd, vilket innebär en restid med allmänna färdmedel. längre restid eller inte klarar av resorna på grund av sin funktions- nedsättning kan boende i elevhem beviljas. Paragrafen är ny och anger att ansökan till riksrekryterande gymna- siesärskola för elever med utvecklingsstörning och vissa ytterligare funktionsnedsättningar görs hos en särskild nämnd, till skillnad från vad som annars gäller för gymnasiesärskolan. Huvudregeln för gymnasiesärskolan är att ansökan till utbildning ges in till den sökandes hemkommun, se 19 kap. 28 §. Paragrafen är ny. Den särskilt anpassade gymnasiesärskoleutbild- ningen med i förekommande fall boende och omvårdnad i boendet är utformad som en rättighet för de ungdomar som omfattas och motsvaras av en skyldighet för staten att erbjuda utbildningen. Statens skyldighet att erbjuda utbildningen tillgodoses genom att regeringen får bestämma vilken eller vilka kommuner som får anordna särskilt anpassad utbildning i sin gymnasiesärskola och att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får träffa avtal om utbildning, boende och omvårdnad med en sådan kommun. Paragrafen som är ny anger att prövning av målgruppstillhörighet till den riksrekryterande gymnasieutbildningen görs av en särskild nämnd. Eftersom det är fråga om riksrekrytering har det bedömts lämpligt att en gemensam landet prövar frågor om rätt till särskilt anpassad utbildning. Nämnden prövar frågor om målgruppstillhörighet till den riksrekryterande utbildningen och om rätt till boende med omvårdnadsinsatser. Omfattningen av nämndens prövning framgår av 39 §. Nämndens prövning omfattar frågan om generell behörighet till gymnasiesärskolans målgrupp, det vill säga om sökanden har en utvecklingsstörning. Här skiljer sig regleringen från vad som generellt gäller för gymnasiesärskolan där det är den sökandes hemkommun som prövar denna fråga, se 18 kap. 4 och 5 §§. Inför beslutet ska hemkommunen göra en utred- ning motsvarande den som enligt 7 kap. 5 § andra stycket ska göras inför beslut om mottagande i grundsärskolan om utredning saknas eller av andra skäl bedöms nödvändig. Nämnden ska vidare besluta om rätt till boende i elevhem och rätt till omvårdnadsinsatser. Nämnden ska inhämta erforderliga underlag för att kunna göra en rättssäker bedömning. Nämndens beslut om utbildning, boende och omvårdnad i boendet föreslås kunna överklagas hos Skolväsendets överklagande- nämnd. I anslutning till en gymnasiesärskola med särskilt anpassad utbild- ning ska det erbjudas boende i elevhem och omvårdnad i boendet. Boendet och omvårdnadsinsatserna i boendet ska tillhandahållas kostnadsfritt för eleverna. För dessa kostnader utgår statsbidrag. Huvudmannen ska dock kunna ta ut en skälig avgift för kost. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om kost och logi. I paragrafen, som är ny, anges principerna för interkommunal ersättning. Hemkommunen ska svara för kostnaderna för utbild- ning. Av bestämmelsen framgår vidare att hemkommunen ska svara för kostnader för boende och omvårdnad i boendet. Enligt utred- ningens förslag är det staten som genom statsbidrag kommer att svara för merparten av kostnaderna för boende och omvårdnad i boendet. Hemkommunen föreslås stå för en viss del. I paragrafen, som är ny, upplyses om att skollagens bestämmelser är tillämpliga för riksrekryterande gymnasieutbildning för ung- domar med utvecklingsstörning och vissa ytterligare funktions- nedsättningar, om inte något annat särskilt anges. I paragrafen regleras överklagande av beslut som fattas av den nämnd som avses i 15 kap. 38 § och 18 kap. 45 §. Paragrafen anpas- sas till att förutom beslut avseende riksrekryterande Rh-anpassad gymnasieskola även omfatta beslut avseende riksrekryterande gym- nasieutbildning med undervisning på teckenspråk och beslut avse- ende riksrekryterande gymnasiesärskola. , (2007) Problems of language and communcation in children; Identification and intervention Akademisk avhandling, . Diakoni Vad hände efter Riksgymnasiet? Projekt praktik- platser – ett steg till arbete/sysselsättning vid Riksgymnasiet i . Diakoni m.fl. Att växa – ett projekt om transition En samman- ställning av intervjuer med föräldrarna till avgångseleverna 2010 vid riksgymnasiet i för ungdomar med rörelsehinder. , och , (2007) Livssituationen för vuxna personer med språkstörning Examensarbete D-nivå. Coniavitis , (2006) Om elever med hörselskada i skolan, rapport till . Coniavitis , (2007) Om elever och hörteknik, rap- port till . vägledning Assistansersättning vägledning 2003:6 version 7. , (2012) Rapport: Uppdrag att kartlägga antal perso- ner i med medfödd eller tidigt förvärvad funk- tionsnedsättning och utvärdera om målgruppens behov av habili- tering i öppen vård tillgodoses. Gunnarsson-Rouledge , och (2002) Hur gick det sen? Unga rörelsehindrade personers erfarenheter av sina livsvillkor efter avslutade gymnasiestudier vid Riksgymnasiet i . , höra i skolan – om hörteknik i undervisningen. Förutsättningar och möjligheter. Specialpedagogiska skolmyndig- heten 2009. , (2009) Språkstörning i ett livsperspektiv Examens- arbete D-nivå, . , och , (2009) Livssituationen hos vuxna män med språkstörning i tidig ålder Examensarbete D- nivå, . Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning internationella överenskommelser SÖ 2008:26 (Utri- kesdepartementet). i samarbete med (2008) Vad hände sen? Lang, (2004) OCH DEN LJUSNANDE FRAMTID ÄR VÅR Några ungdomars bild av sin tid vid riksgymnasium Doktorsavhandling i pedagogik, Lärarutbildningen hög- skola. , för ungdomar med svåra rörelse- hinder – slutrapport. , , (2008) Vi är en grupp fast två ändå. Om döva och hörselskadade elevers erfarenheter av Riksgymnasiet. Nysam Nyckeltal 2010 Rapport . Regeringens proposition 1989/90:92 om gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar. Regeringens proposition 1998/99:105 Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd. Regeringens proposition 2008/09:199 Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan. Regeringens proposition 2009/10:89 Bäst i klassen – en ny lärar- utbildning. Regeringens proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kun- skap, valfrihet och trygghet. Regeringens proposition 2011/12:49 Vissa frågor om fristående sko- lor. Regeringens proposition 2011/12:50 En gymnasiesärskola med hög kvalitet. SFS 1949:381 Föräldrabalk. SFS 1991:931 Förordning om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. SFS 1991:1110 Lag om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor. SFS 1993:167 Förordning om skolindex. SFS 1993:387 Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade. SFS 1995:667 Förordning om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. SFS 2001:453 Socialtjänstlag. SFS 2010:110 Socialförsäkringsbalk. SFS 2010:800 Skollag. SFS 2010:2039 Gymnasieförordning. SFS 2011:130 Förordning med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. SFS 2011:326 Förordning om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning till rektor. , låtsas jag att jag förstår En bok om elever med språkstörning i och . SKOLFS 1992:44 Förordning om extra ersättning för vissa handikap- pade elever vid studier i gymnasieskola. SKOLFS 2009:24 Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrif- ter om avgifter för kost och logi för vissa elever som bor i elevhem. SKOLFS 2009:25 Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrif- ter om ersättning för vissa kostnader enligt skollagen. SKOLFS 2011:159 föreskrifter om vad som krävs för att en lärares kompetens ska vara relevant för vissa ämnen i gymnasieskolan. Skolinspektionen (2010) Skolsituationen för elever med funktions- nedsättning i gymnasieskolan Kvalitetsgranskning (Rapport 2010:04). (2010) Förslag på delmål samt struktur för uppföljning inför en handikappolitisk strategi Redovisning av regeringsupp- drag. aktuella analyser 2008 Studieresultat i gymnasieskolan – en statistisk beskrivning av ofullständiga gymnasiestudier. Standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. (2010) Alltjämt ojämlikt! Levnadsförhållanden för vissa personer med funktionsnedsättning. SOU 1989:54 Rätt till gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar, Delbetänkande av handikapputredning. SOU 1996:167 Gymnasieutbildning för vissa ungdomar med funk- tionshinde.r SOU 1998:66 Funkis – funktionshindrade elever i skolan. SOU 2006:54 Teckenspråk och teckenspråkiga – översyn av tecken- språkets ställning. SOU 2007:87 Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. SOU 2011:8 Den framtida gymnasiesärskolan – en likvärdig utbild- ning för ungdomar med utvecklingsstörning. SOU 2011:30 Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp, Delbetänkande av utredningen om en flexibel specialskola. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2008) Kvalitetsuppföljning av riksgymnasiernas elevhemsboenden. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2009) Redovisning av rege- ringsuppdrag angående gymnasieutbildning för elever med funk- tionshinder (dnr ALL 2009/403). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2009) Möjligheter med hinder Rapportsamling om grav språkstörning del I. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2009) Möjligheter med hinder Rapportsamling om grav språkstörning del II. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2010) Möjligheter med hinder Rapportsamling om grav språkstörning del III. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2010) Möjligheter med hinder Rapportsamling om grav språkstörning del IV. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2010) Möjligheter med hinder Rapportsamling om grav språkstörning del V. 2011:08 Hälsan hos barn och unga med funktionsnedsättning. Statskontoret Kostnadsfördelningen för elever vid riksgymnasierna och principer för statens ersättning till de anordnande kommu- nerna. (dnr 2009/113-5). Svenska skriftserie nr 4, 1996. Svenska skriftserie nr 3, 2001. (2011) HUGIS Hörsel- skadade ungdomars gymnasiealternativ i . Flexibel utbildning för elever som tillhör En särskild utredare ska, med utgångspunkt i de förslag som lämnades i betänkandena Två nya statliga specialskolor (SOU 2007:30) och Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder (SOU 2007:87), föreslå hur en flexibel specialskola ska kunna införas. Utredaren ska lämna förslag på hur en elev ska kunna genomföra olika delar av sin utbildning i skolformerna specialskola respektive grundskola eller obligatorisk särskola. Utredaren ska också bedöma om styrningen av specialskolan behöver ändras för att möjliggöra ökad samverkan med och särskolan. Dessutom ska utredaren ta ställning till hur staten bäst kan stödja kommunala och fristående huvudmäns utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp i syfte att skapa likvärdiga förutsättningar mellan olika huvudmän. Vidare ska utredaren se över utbildningen för elever i special- skolan som följer särskolans kursplaner. Slutligen ska utredaren lämna förslag på hur elever i och den obligatoriska särskolan (särskolan) i behov av undervisning i teckenspråk kan få sådan undervisning och se över behovet i övrigt av att anpassa undervisningen till dessa elever. Utredaren ska lämna de författ- ningsförslag som är nödvändiga för att genomföra förslagen. Uppdraget ska redovisas . Den statliga specialskolan förändras Den statliga specialskolan finns för elever som på grund av sitt funktionshinder eller andra särskilda skäl inte kan gå i eller särskolan. Det finns tre rikstäckande skolor: , för elever med synskada och ytterligare funktionshinder, Åsbacka- skolan, för elever med dövhet och hörselskada kombinerad med utvecklingsstörning och för elever med medfödd dövblindhet och , för elever med grav språkstörning. För döva eller hörselskadade elever som inte behöver utbildning med särskilda insatser vid finns regionskolor i , , , och . Specialpedagogiska skolmyndigheten är huvudman för specialskolan. Myndigheten är också ansvarig för att ge specialpedagogiskt råd och stöd till skolhuvudmän, vilket görs genom en regional organisation och fyra rikstäckande resurscenter. Antalet elever i den statliga specialskolan har minskat . Mellan läsåren 1999/2000 och 2008/2009 har antalet elever i regionskolorna minskat från 606 till 430. Med hjälp av cochlea- implantat har allt fler barn med dövhet eller hörselnedsättning talad svenska som första språk. Det gör att dessa barn får ökade möjligheter att ta del av utbildningen i eller särskolan. Även om andelen elever i regionskolorna med särskilt stort behov av stöd har ökat, är specialskolan för barn med hörselnedsättning i praktiken inte längre en skolform enbart för elever som inte kan gå i eller särskolan. Regionskolorna har i stället utveck- lats till ett alternativ som elever och vårdnadshavare ofta väljer i konkurrens med kommunala eller fristående alternativ. Mot denna bakgrund tillsatte regeringen en utredning om för- utsättningar och ansvarsfördelning för den statliga specialskolan (dir. 2006:127). Utredaren föreslog i betänkandena Två nya statliga specialskolor (SOU 2007:30) och Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder (SOU 2007:87) en förändrad inriktning för spe- cialskolan som innebär en flexibel utbildning och utökat stöd till kommunala och fristående skolor som anordnar utbildning för elever med dövhet och hörselnedsättning. Utredarens förslag behö- ver i dessa delar vidareutvecklas och konkreta författningsförslag behöver tas fram. Dessutom finns behov av att göra en heltäckande översyn av specialskolan och av utbildning för elever i behov av teckenspråk. Uppdraget att utforma en flexibel specialskola Flexibilitet och samverkan mellan skolformer I betänkandet Två nya statliga specialskolor (SOU 2007:30) föreslog utredaren att elever som var inskrivna i specialskolan skulle kunna få en del av sin utbildning i kommunens grundskola eller särskola. Utredaren konstaterade att man i visstidsutbild- ningen vid Specialpedagogiska institutets resurscenter utvecklat en flexibilitet och ett gott samarbete med elevens hemkommun. De positiva erfarenheterna av visstidsutbildningen borde enligt utre- daren tas tillvara i en framtida specialskola. En majoritet av eleverna med hörselnedsättning eller språk- störning får sin utbildning utanför specialskolan, dvs. i grundskola eller särskola. En mer flexibel specialskola skulle gynna även dessa elever. förekommer det att specialskolor tar emot elever från eller särskolan, så kallade deltidselever. Dessa elever får på så vis ta del av den särskilda kompetens som utvecklats i den statliga specialskolan. För att en elev ska kunna fullgöra sin skolplikt i två skolformer som delvis styrs av olika regler är det viktigt att frågor som rör myndighetsutövning, t.ex. ansvaret för betygsättning, är lösta. Dessutom bör ansvarsförhållandena även när det gäller andra frågor som t.ex. utvecklingssamtal och individuella utvecklingsplaner vara tydliggjorda. Det finns också behov av att tydliggöra andra aspekter, t.ex. om och i vilken utsträckning huvudmannaskapet kan vara delat mellan olika huvudmän, hur det ekonomiska ansvaret för olika insatser ska fördelas och hur frågan om ekonomisk ersättning ska hanteras. I betänkandet Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder (SOU 2007:87) redogörs det för det så kallade i där den kommunala Alviksskolan samarbetar med den statliga Manillaskolan. En gemensam skolorganisation skulle underlätta elevens val av skolform och innebära att färre elever behöver byta skola under sin utbildningstid. För att ett sådant samarbete ska kunna vidareutvecklas kan det emellertid krävas författningsändringar som möjliggör nära samverkan mellan kom- munala skolor och specialskolan. Möjligheten till samverkan mellan specialskolan, och den obligatoriska särskolan kan också bero på skillnader i hur undervisningen regleras. Regleringen av undervisningen i special- skolan skiljer sig på flera punkter från regleringen av grund- skolan och den obligatoriska särskolan. Enligt förslaget till ny skollag i propositionen Den nya skollagen - för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165) ska grundsärskolan, motsvarig- heten till dagens obligatoriska särskola, ha nio årskurser med samma garanterade undervisningstid som . Eleverna ska dock ha rätt att fullfölja utbildningen under efter skolpliktens upphörande. Specialskolan ska även i fortsätt- ningen bestå av tio årskurser. Visserligen har specialskolans timplan ändrats för att bättre stämma överens med den som gäller för , men det kan ändå finnas behov av att anpassa regle- ringen av specialskolan för att möjliggöra ökad samverkan mellan skolformerna. Utredaren ska därför utreda hur specialskolan för elever med dövhet, hörselnedsättning eller språkstörning bör utformas och inriktas. I detta ingår att föreslå författningsändringar så att en elev i specialskolan delvis ska kunna genomföra sin utbildning i hemkommunens grund- skola eller obligatoriska särskola, föreslå författningsändringar så att en elev i eller den obligatoriska särskolan delvis ska kunna genomföra sin utbildning i specialskolan, bedöma om en samverkan mellan grund- eller särskolor och specialskolan i form av en gemensam skolorganisation kräver ytterligare författningsändringar och i så fall lämna sådana förslag, och