sou · H0B321 · 2012-03-30 00:00:00 — Insatser inom detta delområde har tilldelats en större del av projektmedlen inom ändamålet verktyg och tilldelas också i snitt mer medel per ärende. Insatser inom Socialfonden fokuserar på användarna. Ungefär en tredjedel av insatserna som identifierats utgörs av projekt där företag är projektägare. Flertalet av dessa projekt syftar till att höja kompetensen bland den egna personalen i samarbete med någon extern aktör såsom högskola eller universitet. Det övergripande målet för projekten är att ge anställda ökad kompetens för att dessa skall stå bättre rustade vid strukturförändringar på arbetsmarknaden. I övrigt är Socialfondens insatser inom detta område relativt litet till antalet och en stor del av projekten innehåller bara moment av utbildning eller tillgängliggörande av it-lösningar som en av flera åtgärder. Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning Av tabellen nedan framgår att företag ofta är projektägare. Därefter följer kommuner. Tillsammans delar dessa båda grupper av projektägare på ca två tredjedelar av volymen av projektmedel. Kommentar: Belopp i . Inom parentes anges aktörsgruppens volymmässiga andel inom respektive fond. Utdrag gäller projekt inom ERUF, även regionala tillväxtfonder ingår med utdrag av projekt tom 2010. Utdrag gäller övriga projekt. I redovisningen ingår inte infrastruktursatsningar. Bland aktörer inom staten ingår länsstyrelser och universitet. Källa: NYPS, Landsbygdsprojekt och Socialfonden Merparten av insatserna har med andra ord en lokal förankring. Insatser inom ramen för ERUF skiljer sig från övriga fonder då statliga aktörer i betydligt högre utsträckning återfinns som projektägare. Med statliga aktörer menas staten i bred mening och här inkluderas till exempel universitet, som står för ett fåtal men relativt omfattande projekt, samt länsstyrelser som äger ett flertal projekt. Universiteten har blivit beviljade en stor del av aktuella projektmedel inom ERUF för att genomföra ett fåtal projekt. De projekt som universiteten sökt medel för har främst riktat sig mot utveckling av nya it-lösningar i samarbete med näringslivet. Flera av dessa projekt innehåller också någon form av nätverksskapande ambitioner. Inom Landsbygdsprogrammet är företagen projektägare för projekt motsvarande av projektmedlen. En stor andel av dessa medel har investerats i it-verktyg. Som tidigare nämnts rör dessa insatser ofta mindre investeringar i företag för att bygga upp en webbplats eller inköp av datorer. Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning Den näst största gruppen av projektägare inom Landsbygdsprogrammet är ideella föreningar. Dessa projekt rymmer ofta insatser inom besöksnäringen där en förening, sammanslutning av företag eller andra aktörer söker medel för att bygga upp en gemensam webbplats eller bokningssystem i syfte att främja den lokala besöksnäringen. Bland de 18 identifierade projekten inom Socialfonden har tre föreningar som projektägare och riktar sig till en bredare grupp företag med kompetenshöjande insatser inom it-området. Dessa projekt är relativt omfattande varför de står för en stor del av insatserna som identifierats. Ett exempel är projektet 2.0, där målgruppen är företagare inom kultursektorn som skall förberedas inför en förändrad framtid genom att bygga nätverk och ges kunskap om bland annat ny teknik. Inom fem projekt utgörs projektägaren av ett eller flera företag. Samtliga dessa projekt syftar till att öka kompetensen och anställningsbarheten hos den egna personalen eller inom den egna branschen. Det geografiska utfallet redovisas efter EU:s geografiska indelning i s.k. NUTS-regioner (Nomenclature des Unités Territoriales Statistiques). delas in i åtta områden som framgår av tabellen. Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning Kommentar: Belopp i . Inom parentes anges den procentuella fördelningen per region inom respektive fond. NUTS (Nomenclature des Unités Territoriales Statistiques) är EU:s hierarkiska regionindelning. I sammanställningen ingår inte satsningar på infrastruktur. Källa: NYPS, Landsbygdsprojekt och ESF- databasen Totalt sett görs en stor del av insatserna i norra . De tre nordligaste regionerna står för av de totala medlen, vilket kan jämföras med som står för av medlen. Detta är inte överraskande då framförallt ERUF, som står för en stor del av projektmedlen, främst syftar till att stärka konkurrenskraften i mer perifera regioner. Inom Landsbygdsprogrammet är projektmedlen relativt jämnt fördelade mellan de olika delarna av . har t.ex. tillförts av beviljade medel. Insatser inom Landsbygdsprogrammet riktas emellertid ofta direkt till enskilda företag. Av de 72 identifierade projekten inom Landsbygdsprogrammet är det mer än hälften som vänder sig till enskilda företag. Eftersom antalet projekt inom Socialfonden är litet är det svårt att dra några egentliga slutsatser kring den geografiska fördelningen av medel. Kartläggning visar att en relativt liten andel av de projekt som ingått i projektdatabaserna kunnat identifieras som insatser för ökad it-användning bland småföretag. De projekt som identifierats omfattar endast en knapp procent av de totala projektmedlen som Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning beviljats inom ramen för de tre fonderna. I många av dessa insatser är it-användande bara en del av syftet med insatsen, vilket innebär att investeringsvolymen inom just området it-användande dessutom i praktiken kan vara mindre. Vi kan också konstatera att investeringar i it-infrastruktur är det område som i första hand prioriteras sett ur ett it-perspektiv. Av kartläggningen framgår att störst del av investeringsvolymen görs med medel från den Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF). Här inkluderas också nationella medel som finns inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken. Dessa medel är relativt balanserade i fördelningen på olika ändamål. Det finns emellertid en viss övervikt av projekt som inriktas på ändamålet verktyg som inkluderar bl.a. investeringar i hårdvara och teknisk kapacitet för e- handelslösningar. Projekten omfattar ofta flera företag snarare än enskilda företag vilket medför bättre spridningseffekter. Störst andel medel går till norra delarna av landet. Inom Landsbygdsprogrammet återfinns flest antal projekt. Projekten är emellertid mindre i pengar mätt i jämförelse med projekt som finansieras inom ramen för övriga fonder. Detta gäller framförallt projekt inom området verktyg som ofta handlar om medel till enskilda företag för inköp av enklare it-utrustning eller uppbyggnad av en webbshop och liknande. Projektmedlen är relativt jämnt spridda över landet. I Socialfonden är främsta målgruppen individer, vilket inneburit att det varit svårt att hitta projekt som riktat sig direkt mot företagen. Projekten tenderar till att vara breda där it-kompetens endast utgör ett av flera ändamål. Vi ser främst att det kan finnas skäl att undersöka om medel som finns inom ramen för strukturfondsprogrammens genomförande i ökad utsträckning kan utnyttjas. Bedömningen är att åtgärder som bedrivits inom ramen för nationella program skulle kunna finansieras inom ramen för strukturfondsprogrammen. Det som krävs i så fall är möjlighet att i ökad utsträckning påverka resursallokeringen på nationell nivå som lokal och regional förankring bibehålls. Flera aktörer som arbetar med företagsutvecklingsfrågor finns med i genomförandet av strukturfondsprogrammen. 9Intervjuer med småföretag om it-användning Statistiken som presenteras i kapitel 7 ger en övergripande bild av småföretagens it-användning. Men för att få en fördjupad förståelse för företagens verklighet när det gäller hanteringen av it, uppdrog vi åt ett konsultföretag att genomföra intervjuer med ett antal småföretagare1. Detta arbetssätt saknar naturligtvis statistisk representativitet, men ger en konkretare bild av hur småföretag i praktiken agerar inom it-området för att stärka verksamheten. I detta avsnitt presenteras konsultens slutsatser och lärdomar från intervjuerna. Fallstudierna återfinns i bilaga 3. 9.1Fallstudiernas upplägg och omfattning Materialet består av intervjuer med 17 företag där it är en viktig del i utvecklingen av företagets verksamhet. Fokus ligger på hur it bidragit till att utveckla affärsverksamheten och på hur företagen ser på förutsättningarna för att utveckla verksamheten med stöd av it, inte på de tekniska lösningar man har valt. Företagen som ingick i studien framgår av tabellen nedan. 1 , IT stärker konkurrenskraften i små företag, . Intervjuer med småföretag om it-användning Övergripande beskrivning av företagen i fallstudien Av de företag som ingår i studien utgörs sex av tillverkande företag. Tre företag har koppling till gröna näringar, tre företag baserar sin verksamhet på e-tjänster och övriga fem företag har inriktning på service och tjänster till privatpersoner och företag. Branschtillhörigheten har en viss betydelse för hur it används för att utveckla Intervjuer med småföretag om it-användning finns betydande likheter i förhållningssätt och användning av it alldeles oavsett bransch. Samtliga 17 företag har färre än 50 anställda (vilket var ett generellt urvalskriterium) och sju företag har färre än tio anställda. Flertalet av företagen med få anställda utgörs av service- och tjänsteföretag och företag med koppling till gröna näringar. Vad gäller tillverkande företag och företag med inriktning på e-tjänster så har dessa med något undantag fler än tio anställda. till företagens omsättning har sju av företagen en omsättning om mer än och fyra företag har en omsättning på 10–. Sex av företagen har en omsättning om det senaste verksamhetsåret. Bland företagen med en omsättning om mer än återfinns bl.a. flera av de tillverkande företagen. Bland de små företagen med en omsättning om finns företag med inriktning på tillverkning, service och tjänster samt gröna näringar. Flertalet av företagen uppger att de har ökat sin omsättning . Flera av företagen uppvisar också en sådan utveckling att de har blivit nominerade som Gasellföretag eller uppfyller kriterierna för sådana företag. För det företg som erbjuder e-tjänster är kopplingen mellan itstödet och företagets tillväxt självklar. Utan e-tjänsten skulle företaget inte finnas, inte med den affärsmodell man har . För övriga, mer traditionella företag, är kopplingen mellan investeringen i it-stöd och företagets tillväxt inte lika enkel att göra. Ett integrerande affärssystem skapar förutsättningar för en mer effektiv produktion men att exakt fastställa i vilken utsträckning som itstödet bidragit till företagets utveckling och tillväxt låter sig inte enkelt göras. Flertalet av företagen i studien verkar på en regional eller nationell marknad. Det gäller särskilt service- och tjänsteföretagen i urvalet. Fem av företagen uppger att man är verksam på en internationell marknad och exporterar delar av sin produktion. Det gäller särskilt de tillverkande företagen, men även ett av e-handels- företagen som är verksamt i sex länder. Exportinriktningen varierar mellan företagen. Ett av företagen uppger att cirka 5 procnet av produktionen går på export medan ett annat av företagen har en exportandel om . Ytterligare något av företagen planerar att expandera genom verksamhet i andra länder. Intervjuer med småföretag om it-användning De företag som ingår i studien menar att det ofta har inneburit omfattande och krävande utvecklingsinsatser för att utveckla och implementera it-stöden. Det är därför intressant att få en fördjupad bild av vad som är skälen, eller drivkrafterna, till ett så omfattande utvecklingsarbete för att utveckla it-användningen i företaget. Intervjuerna ger flera förklaringar. Flera av företagen formulerar det som en fråga om överlevnad. Det handlar om att utveckla konkurrenskraften så att man står starkare på marknaden. Konkurrenterna utvecklas och förutsättningarna förändras. Vill man vara kvar så måste man utvecklas och då är it ett av de verktyg som står till buds för att förnya och utveckla företaget. Ett exempel är Listspecialisten som menar att företaget inte hade funnits kvar om det inte varit för webbplatsen som utvecklat deras marknad från regionen till de köpstarka storstadsområdena. Även andra företag som BRA Fjäll, Guldbolaget och Gotlandsägg samt den lantbrukare som är med i studien uttrycker sig i liknande banor. Motiven till att satsa på att utveckla it-stödet kan också handla om att hantera interna brister som riskerar att undergräva verksamheten. Ett exempel är Gotlandsägg som införde sitt affärs-och produktionsplaneringssystem för att komma tillrätta med bristande kvalitet och effektivitet i produktionen. Brister som också resulterat i en arbetssituation där medarbetare mådde dåligt och man fick höga sjukskrivningstal samt att flera medarbetare slutade. En situation som är förödande i ett litet företag där verksamheten är beroende av varje enskild medarbetare. Detta vändes med affärssystemet och man har ökat effektiviteten som personalen mår bättre . Intervjuer med småföretag om it-användning För de tillverkande företagen som i flera fall är verksamma på en internationell marknad eller känner av den globala konkurrensen på hemmaplan så är it en nödvändighet. För en effektiv verksamhet, utveckling av företagets konkurrenskraft och en ökad kundanpassning av produkter och tjänster så krävs ett utvecklat it-stöd. Automat svarvning, Mikromakarna, är alla exempel på hur it är en självklar förutsättning för en effektiv och flexibel produktion. Även den lantbrukare som är med i studien framhåller konkurrensen på världsmarknaden och de pressade priserna som ett viktigt motiv till att effektivisera verksamheten med stöd av it. Många av företagen i studien, oavsett om det är ett tillverkande företag eller ett tjänsteföretag, framhåller utveckling av kundnyttan som ett viktigt motiv till att investa i it. Anpassning av produkter och tjänster till kundens behov och förutsättningar är en viktig del i kundnyttan. För att kunna göra detta ställs krav på it-lösningar som hjälper till att hålla reda på kundens krav och behov och göra det möjligt att anpassa produkter och produktion till detta. i studien är exempel på hur it är en förutsättning för att utveckla kundnyttan. Det gäller exempelvis företag som Brandos, Process Produkter, och . Möjlighet att utveckla företag och nya affärsmodeller Satsningen på att utveckla it-stödet handlar i stor utsträckning om att företagen ser möjligheter och potential att bli mer effektiva. Det kan handla om att arbeta närmare kunden, att växa och utvecklas med ett nytt sätt att arbeta med stöd av it. Eller att it är själva förutsättningen för att realisera företagets affärsidé och modell. Lyko Hair är ett sådant exempel där it utgjorde en möjlighet att utveckla och förändra verksamheten från en frisersalong till en rikstäckande e-butik för hår- och hudvård. Även InExchange som utvecklat ett system för att hantera e-fakturor är ett annat exempel på hur it är själva förutsättningen för verksamheten. Intervjuer med småföretag om it-användning ling av verksamheten med stöd av it framförs som motiv även av företag som Lammet , BRA Fjäll samt Brandos. Ägarens engagemang och intresse Ett annat motiv handlar om ägarens eller ledningens intresse för att ständigt utveckla verksamheten och ett personligt intresse för it som ett verktyg i ett sådant utvecklingsarbete. Detta gäller oavsett vilken bransch företagen verkar i. Listspecialisten är ett exempel där ägarens it-intresse var ett viktigt skäl till it-satsningen. Detsamma gäller där ägaren och vd har varit engagerad i it-utveckling för att utveckla företaget . Även Cormery Competence, WEMO, Automatsvarv samt Lyko Hair är exempel på företag där ägarens eller ledningens personliga intresse för it har varit ett viktigt skäl till utvecklingen av företagets verksamhet med stöd av it. 9.3Upplevda effekter och nyttor I intervjuerna har de upplevda effekterna och nyttorna av investeringen i ett utvecklat it-stöd diskuterats. En investering i it måste bidra till att utveckla företagets konkurrenskraft på ett sådant sätt att företaget kan räkna hem investeringen. För att diskutera nyttor och effekter av företagens it-investe- ringar används som utgångspunkt en sammanställning gjord av projektet med it. Sammanställningen åskådliggör på ett enkelt och lättillgängligt sätt affärsnyttans olika dimensioner.2 2 är ett strukturfondsfinansierat projekt i och . Deras modell/sammanställning baseras på forskning vid KTH kring affärsnyttan av it. Intervjuer med småföretag om it-användning Källa: Projekt med it baserat på en modell utvecklad vid KTH Integrerande it-system bidrar till flera olika nyttor En generell slutsats vad gäller den nytta som företagen i studien ser av investeringar i it är att det inte handlar om en enda nytta, utan en kombination av olika och ofta kompletterande nyttor. Till en del kan detta handla om urvalet som omfattar är företag där utvecklingen av it inte är av grundläggande karaktär vad gäller teknik och programvara utan är mer integrativ och affärskritisk till sin karaktär. Det vill säga system vars funktion är att integrera olika funktioner och användningar i ett sammanhängande system. Ett annat skäl till att det handlar om kompletterande nyttor är en återkommande betoning av utveckling av system för att hålla samman företagets processer och funktioner i ett flöde. Det kan handla om att knyta samman kunddialog och beställning, produktanpassning och produktutveckling och produktion samt leverans och fakturering.3 För de tillverkande företagen i studien är det affärssystem av olika slag som man framhåller som kritiska för att utveckla och effektivisera företagets affär. Mikromakarna och Process Produkter är exempel på detta. 3 Att företagen i urval i så stor utsträckning diskuterar samma typ av lösningar kan ses som en indikation på att urvalet inte speglar next practice utan established practice. Intervjuer med småföretag om it-användning Även bland tjänste- och serviceföretagen i studien handlar den affärskritiska it-utvecklingen i stor utsträckning om system för att olika delar och funktioner i företagets verksamhet skall integreras för att få ett effektivt flöde och resursutnyttjande gentemot kund. Ett exempel är som tillsammans med kund utvecklar ett system för bättre resursplanering av de uppdrag som får från kunden. Vinsterna med systemet kommer både företaget och kunden tillgodo. Kunden får tjänster som är mer anpassade till behov och efterfrågan vad gäller t.ex. volym och tid. För ligger vinsterna främst i ett effektivare resursutnyttjande av såväl maskiner som personal. Ett annat exempel är Cormery Competence, där som kund varit delaktig i utvecklingen av systemet. Enligt Cormery har detta bidragit till att får det de efterfrågar och att Cormery skapat ett system som är kundorienterat vilket företaget drar stor nytta av i alla kundkontakter. Kundnytta och effektiv verksamhet avgörande effekt av it-investering Ett avgörande skäl till att affärsnyttan av it ofta handlar om en kombination av nyttor är att företagen i studien vad gäller it-ut- vecklingen tar sitt avstamp i två typer av effekter eller övergripande nyttor; kundnytta och effektivitet i verksamheten. Den första har ett externt perspektiv och rör det värde som företaget skapar för kunden. Det andra har ett internt perspektiv och rör frågor som t.ex. resursutnyttjande och flöden i verksamheten. Kundnyttan och effektiviteten är emellertid två sidor av samma mynt för utvecklingen av konkurrenskraftiga företag. För att bidra till kundnytta och effektivitet så måste investeringarna i it därför bidra med flera olika slag av nyttor. Ett exempel på detta är WEMO Automation som trots att man är ett litet företag jämfört med sina konkurrenter är ledande inom sin nisch i och etablerad på flera utländska marknader. Kundanpassningen av produkterna är en viktig del i företagets konkurrenskraft. För att lyckas med detta som litet företag och med en stor produktflora krävs system som håller samman verksamheten från kundens beställning och anpassning av produkten till sina behov till produktionsläggning och produktion till leverans och fakturering. Intervjuer med småföretag om it-användning It-utveckling bidrar till förbättrad organisationskultur och arbetsmiljö En aspekt av affärsnyttan av it är betydelsen av it-stöd för organisationskulturen i ett företag. I studien finns två företag som tydligt lyfter fram detta. Guldbolaget har fått minskad stress bland personalen och även en minskad personalomsättning. Detta med, eller tack vare, en effektivare överblick och planering av verksamheten. Detsamma gäller ägg som befann sig i en likartad situation som Guldbolaget och där en utveckling av it-stödet medfört samma resultat som för Guldbolaget. Även den lantbrukare som medverkar i studien pekar på hur it-stödet minskat stressen bland personalen och hur han som ägare bättre kan kombinera lantbruket med familjeliv. 9.4It:s betydelse för den innovativa förmågan Innovation och förmåga till förnyelse framhålls som allt viktigare förutsättningar för konkurrenskraft och en långsiktigt hållbar tillväxt. En it-användning som stärker företagets konkurrenskraft på en allt mer globaliserad marknad handlar därför allt mer om nya sätt att samverka, nya sätt att kommunicera med marknad och kunder, nya sätt utveckla och producera produkter och tjänster och nya typer av produkter och tjänster. Detta ställer delvis nya krav på de mindre företag som vill vara konkurrenskraftiga. Olika typer av innovation Figur 3 nedan är hämtad från Kungl. () projekt för tillväxt. Modellen baseras på en bred definition av innovation och förnyelse. Innovation betraktas som en förnyelse av varor, processer, tjänster, organisationsmodeller, marknader, affärsmodeller, resurser, kompetenser, material, sociala innovationer, regler (institutioner) etc. En viktig innebörd av begreppet är att det är först när en idé sprids på marknaden som det går att tala om en innovation. grader av nyhet i samband med innovation. Det kan vara: 1) nytt för företaget 2) nytt för marknaden (som kan vara ett geografiskt område eller en bransch) 3) nytt för världen. I det här sammanhanget kommer vi främst att tala om innovation som något som är nytt för företaget. Intervjuer med småföretag om it-användning De 17 företagen i studien visar exempel på innovation och förnyelse genom ett utvecklat it-stöd som rör flera typer av innovationer i IVA:s sammanställning. Möjligen saknas exempel på inputinnovationer. Exemplen i studien rör främst it som stöd för olika typer av innovationer, inte it som själva innovationen. Källa: IVA; Innovationer, entreprenörskap och tillväxt Förmågan att utveckla och anpassa företagets produkter till olika marknader och kundgrupper framstår som central för konkurrenskraften för flera av de företag som ingår i studien. I studien finns också flera exempel på hur it-stödet är en förutsättning för företagets anpassning och utveckling av produkter. Ett exempel på detta är den modell för datorsimulering av olika delar av produkten som Vimek utvecklat tillsammans med för sina avancerade och nischade skogsmaskiner. En viktig funktion av de verksamhetsintegrerande affärssystem som flera av företagen i studien arbetar med är just att de möjliggör en kundanpassning och diversifiering av företagets produkter. Ett exempel på företag där affärssystemet möjliggör en sådan kundanpassning är WEMO som tillverkar automatiseringslösningar för plastindustrin. Intervjuer med småföretag om it-användning En utveckling för att stärka företagets konkurrenskraft behöver inte alltid förutsätta en ny produkt eller tjänst. Kundnytta och effektivitet kan stärkas med innovationer och förnyelse som rör själva processen kring företagets produkter och tjänster. Studien visar på flera exempel på processinnovationer, där it-utvecklingen har fokus på utformning av effektivare processer i företaget.