sou · H0B310d2 · 2012-05-02 00:00:00 — Jfr presentationen av kriterierna i , Riktlinjer för Kungl. förvärv av utländsk litteratur, Kungl. 18 (, 1990), s. 17. För studier av spridningen av enskilda svenska författarskap i översättning finns utmärkt material i olika personbibliografier, liksom det finns flera viktiga bibliografier och databaser kring översättningar till vissa språk. Svensk skönlitteratur i världsperspektiv Antalet länder i världen kan beräknas på flera olika sätt – en aktuell lista omfattar 238 länder, ett drygt fyrtiotal av dem med under 100 000 invånare. 136 länder har över 3 miljoner invånare, 94 över 8 miljoner. Med sina ca 9,1 miljoner invånare hamnar på nittionde plats på denna lista efter folkmängd.8 I världen talas över 6 000 språk (siffran är dock osäker). Av dem kan åtta betraktas som internationella språk, termen då definierad som språk som inte bara talas av många personer i en region, utan också i flera länder och som har en stark ställning som officiellt språk. Dessa språk är arabiska, kinesiska, engelska, franska, portugisiska, ryska, spanska och tyska.9 På andra änden av språkens skala finns ett stort antal småspråk, många av dem talade av bara en handfull personer. Antalet språk med över 100 miljoner förstaspråkstalare är nio (kinesiska då räknat som ett språk), antalet med mellan 10 och 100 miljoner 77, och antalet med 1 till 10 miljoner förstabrukare är 304. Tillsammans talas dessa språk som förstaspråk av av världens befolkning. I denna vida dominanta grupp, som omfattar 390 språk, hör svenskan hemma – också här på omkring nittionde plats på listan.10 Ett språks kulturella och litterära styrka avgörs emellertid inte bara av befolkningens storlek eller antalet förstaspråkstalare. Här måste också vägas in faktorer som språkets ställning som andraspråk, antalet länder i vilket det talas (och dessa länders ekonomiska tyngd), områden i samhällslivet där språket används, liksom dess socio-litterära prestige. En beräkning av språks vikt efter ekonomisk styrka indikerar att svenskans relativa vikt i världen är betydligt högre än enbart landets folkmängd eller antalet förstaspråkstalare skulle medföra. När världens språk rangordnades efter den sammanlagda bruttonationalprodukten i de länder där de har karaktären av officiella språk, visade sig engelskan föga överraskande ha ett kraftigt övertag inom gruppen de 20 starkaste språken (), följt av japanska (), franska (), tyska 8The World Factbook, rankorder/2119rank.html. 9De åtta världsspråken, se , Countries, Peoples and their Languages: The Geolinguistic Handbook (: Geolingua, 1991), s. 172. 10Siffrorna i stycket enligt tabell 2 och 3 i M. , red., Ethnologue: Languages of the World, 16 uppl. (: , 2009), onlineversionen: http://www. Svensk skönlitteratur i världsperspektiv () och spanska (), men också svenska finns med bland de tjugo språk som kan kallas de ekonomiskt starkaste (svenskan hamnar här på fjortonde plats med av de tjugo toppspråkens BNP).11 Förklaringen till svenskans framskjutna placering är inte bara ekonomiska styrka, utan att språket också är officiellt språk i . Svensk bokproduktion och svensk bokmarknad kan naturligtvis inte entydigt knytas till som land. Svensk litteratur i original har en marknad inom , inte bara i svenskspråkiga , utan också i och . ska betonas att en relativt stor del av den svenska bokproduktionen sker på andra språk än svenska, och har därmed en marknad utanför . årliga statistik över böcker och broschyrer utgivna i –2009 var så mycket som nära en fjärdedel av utgivningen på andra språk än svenska. Merparten av denna icke svenskspråkiga produktion är på engelska, och består sannolikt mest av akademisk speciallitteratur (doktorsavhandlingar, forskningsrapporter etc.). Men en inte helt obetydlig del är skönlitteratur för vuxna. Inom den kategorin bestod av utgivningen av verk på andra språk än svenska under den aktuella femårsperioden.12 Totalt finns ett femtontal språk representerade, nästan alla i toppskiktet av immigrantspråken i Sverige.13 Denna icke svenskspråkiga skönlitteratur tillhör ofta två litterära offentligheter – dels den svenska immigrantlitteraturen, dels litteraturens eget språkområde utanför . Översättningar i världen – toppspråk Den stora marknaden för svensk skönlitteratur utomlands finns dock inte genom export av svenska böcker (i tryckt form eller som e-böcker), utan genom översättningar. En rad undersökningar visar att länge har varit en utpräglad skönlitterär importkultur. En inte obetydlig del av läsningen har gällt utländska original på främmande språk (främst 11Listan enligt , Limits of Language: Almost Everything You Didnt Know You Didnt Know About Language and Languages (: Battlebridge, 2006), s. 59. 12Beräknat efter Kungl. årliga statistik 2005–2009, tillgänglig via http://www. /soka/Bibliografier/statistik. 13Jfr listan över de 50 största språken i i nationalatlas: Språken i (: , 2010), s. 144. Svensk skönlitteratur i världsperspektiv franska, tyska och engelska, sett över de senaste seklerna). Andelen översättningar inom romanlitteraturen har pendlat mellan tre fjärdedelar och knappt hälften. Åtminstone sedan 1870- talet har engelskan dominerat som originalspråk. Dess andel har ökat kontinuerligt, och inom de verk vars original var skrivna på engelska har andelen från ökat.14 Ett tydligt mönster beträffande inflödet till olika språkområden är att ju starkare ett språk är, desto lägre är andelen översättningar. och har anfört följande siffror om andelen översättningar i bokproduktionen: i och , i och mellan , i och , i och och i och mellan 35 och 45 procent.15 Det klart dominerande litterära källspråket i världen är engelskan. Runt 1980 utgick av alla översatta böcker i världen från engelska original, och i var språkets dominans ännu tydligare – andelen engelskspråkiga original som källspråk inom översättningslitteraturen var . Engelskans ställning inom litteraturvärlden kan därför enligt betecknas som hypercentral.16 Efter engelskan följer tre andra språk, med mellan av de översatta originalen omkring 1980: franska, tyska och ryska. Tillsammans står de fyra viktigaste litterära källspråken alltså bakom cirka tre fjärdedelar av alla översatta titlar. (Ryskans ställning har dock sannolikt försvagats betydligt efter det upplösning.) 14 Uppgifterna i stycket ovan bygger på statistik ur följande arbeten. –1849: , – berättaren på bokmarknaden: Berättartekniska och litteratursociologiska studier i C.J.L. prosafiktion kring 1840 (: , 1987). –1900: , Fiktionsprosa på svenska 1866–1900: En utgivningsstatistik, Litteratur och samhälle 1990:1/2 (: , 1990). –1930: , Översättningar till svenska av skönlitterär prosa 1866–1870, 1896–1900, 1926–1930 (: , 1982). –1970: , Utgivningen av skönlitteratur 1965–1970, i En bok om böcker: branschstudier (SOU 1972:80). Undersökningarna har delvis olika urvalsmetoder (somliga innefattar också nya upplagor, andra inte), men detta påverkar knappast huvuddragen i resultaten. 15Johan & , Outline for a sociology of translation: Current issues and future , i , red., Constructing a Sociology of Translation (& : , 2007), s. 96 (delvis byggt på tidigare undersökningar). 16Uppgifter om källspråkens relativa storlek här och nedan ur , Translation as a , Perspectives: Studies in Translatology 8:1, 2000, s. 14 (som bygger på Index Translationum och tidigare undersökningar); där även termen hypercentral. Svensk skönlitteratur i världsperspektiv I skiktet under de fyra dominanta språken följer enligt sex språk som kan betecknas som halvperifera, vart och ett med mellan av originalen bakom samtliga översatta böcker: spanska, italienska, danska, svenska, polska och tjeckiska (i nu nämnd ordning). Siffrorna gäller förhållanden och kan av olika skäl inte betecknas som helt säkra, men det är intressant – och kanske överraskande – att notera att svenskan tillhör de tio viktigaste källspråken vad gäller översatt litteratur. Under detta toppskikt finns språk som i litterära sammanhang kan kallas perifera, även om gränsen mot de halvperifera språken är flytande. Bland dessa perifera litterära språk, med under av de översatta originalen, finns kinesiska, japanska, arabiska och portugisiska. Som noterar är dessa styrkeförhållanden föränderliga – franska och tyska har tidigare haft en starkare ställning, och engelskan fick sin hypercentrala ställning först efter . Men när ett språk väl har fått en central ställning, inträder en sorts multiplikationseffekt. menar att de centrala källspråken är viktiga för att ett verk ska översättas till halvperifera eller perifera språk. Först när ett verk från ett mindre språkområde har översatts till något av de fyra centrala språken, törs förläggare från andra mindre språkområden i större omfattning satsa på att översätta verket – gärna med hänvisningar till hur verket har uppmärksammats inom de större språkområdena. Genomslag inom ett litterärt centralt språk är enligt ofta förutsättningen för att ett verk från ett mindre språkområde ska slå igenom brett inom andra perifera litteraturer.17 Enkelt uttryckt: verklig litterär världsframgång kommer först när en författare har översatts till engelska, franska och tyska. Kultursociologiskt sett är det värt mångdubbelt mer än översättningar till enbart en stor mängd andra språk, hur stora de än är i antal förstapråkstalare. Det som verkar har inträffat för svensk litteratur (även om detaljerna återstår att utreda) är att det nu har blivit enklare för svenska författare att snabbt bli översatta till centrala litterära världsspråk som engelska, tyska och franska. Några decennier tillbaka i tiden tycks grundmönstret ofta ha varit att författarna översattes till danska, norska, finska och tyska, men att det därefter var trögare att nå ut på den franska, brittiska och amerikanska marknaden. verkar den litterära trafiken gå snabbare för 17 , Translation as a , s. 15–18. Svensk skönlitteratur i världsperspektiv svenska författare till de engelskspråkiga och franskspråkiga marknaderna. Att svensk skönlitteratur har starkt transnationellt genomslag framgår också av den årliga undersökning som har gjorts av en forskargrupp kring . Den publiceras under . Också här är källan Index Translationum, men kompletterad med uppgifter från nationella bästsäljarlistor och ibland inhemsk bransch- och biblioteksstatistik. Diversity Report för behandlar ett urval språkområden och skönlitterära författare, valda efter marknadernas och författarnas vikt och framgång – den senare för författarnas del enligt litterära prisbelöningar och placering på bästsäljarlistor. Urvalet omfattar 15 länder och 187 författare. Huvudmönstren är välbekanta: engelskan dominerar som källspråk (två av tre titlar kommer därifrån), följd av franskan och tyskan. av översättningarna görs från andra språk.18 Svenskan finns dock med i den ganska begränsade gruppen av starka litterära språk i : the group of strong languages from which an international career can reasonably be started is limited to mostly half a dozen Western European idioms, including notably English, French, German, Italian, Spanish, and Swedish. Det innebär en tydlig asymmetri gentemot andra världsspråk. All Asian or African languages, or even those of Central and Southeast Europe, are significantly underrepresented.19 För svensk del syns tydligt genomslaget av det svenska deckarundret. Forskargruppen har poängsatt författare efter deras placeringar på bästsäljarlistor inom åtta europeiska bokmarknader 2008–2010 (, , , , , , , ). Bland de tjugo högst placerade författarna finns (plats 1), (10) och (14). Av de högst placerade författarna var åtta engelskspråkiga, men genomslaget för de tre svenska toppförfattarna gjorde svenskan till det näst viktigaste originalspråket i de undersökta länderna. Forskargruppen har arbetat med ett poängsystem som omräknas till impact points, beräknade för varje författare efter antal veckor på bästsäljarlistan och placering där. Fördelningen för dessa impact points blir bland 18Miha m.fl., Diversity Report 2010: Literary Translation in Current European Book Markets – An Analysis of Authors, Languages, and Flows , s. 13. 19Kovac & Wischenbart, Diversity Report 2010, s. 51. Svensk skönlitteratur i världsperspektiv de tjugo bäst säljande författarna för engelska författare , svenska , italienska och franska 9 procent.20 Bakom den höga andelen för svenska författare ligger naturligtvis det extraordinära genomslaget för romaner – vars framgångar främst beror på insatser från relativt små förläggare, utanför de stora förlagskoncernerna.21 Som framgår beaktar undersökningen i första hand de främsta europeiska bästsäljarna. Ett metodiskt intressant resultat är att endast ett fåtal av författarna i urvalet visar sig få ett brett transnationellt genomslag. Av de totalt 452 författare som varit med bland topp 10 på någon av bästsäljarlistorna i urvalet fanns endast 29 med på tre marknader eller fler (13 engelska författare, 3 vardera från , och , etc.).22 Även om analysen här gäller de ledande transnationella bästsäljarna i , påminner den om att ett genomslag på bredden i många länder förmodligen är ovanligare än många tror. Även om svenskan statistiskt sett tillhör de mindre språkområdena, hävdar sig svenskan alltså väl som litterärt källspråk inom världslitteraturen. De säkraste upplysningarna om vilka svenska författare som har översatts mest ger Suecana Extranea, som alltså täcker ungefär det senaste halvseklet.23 Bibliografin – och Kungl. samlingar av översatt svensk skönlitteratur – har tidigare använts för att ge översiktliga bilder av vilken skönlitteratur som översätts ut från . En av de tidigaste gavs av , som i en undersökning av perioden –1969 fann att översättningarna till danska dominerade (i genomsnitt 62 titlar ), följt av tyska (49), engelska (42), norska (29) och finska (23). Översättningarna av barn- och ungdomslitteratur var fler än av vuxenlitteratur, och listan över de mest översatta författarna lät ana vilka genrer som var de mest populära. 20För toppförfatttarna och impact points, se , Diversity Report 2010, s. 40–41. 21Kovac & Wischenbart, Diversity Report 2010, s. 31–32. 22Kovac & Wischenbart, Diversity Report 2010, s. 44. 23För perioden finns många goda bibliografier över enskilda författare eller enskilda språkområden, men ingen möjlighet till de jämförelser på bredden som Suecana Extranea ger. Svensk skönlitteratur i världsperspektiv Källa: , Författaren och samhället, s. 144. Som konstaterar blir utfallet av en undersökning av ofta ganska slumpartat (utfallet för en enskild författare påverkas av sådant som ett intensivt men temporärt intresse, eller att rättigheterna just har blivit fria). Ändå kan några mönster urskiljas. Bland dem finns dominansen för barn- och ungdomsboksförfattare (hälften av namnen), höga placeringar för deckarförfattare (, ), litterära klassiker (, ), nobelpristagare (, ), autodidakter och arbetarförfattare (, , ).24 Suecana Extranea uppdateras fortlöpande, om än med en viss eftersläpning, detta eftersom insamlingsarbetet tar tid. Ju längre fram i tiden undersökningen gäller, desto större blir alltså bortfallet. Med reservation för detta ska ändå här presenteras preliminära resultat gällande översättningar av skönlitteratur 2006–2010. Enligt de uppgifter som fanns tillgängliga hade 3 339 skönlitterära titlar av svenska författare översatts , alltså motsvarande knappt sjuhundra titlar per år.25 De dominerande målspråken var danska (493 titlar), tyska 24Michaneks konstaterande, se , Författaren och samhället (: , 1972), s. 146. Analysen av mönstren är min egen. Gränsen mellan vuxen- och barn- och ungdomsboksförfattare är naturligtvis flytande. Till den senare kategorin har jag här räknat , , , , , , , , och . 25Uppgifterna här och nedan enligt sökning i Suecana Extranea , begränsad till Skönlitteratur och Bok. Varje översättning räknas som en titel. Om en roman översatts till tio språk, räknas den alltså som tio titlar. Vid sökningarna presenterar Suecana Extranea statistik för olika kategorier (t.ex. antal titlar på ett visst språk, antal titlar per författare Svensk skönlitteratur i världsperspektiv (433), norska (361), finska (274), engelska (238), nederländska (211), polska (165), ryska (143), franska (135), italienska (88), japanska (78) och spanska (70). Utöver dessa språk fanns ett femtiotal representerade. Listan över de mest översatta författarna är följande: Källa: Suecana Extranea (onlinesökning ). har barn- och ungdomsboksförfattare en stark ställning (knappt hälften av namnen), medan kriminalförfattarna har stärkt sin ställning betydligt (också de knappt hälften). Utöver dessa dominanta grupper finns ett fåtal moderna kvalitetsförfattare (, ) och klassiker (, ; ligger också strax under det toppskikt som här presenteras). En del författare skriver naturligtvis i olika genrer, men värt att notera är att det som översatts av var hennes kriminalromaner, medan notering består av en blandning av flera genrer (agentroman, historisk roman, samhällssatir, uppväxtskildring). Anmärkningsvärd är fortsatt mycket starka ställning – hon har fler översatta titlar än den närmast följande konkurrenten, . En jämförelse med de siffror som tidigare tagit fram (ovan, tabell 1) tyder på att mängden översättningar har Siffrorna stämmer dock inte med det faktiska antalet poster i databasen vid en genomgång av träffar inom varje sökning. Jag har därför inte utgått från Suecanas egen statistik, utan räknat utifrån det faktiska antalet återfunna poster. Svensk skönlitteratur i världsperspektiv På hans lista hade de tre mest översatta författarna tillsammans 232 titlar, på denna 622. Även om jämförelsen sannolikt täcker en faktisk tillväxt, kan skillnaden också rimligen delvis förklaras av att registreringen i Suecana Extranea har blivit mer omfattande . En slående skillnad mellan de bägge listorna är alltså att den senare, vad gäller skönlitteratur för vuxna, mycket tydligare domineras av underhållning. Den rymmer tre renodlade kvalitetsförfattare (. O. , , ) och en som blandar kriminalfiktion med andra typer av romaner (). lista rymmer i jämförelse långt fler kvalitetsförfattare (, , , , , Per , , ). Det bör då betonas att termerna kvalitetsförfattare och kvalitetslitteratur här ska ses kultursociologiskt. Kategorin skapas av omdömen från smaknormerare, och består av författare och den litteratur som behandlas i litteraturhistoriska översiktsverk, erhåller prestigefulla litterära priser, anses tillhöra det litterära arvet m.m.26 Även s.k. underhållningslitteratur kan naturligtvis ha litterära kvaliteter (ge spänning och upplevelser, bidra till samhällsdebatten, vara välskriven, etc.), men ges inte samma typ av kulturell uppmärksamhet som kvalitetslitteraturen (även om särskilt dagstidningarnas inställning tycks ha ändrats ). I den litteratursociologiska analysen är det lämpligt att skilja dem åt. Den kategori som var tydligast urskiljbar, massmarknadslitteraturen (kiosklitteratur), är emellertid nu nästan försvunnen från den svenska marknaden vad gäller böcker skrivna av svenska författare. Massmarknadslitteraturen domineras numera kraftigt av verk översatta från engelskan. Betyder detta att svensk underhållningslitteratur av egen kraft har slagit sig ut i världen? Här finns risken för ett synfel. De svenska kriminalförfattarnas internationella genombrott har i själva verket förberetts – inte bara genom genrens eget genomslag, utan genom den synlighet svensk skönlitteratur länge har haft utomlands genom alla översättningar av barn- och ungdomslitteratur och de internationella framgångarna för kvalitetsförfattare för vuxna. Det internationella svenska deckarundret kom inte från ingenstans, utan från en redan uppnådd stark ställning för 26 Indikatorer för att mäta litterär framgång kulturellt och kommersiellt, jfr , En författares väg: i det litterära fältet (: Gidlund, 1998), kap. 8. Svensk skönlitteratur i världsperspektiv Vad som tycks ha hänt är att svensk kriminalfiktion har skapat sin egen multiplikationseffekt: intresset för genren utomlands föder nytt intresse (ett mönster som påminner om vad som hände med popmusiken i efter genombrott). Jämförelsen ovan gäller enbart det översta toppskiktet – det bör betonas att också nutidens svenska kvalitetsförfattare är brett översatta till många språk – men den indikerar att en förändring har skett vad gäller de mest översatta svenska vuxenförfattarna. Svensk skönlitteratur i översättning tycks i högre grad ha blivit en del av den transnationella underhållningsindustrin. Den ingår i en medial ström där deltar på den internationella arenan med film, popmusik, dataspel, regissörer och skådespelare. Preliminära resultat från bearbetningar av uppgifter i Suecana Extranea tyder också på att spridningsprocesserna numera går mycket snabbare. På nutidens transnationella bokmarknad finns starka förstärkningseffekter (via litterära agenter, auktioner vid internationella bokmässor, svenskägda förlag i utlandet och dylikt), som gör att det numera går mycket snabbare för en svensk författare att bli översatt till många språk. Också här har de svenska kriminalförfattarna stor betydelse. Utländska förläggare tävlar med varandra om att komma först med nya svenska författare på området. På den andra änden av den litterära skalan finns framgångar för svenska kvalitetsförfattare runtom i världen: översättningar, prisbelöningar, kulturellt genomslag. Sådant syns sällan på bästsäljarlistor, men är ändå av central betydelse för den svenska litteraturens roll inom världens litteraturer. Ett tydligt exempel är , belönad med . Priset föregicks av en vidgad världsberömmelse. När fick det var han redan översatt till ett sextiotal språk och publicerad med egna volymer på de litterära världsspråken. Väsentligt var att han tidigt kom ut på dem med egna böcker. kom han ut med en egen bok på tyska, och 1970 på engelska – särskilt i blev han brett översatt, både i tidskrifter och egna böcker. hade han egna böcker utgivna på fyra av de fem centrala litterära Svensk skönlitteratur i världsperspektiv världsspråken, liksom på en rad andra språk. När han erhöll var han ovanligt väl spridd på de stora litterära världsspråken, jämfört med andra Nobelpristagare.27 Grunden för litterära världsframgångar är naturligtvis hans egna litterära kvaliteter (inklusive den särskilda översättbarhet som präglar hans poesi), men av väsentlig betydelse var också det stöd han tidigt fick från , som gav stöd åt hans uppläsnings- och föreläsningsturnéer i flera länder.28 Stödet var en del av de kulturpolitiska insatser från svensk sida som är en väsentlig faktor bakom den svenska litteraturens transnationella framgångar. 27Jfr de statistiska uppgifterna i , väg ut i världen, , . Genom ett redaktionellt misstag trycktes en felaktig version av artikeln. Den riktiga versionen publicerades i digital form, se dnbok-hem/transtromers-vag-ut-i-varlden. 28Insatserna från framgår av brevväxlingen i , : Brev 1964–1990 (: , 2001). presenterade Amazon en ny slags surfplatta, . Till skillnad från företagets tidigare läs- plattor, som (nästan) enbart handlat om läsning på skärm, var detta en Kindle som behärskade hela det samtidsmediala spektrat. Under ledning av var själva lanseringen av visserligen en ganska platt historia. Bezos är varken estradör eller karismatisk företagsledare. I kombination med svaga publikreaktioner blev det inte någon succé – eller som en kommentator av inspelningen på YouTube uttryckte det: good product, bad introduction. Amazon kan trösta sig med att den amerikanska tvreklamen för Kindle Fire varit desto snyggare. Ett (översatt) Voltaire-citat med orden fire och kindle iscensätts i ett snabbt mediehistoriskt montage, där lösa typer tonas över i surfplattans medialt tilltalande gränssnitt: a Kindle for movies, music, web, games and reading. Denna mediala utveckling kan tyckas uppenbar, inte minst givet framgångarna med Apples iPad.