sou · H0B339d5 · 2012-06-14 00:00:00 — Uppföljning av totalentreprenader – uppföljning av 11 vägprojekt har lämnat ett uppdrag till Prolog att göra en uppföljning av 11 av totalentreprenader. Uppföljningen gjordes genom semistrukturerade intervjuer med entreprenadernas beställare, entreprenör och projektör. Intervjufrågorna omfattar frågor som är relevanta ur aspekterna innovationer inom produkter respektive processer,, konkurrens, pris/kostnad, tid och kvalitet. 26 olika respondenter har svarat för de 11 entreprenaderna. Texten i rapporten har citat från de olika respondenterna. Entreprenaderna har genomförts i olika delar av och några av entreprenaderna är avslutade medan andra fortfarande pågår. De flesta respondenterna är överens om att totalentreprenader ger stora möjligheter till tidsvinster och färdigställda entreprenader har blivit färdiga . har fått in relativt få anbud i de studerade totalentreprenaderna och uteslutande de stora och medelstora företagen har lämnat anbud. vill profilera sig, bygga kompetens och skaffa konkurrensfördel. I de studerade entreprenaderna upplevs prisnivåerna relativt låga och förtjänsten uteblir för entreprenörerna. Totalentreprenaderna upplevs därför i de studerade entreprenaderna lönsamma endast för beställare och konsulter. Dock har trafikantkostnaderna minskat i och med att man kortat byggtiden. Det finns en problematik med dagens riskfördelning i totalentreprenaderna. Många entreprenörer upplever det som svårt att kalkylera för flera av osäkerheterna i totalentreprenaderna. Ett flertal innovationer inom produkter och processer har provats i de 11 entreprenaderna men det är ett litet underlag och man kan därför inte i studien dra några generella slutsatser om hur mycket totalentreprenadformen direkt gynnar innovationer. Exempel finns som tyder på att funktionskraven till viss del öppnar upp för innovationer. Ekonomiska incitament och låga produktionskostnader driver innovationsviljan och den långa garantitiden minskar entreprenörens vilja att välja oprövade lösningar. Om man från sida önskar att fortsätta främja utvecklingen av nya tekniska lösningar måste man väga in entreprenörernas ovana att värdera osäkerheter och mycket komplicerade riskbilder. De innovationer som trots detta har fått bra genomslag i de studerade entreprenaderna är högre packningsgrad, stabilisering av överbyggnad, stabilisering av underbyggnad/undergrund, prefab-broar samt massåtervinnig. De tre första har gjorts för att klara de tuffa funktionskraven medan de senare kan härledas till minskade kostnader. Innovationer inom processer som uppmärksammats är återanvända broformar, serietillverkade broelement samt ny packningsmetod. Ett hinder för att ytterligare höja produktiviteten är den strikta arbetsplanen och det tidskrävande arbetet att ändra den. Ett annat hinder är långa granskningstider hos och ovana och okunskap om de nya rollerna vid totalentreprenad hos de olika aktörerna. Många menar att kvaliteten blir högre vid totalentreprenader och att den långa garantitiden driver fram kvalitetshöjande åtgärder. Glädjen med arbeta med totalentreprenader som flera av respondenterna uttrycker, är en god grund för att skapa ytterligare fördelar utifrån entreprenadformen. Det är extremt mycket roligare att arbeta i totalentreprenader. Få vara med om innovationer, något nytt inte bara det vanliga. Mer på plats i verkligheten. Totalentreprenader är fortfarande nya för även om de provats i mindre skala under . Detta innebär att förbättringspotentialen är stor och finns möjligheten att skapa goda exempel och bra riktlinjer för framtiden. Såväl , entreprenörerna och konsulterna har goda möjligheter att utveckla och internt kommunicera strategier för agerande i samband med totalentreprenaderna. Om sådana strategier finns verkar de okända eller oklara för deltagarna i entreprenaderna som intervjuats i studien. Flera av parterna är ovana vid sina nya roller och bör utbilda sin personal. bör utbilda sin personal så att alla som arbetar med eller i anknytning till entreprenaderna är fullt införstådda med sin nya roll och hur deras agerande t.ex. vid försenad granskning drabbar entreprenaderna. bör också planera tiden för anbuden så att entreprenaderna kan dra nytta av årstiderna i de olika faserna och för att minska risken för stora tidsförseningar p.g.a. att vintern kommer innan kompletterande undersökningar gjorts. Innovationer - Produkter ............... Innovationer - Processer ............... Tid, Kvalitet och Pris/Kostnader ...... Annat av betydelse .................... Intervjuresultat från 11 vägprojekt....... Innovationer - produkter ................ Innovationer - Processer ................ Tid, kvalitet och kostnader ............. Annat av betydelse ...................... har lämnat ett uppdrag till Prolog att göra en uppföljning av 11 av totalentreprenader. Uppdraget bestod i att göra en uppföljning av 11 av de totalentreprenader på vägprojekt som upphandlats av 2009-2011. Uppföljningen gjordes genom intervjuer med entreprenadernas beställare, entreprenör och projektör. Val av entreprenader och framtagande av intervjufrågor gjordes i samråd med och . Intervjufrågorna omfattar frågor som är relevanta ur aspekterna innovationer inom produkter respektive processer,, konkurrens, pris/kostnad, tid och kvalitet. Intervjuerna utfördes i huvudsak i form av personliga möten. Resultaten analyserades och sammanställdes i denna rapport. En muntlig redovisning av de preliminära resultaten, efter att ungefär hälften av intervjuerna gjorts, skedde vid ett seminarium i , som arrangeras av . , , och från Prolog har deltagit i studien. Uppföljningen gjordes genom intervjuer med entreprenadernas beställare, entreprenör och entreprenörens projektör*. I de flesta entreprenaderna är det de olika parternas ombud som har intervjuas. I några fall har projekteringsledaren intervjuats och i enstaka fall har även huvudprojektören varit med vid intervjuerna. *I vissa entreprenader har projektören intervjuats och i vissa fall projekteringsledaren. Intervjuerna utfördes – . Intervjuerna utfördes i form av personliga möten med undantag av fyra respondenter som intervjuats per telefon p.g.a. av sjukdom respektive upplevd tidsbrist hos respondenterna. 26 olika respondenter har svarat för de 11 entreprenaderna. I några fall har samma person svarat för mer än en entreprenad. Två av entreprenaderna på har i stort sett utförts som en gemensam entreprenad med samma intervjuade respondenter för samtliga 3 parter. Insamlingen har utförts som semistrukturerade intervjuer med öppna frågor i syfte att inte styra respondenternas svar i någon riktning. De enskilda respondenternas svar är anonyma och presenteras inte. I de fall citat finns med i rapporten så är även dessa anonyma. Uppdraget bestod i att göra en uppföljning av 11 av de totalentreprenader som upphandlats av 2009-2011. Samtliga entreprenader är vägprojekt. Val av entreprenader gjordes i samråd med och . I listan nedan finns 12 utvalda entreprenader. Ett av dessa, Ivö: Väg 55 Yxtatorpet – , föll bort eftersom entreprenaden precis påbörjats vid tiden för intervjuerna. IVsy: Väg E22 Norra - IVsy: Väg E22 Hurva - Rolsberga VGbpm: Väg31 Förbi VGbpm: Väg34 - Glahytt VGbpm: Tvärleden – IVsy: Väg 50 VGbph: Väg 50 Ivö: Väg 55 Yxtatorpet - VGbpl: Väg 99 Merasjoki – Kätkesuando Ivö: över jvg vid IVm: över Sundsvallsfjärden IVm: Väg E4 , Myre – Skönsmon Entreprenaderna är spridda över hela och entreprenaderna är också relativt jämnt fördelade över startåren , 2010 och 2011, vilket innebär att några av dem är avslutade medan andra fortfarande pågår. Kontraktssumma vinnande anbud [] IVsy: Väg E22 Norra - IVsy: Väg E22 Hurva - VGbpm: Väg31 Förbi VGbpm: Väg34 - Glahytt VGbpm: Tvärleden – VGbph: Väg 50 Lamborn- VGbpl: Väg 99 Merasjoki – (DK), Möbius (D) IVm: Väg E4 , Myre – Framtagande av intervjufrågor gjordes i samråd med och . Intervjufrågorna omfattar frågor som är relevanta ur aspekterna innovationer inom produkter respektive processer, konkurrens, pris/kostnad, tid och kvalitet. Vissa av frågorna vad gäller kostnader och kvalitet kan endast besvaras om entreprenaderna är avslutade och har därför inte behandlats i pågående entreprenader. Hur har funktionskraven upplevts? (är de tillräckligt tydliga och utvecklade) Har funktionskraven öppnat upp för utvecklingar och företagsspecifika tekniska lösningar (produkter; konstruktioner, utformning, material och varor)? Om ja; vilka utvecklingar har möjliggjorts? Om nej: varför inte? Har andelen förtillverkade konstruktioner eller delar av konstruktioner skiljt sig ifrån andra typer av entreprenader? Om ja: på vilket sätt? Om nej: kunde man gjort något för att öka andelen? Sammanfattningsvis: upplever du att förutsättningar för innovationer (produkter) givits av beställaren? Om inte: vad kunde beställaren gjort för att möjliggöra och främja innovationer? Om ja: på vilket sätt? Hur har funktionskraven och entreprenadformen öppnat upp för företagsspecifika produktionstekniska lösningar i utförandet? Vilka och hur har de tillämpats? Vad kan man göra för att främja sådana lösningar? Har serieproduktion kunnat tillämpas i någon del av entreprenaden? Om ja: Vilka och hur har de tillämpats? Om nej: hur kan man göra för att främja serieproduktion? Hur omfattande är anbuds- och arbetshandlingsprojekteringen jämfört med bygghandlingsprojektering i en traditionell utförandeentreprenad? Sammanfattningsvis: har förutsättningar för att öka produktiviteten givits av beställaren? Om inte: vad kunde beställaren gjort för att möjliggöra och främja ökad produktivitet? Om ja; på vilket sätt? Hur många har lämnat anbud och hur stor är anbudsspridningen? Har "mindre" företag lämnat anbud i samma omfattning som man kunde förvänta vid en utförandeentreprenad? Hur skulle det påverka intresset för att lämna anbud på totalentreprenader, om en del av kostnaderna för att utarbeta ett anbud ersättas av beställaren? Var tiden för anbudsräkning tillräcklig? Är entreprenaden lämpligt avgränsad och har lämpligt innehåll? Är kontraktstiden respektive produktionstiden (byggtiden) lämplig? Är riskerna lämpligt fördelade? Finns det stora osäkerheter i förfrågan? Om ja: Vilka? Tid, Kvalitet och Pris/Kostnader Har tidplanen hållits? Har de olika kontraktsarbetena utförts inom avtalad tid? Skiljer sig kvaliteten på resultatet jämfört med förväntat resultat i en utförandeentreprenad? Om ja: På vilket sätt? Om nej: hur kan man göra för att ge möjlighet att höja kvaliteten? Skiljer sig antalet konstaterade fel i kontraktsbesiktningar, revisioner, beställarens stickprovskontroller jämfört med en utförandeentreprenad? Om ja: På vilket sätt? Hur mycket överstiger slutligt fakturerat kostnad (d.v.s. entreprenadkostnaden) kontraktssumman? Hur stor del är index? Är lönsamheten acceptabel/ i nivå med branschgenomsnitt? Hur stor är skillnaden mellan egenkalkyl, innan anbud och kontraktssumma? (plus/ minus %) Vilka andra fördelar kan du se med formen totalentreprenad jämfört med utförandeentreprenad? Vilka andra nackdelar kan du se med formen totalentreprenad jämfört med utförandeentreprenad? Hur ser du på formen totalentreprenad jämfört med utförandeentreprenad? Vilka är de största skillnaderna? Intervjuresultat från 11 vägprojekt I vissa fall har det varit svårt att särskilja innovationer inom produkter från innovationer inom processer. Olika respondenter har härlett samma tekniska lösning till olika kategorier. Ett exempel är att man i flera entreprenader arbetat med en högre packningsgrad av de olika lagren i vägkonstruktionen respektive terrassen som kvalitetshöjande åtgärd. I några entreprenader menar respondenten att detta är en produktinnovation medan i andra entreprenader finns åsikten att det är en processinnovation. I denna rapport har följande distinktioner och definitioner gjorts: Innovationer inom produkter: företagsspecifika tekniska lösningar (produkter; konstruktioner, utformning, material och varor) samt förtillverkade konstruktioner eller delar av konstruktioner. Innovationer inom processer: företagsspecifika produktionstekniska lösningar i utförandet, serieproduktion samt produktionshöjande åtgärder. Teknisk lösning: Beskrivning av konstruktion, utförande, material och varor Produktionshöjande åtgärder: Åtgärder och metoder i produktionen som syftar till att öka produktiviteten och effektiviteten. Förhöjd packningsgrad har definierats som en innovation eftersom den gjorts i syfte att höja kvaliteten och inte att effektivisera produktionen. I detta avsnitt behandlas: Övervägande del av respondenterna har upplevt funktionskraven på vägytan som tydliga men hårda. I vissa fall har kraven upplevts som alltför detaljerade. Flera respondenter har påpekat att trots att funktionskraven borde öppna upp för innovationer kan den hårt styrda arbetsplanen vara ett hinder för att prova nya innovationer. ©Prolog 2011 Sida 11 Det var ekonomin som drev utvecklingen mot innovationer. Synpunkter har inkommit att man borde sära på begreppen små resp. övergripande funktionskrav. upplevs peta i detaljerna. Åsikterna kring gestaltningskraven går isär, men flera respondenter menar att det är bra med tydliga gestaltningskrav medan andra vill att gestaltningskraven ska vara underordnade funktionskraven för att öppna upp fler möjliga lösningar och egna innovationer. Andra hinder är kravet på att de tekniska lösningar som används ska utformas baserat på vetenskapliga metoder eller vara beprövade och vedertagna. Detta medför i allt väsentligt att anläggningen ska utformas och utföras med konventionella metoder enligt förfarande som anges i kravdokument. Verifikationskraven har gjort att det upplevts alltför tidsödande och arbetskrävande att försöka få igenom nya tekniska lösningar. Flera respondenter har påpekat att funktionskraven utanför vägkroppen (grönområden, slänter, gestaltning, etc.) har varit otydliga. Även ansvarsfördelning och tider har upplevts som otydliga av flera I vissa fall har kraven upplevts vara allt för detaljerade. I de flesta entreprenaderna har väldigt få utvecklingar kring projekteringen upplevts som möjliga eftersom vägprofilerna upplevts varit alltför hårt styrda för att tillåta optimering av masshantering. Jag tycker att kunde ställt krav på att projektören skulle vara på plats, det hade gett en spännande lösning samt bredare kompetens i projektörsleden. Trots detta har olika innovationer provats. I flera av entreprenaderna har prefabricerade broar eller broelement använts. ©Prolog 2011 Sida 12 Några av de innovationer inom produkter som har provats i Totalentreprenaderna är: Cementstabilisering av underbyggnad/undergrund Sprängning av berg i väglinjen och återanvändning som fyllningsmassor med minskade transporter och bättre masshantering Återanvändning av massor i högre grad Gräs istället för grus som erosionsskydd vid slänter Funktionskraven var väldigt hårda men var beredda att betala för det för att få en högvärdig produkt billigare – stabiliserad överbyggnad har fått genomslag i hela landet. Under avsnittet om innovationer inom processer behandlas frågor som beaktar: Produktionstekniska lösningar i utförandet Vissa företagsspecifika lösningar har använts i entreprenaderna. Flera respondenter har upplevt större frihet vid val av material men i något fall överdimensionerat för att vara på den säkra sidan. Några har upplevt en ökad administration i entreprenaden medan andra har upplevt minskad administration. ska allt passera entreprenören och då borde man kunna skippa vissa handlingar, men man gör som man brukar och luras in i gamla ©Prolog 2011 Sida 13 systemet och nyttjar dåligt möjligheten att använda verifikat istället för ritningar. I ett av entreprenaderna planerar man att bygga en helt ny fabrik för serietillverkning av stålbroelement. Man har optimerat projekteringen av stålbron m.a.p. serietillverkning, transporter samt tidsvinster. Serietillverkning av broar har förekommit i flera fall. Andra produktionshöjande åtgärder som provats är: Ny typ av vält Hinder för innovationer inom processer har varit: Samtliga anbudsgivare har påpekat att anbudsarbetet upplevts som omfattande och mycket kostsamt. Generellt uppger respondenterna att det saknas kompetens hos entreprenören för att bedöma osäkerheter i vem som äger ansvaret, dolda risker samt storlek på risktillägg vid totalentreprenader. Man upplever dock att många av dessa osäkerheter kommer att minska när man får mer erfarenhet av formen. I avsnittet om konkurrens behandlas frågor kring: ©Prolog 2011 Sida 14 Anbud har uteslutande lämnats av medelstora och stora bolag. Många tror att detta beror på att mindre bolag har svårt att klara de långa garantitiderna. Man menar också att det krävs högre kompetens för att räkna på totalentreprenader. Vissa respondenter har uttryckt positivt intresse för någon form av ersättningsmodell för nedlagt arbete i anbudsskedet åt de anbudslämnare som ej vinner kontraktet, men det finns också respondenter som menar att detta inte har någon betydelse för viljan att lämna anbud. Tiderna för anbudet har ansetts som rimliga av de flesta trots att dessa har varierat mellan för olika entreprenader och olika aktörer. Många har sett det som en konkurrensfördel att tidigt prova totalentreprenader och bygga upp intern kompetens och organisationer för detta. Antalet anbud har av flera upplevs som litet, oberoende av om entreprenaden är en totalentreprenad eller utförandeentreprenad och menar att detta beror på att marknaden i är liten. I några fall har utländska företag tagit ut anbudshandlingar men ej lämnat anbud, med undantag för en entreprenad där ett utländskt konsortium vunnit anbudet. Antalet giltiga anbud var mellan 2 och 5 stycken i entreprenaderna. Företag som lämnat anbud IVsy: Väg E22 Norra - Svevia, Strabag, , , NCC IVsy: Väg E22 Hurva - Rolsberga Svevia, Strabag, , NCC VGbpm: Väg31 Förbi VGbpm: Väg34 - Glahytt ©Prolog 2011 Sida 15 VGbpm: Tvärleden – 6 (varav 1 Svevia, NCC, , , Strabag och Jonab , , , Svevia och Asfaltbeläggningar i , Svevia NCC, Bilfinger , Konsortium /Möbius/Bögl, Bilfinger&Berger, IVm: Väg E4 , Myre – , Svevia, NCC, , Strabag De flesta har ansett att kontrakts- och produktionstiden har varit lagom lång, trots att de flesta entreprenader som slutförts har varit klara långt innan sista färdigställandedatum. Respondenterna menar dock att osäkerheterna är så stora att om man minskar tiden så kommer entreprenörerna vara tvungna att lägga på ett riskpålägg för eventuella förseningar. Enstaka respondenter anser att tiden är alltför kort. Flera respondenter bland alla parter har påpekat att tiden borde optimeras bättre mot årssäsonger så att det finns tillräckligt från det att kontrakt skrivs tills att produktionen startas. Denna tid behövs för kompletterande undersökningar och projektering. undersökningar kan inte göras . En representant för menar på att detta är ett systemfel hos som gör att anbuden kommer ut fel tid och att det relativt enkelt borde kunna åtgärdas. Andra menar att det borde finnas tvingande deltider för kompletterande undersökningar och projektering. Riskfördelningen kan hämma utvecklingen. Riskerna har varit starkt förskjutna mot entreprenören. anser att risken ska tas omhand där den kan hanteras bäst (d.v.s. hos entreprenören). ©Prolog 2011 Sida 16 alltid överens om hur risker för sådant som ligger dolt under markytan (geoteknik, avvattning, etc.) samt ny väg på befintlig vägkonstruktion ska hanteras. Det kan vara så att den entreprenör som är mest riskbenägen vinner jobbet. Vid några entreprenader har försökt gjorts att reglera det som visar sig inte stämma mot de geotekniska undersökningar som givits i förfrågningsunderlaget, medan i andra entreprenader hävdar beställaren att entreprenören borde ha räknat med ett riskpålägg för att diskrepanser kan förekomma. Representanter från samtliga parter är överens om att praxis borde finnas och i vissa fall är sannolikt ett prejudikat från en tvist nödvändig. Totalentreprenadformen är fördel i projekt i obruten terräng där projektet kan få större frihetsgrad. Det är svårare i projekt där många intressenter blandas in, t.ex. boende, känslig kulturmiljö. Två respondenter har upplevt att projektörens risk är orimligt stor i förhållande till möjlig vinst medan de flesta projektörer inte upplevt några risker eller osäkerheter. Det blev alltför snabb etablering. Projekteringen var trög i starten och ogenomtänkt. Rekommendation är att projekteringsledaren är anställd av entreprenören för snabbare beslut. Osäkerheterna som upplevts i förfrågningsunderlaget kan till största delen associeras till geoteknik, befintlig vägkonstruktion samt granskningsförfarande. Vid flera entreprenader har funnits diskrepanser mellan arbetsplan och teknisk beskrivning. Någon respondent har upplevt underlaget som undermåligt. Vi som beställare måste lära oss att hantera den nya formen – att granska men inte godkänna Flera respondenter har påpekat att det upplevs finnas en osäkerhet kring granskning. Osäkerheten är främst i hur mycket som ska granskas samt vilken detaljeringsgrad. Entreprenör och projektör anser att granskningen tar och att detta påverkar entreprenadens framskridande. är ovan vid formen totalentreprenad och faller tillbaka i gamla invanda förhållningssätt kring granskningen. ©Prolog 2011 Sida 17 entreprenören kan vara med och påverka Anledningen att vi [entreprenören] var så snabba igång är att vi vet att det tar tid för vägen att sätta sig, vi är duktiga på produktion och har erfarenhet av det här. behöver inte ha alla detaljer klara för oss för att kunna dra igång. Sluttiden har hållits i de entreprenader som färdigställts, ofta med god marginal, trots att miljödomar, långsam granskning och osedvanligt väder har påverkat den planerade När det gäller kvaliteten skiljer sig åsikterna mellan respondenter på olika Några anser att kvaliteten är Tid, kvalitet och kostnader utförandeentreprenad medan många andra menar Under detta avsnitt behandlas: att kvaliteten är mycket högre vid Några av de åsikter som Projekteringsprocessen är annorlunda och Fel och anmärkningar vid besiktning man upplever från sida att tiden mellan handling klar för granskning och produktionsstart är för kort och att man ifrån entreprenörens sida inte har kontroll på sina egna Det har generellt upplevts som lättare för entreprenören att hålla tiderna när ©Prolog 2011 Sida 18 processer med avseende på projekteringsstyrning. Kvaliteten i totalentreprenader kan höjas om man även har ansvar för driften. I flera entreprenader har man inget driftansvar och kvaliteten skiljer sig inte jämfört med traditionell utförandeentreprenad. Man får bättre kvalitet. Smarta idéer premieras före fusk. Kvaliteten har blivit bättre i flera avseende (överbyggnad/beläggning/jämnhet). Större granskning ger högre kvalitet. Tvärleden fick en mycket vacker finish. Det var ett bra team hos entreprenören – yrkesstolthet. 34:an fick – bra utförd men med lite problem med slänter. Många av de aktuella entreprenaderna är inte slutförda, men för dem som slutförts så har merparten väldigt få konstaterade fel. upplever att entreprenören generellt varit noggrann i processen. Delbesiktningar har gjorts långt före slutbesiktning på entreprenörens eget initiativ med hjälp av specialister. Några av entreprenaderna har haft markant lite fel, medan någon har anmält för tidigt och haft fler anmärkningar än normalt. IVsy: Väg E22 Norra - IVsy: Väg E22 Hurva - Rolsberga VGbpm: Väg31 Förbi VGbpm: Väg34 - Glahytt VGbpm: Tvärleden – IVsy: Väg 50 ©Prolog 2011 Sida 19 VGbph: Väg 50 VGbpl: Väg 99 Merasjoki – IVm: Väg E4 , Myre – Någon enstaka respondent menar att entreprenadformen inte påverkar antalet fel. Totalentreprenader innebär färre ÄTA:or. blev alla fel på ritningar ÄTA:or, nu löser man det mer eller mindre med direkt kommunikation mellan projektör och produktion. I utförandeentreprenad litar man på att ritningarna är granskade och OK att