sou · H0B383 · 2012-12-11 00:00:00 — Medlemsstaterna ska avlägga rapport om kvaliteten på de uppgifter som de lämnar in till . De inlämnade uppgifternas kvalitet bedöms sedan av som utarbetar och offentliggör rapporter om den europeiska statistikens kvalitet.5 Framställning av europeisk statistik Kapitel tre (artiklarna 13–17) behandlar framställning av europeisk statistik. I artiklarna 13 och 14 regleras programmet för europeisk statistik, dvs. det femårsprogram som styr den europeiska statistiken (det senaste gäller för perioden –2012, se avsnitt 5.2.3). Pro- grammet för europeisk statistik utgör ramen för utvecklingen, fram- ställningen och spridningen av den europeiska statistiken. Det an- ger huvudområdena och målen för de åtgärder som planeras under 5 Artikel 12.3. Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen Beslut om programmet fattas av och rådet. Inom de enskilda statistikåtgärderna ska synergieffekter efter- strävas inom ESS genom nätverk för samarbete, där deltagarna delar med sig av sakkunskap och resultat eller där man främjar speciali- sering på särskilda uppgifter (artikel 15). Resultatet av dessa åtgär- der, t.ex. gemensamma strukturer, verktyg, rutiner och metoder ska göras tillgängliga genom ESS. I motiven till förordningen sägs följande. Den europeiska stati- stiken grundar sig vanligtvis på nationella uppgifter som alla med- lemsstaternas statistikansvariga myndigheter framställt och spridit, men den kan också framställas av uppgifter som inte tidigare offentliggjorts och som medlemsstaterna lämnat in, urval av natio- nella uppgifter, speciellt utformade europeiska statistiska undersök- ningar eller med hjälp av harmoniserade begrepp eller metoder. I sådana specifika och välmotiverade fall bör det enligt motiven vara möjligt att genomföra en modell för europeisk statistik som är en pragmatisk strategi för att underlätta sammanställningen av euro- peiska statistiska aggregat, vilka representerar hela Europeiska unionen eller hela euroområdet och vilka är av särskild betydelse för gemen- skapens politik. Genomförandet av en sådan modell ska fastställas inom ramen för genomförandet av programmet för europeisk stati- stik. Syftet med en sådan modell för europeisk statistik beskrivs i artikel 16. Där anges att det bl.a. kan handla om att maximera till- gången på statistiska aggregat på europeisk nivå och förbättra den europeiska statistikens aktualitet. Det kan också handla om att minska uppgiftslämnarbördan och belastningen på NSI och andra nationella myndigheter. Modellen ska användas inom ramen för programmet för europeisk statistik. Det femåriga programmet upp av årliga program med mer detaljerade mål . De årliga arbetsprogrammen reg- leras i artikel 17. Spridning av europeisk statistik Kapitel fyra (artiklarna 18–19) innehåller bestämmelser som rör sprid- ning av den europeiska statistiken. Spridningen ska följa principerna enligt artikel 2.1. Särskilt viktigt är att den statistiska konfidentia- liteten (statistiksekretessen) för uppgifterna kan garanteras och att lika tillgång kan säkras enligt principen om opartiskhet. Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen NSI och andra nationella myndigheter är ansvariga för att sprida den europeiska statistiken, var och en inom ramen för sina respek- tive behörighetsområden. Medlemsstaterna och kommissionen är ansvariga för att ge det stöd som behövs för att se till att alla användare har lika tillgång till den europeiska statistiken. Artikel 19 reglerar användningen av avidentifierade filer. Kapitel fem (artiklarna 20–26) handlar om statistisk konfidentialitet, dvs. I artikel 20 anges att syftet med bestäm- melserna och åtgärderna i detta hänseende är att tillse att konfiden- tiella uppgifter används uteslutande för statistiska ändamål och att förhindra otillåtet röjande. NSI, andra nationella myndigheter och ska inom ramen för sina respektive behörighetsområden vidta alla nödvändiga rättsliga, administrativa, tekniska och orga- nisatoriska åtgärder för att se till att det fysiska och logiska skyddet av konfidentiella uppgifter (statistisk röjandekontroll) säkerställs. De ska också tillse att principer och riktlinjer i fråga om sådant skydd harmoniseras. Artikel 21 handlar om överföring av konfidentiella uppgifter. Som huvudregel får konfidentiella uppgifter överföras från en ESS- myndighet som samlat in uppgifterna till en annan . Nationella bestämmelser om statistisk konfidentialitet (t.ex. våra svenska bestämmelser om statistiksekretess) får inte åberopas för att hindra överföring av konfidentiella uppgifter så länge överföringen föreskrivs i en rättsakt från och rådet. Konfiden- tiella uppgifter som överförs i enlighet med artikel 21 ska användas uteslutande för statistiska ändamål. Konfidentiella uppgifter skyddas inom genom att de som huvudregel endast är tillgängliga för tjänstemän vid inom deras specifika arbetsområden och endast för statistiska ända- mål (artikel 22). , NSI eller andra nationella myndigheter får, inom ramen för sina respektive behörighetsområden, ge forskare som gör statistiska analyser i vetenskapligt syfte tillgång till konfidentiella uppgifter som endast indirekt kan identifiera de statistiska objekten (artikel 23). I syfte att minska uppgiftslämnarbördan ska NSI, andra natio- nella myndigheter och ha tillgång till administrativa upp- Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen giftskällor i den utsträckning som dessa uppgifter behövs för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik (artikel 24). Spridning av uppgifter som hämtats ur källor som enligt lag är tillgängliga för allmänheten, och som förblir tillgängliga för allmän- heten enligt nationell lagstiftning, utgör undantag från bestämmel- serna om statistisk konfidentialitet (artikel 25). Det är viktigt att den statistiska konfidentialiteten inte åsido- sätts. Artikel 26 ålägger medlemsstaterna och kommissionen att vidta åtgärder för att förhindra, och införa sanktioner vid, åsido- sättande av den statistiska konfidentialiteten. Här bör nämnas att det för svenskt vidkommande stadgas straff i 20 kap. 3 § BrB6 för brott mot bl.a. sekretessbestämmelserna i . Kapitel sex (artiklarna 27–29) innehåller slutbestämmelser. Här finns bestämmelser om vilka förordningar som upphävs, ikraftträdande m.m. 5.2.3Gemenskapens statistiska program 2008–2012 Den europeiska statistiken styrs mer i detalj av femårsprogram där huvudområden och mål fastställs. Nuvarande femårsprogram om- fattar perioden –2012 och inrättades genom beslut nr 1598/2007/EG. Beslutet innehåller sex artiklar. Programmet åter- finns i två bilagor till beslutet (artikel 1). I bilaga I fastställs inrikt- ningar, huvudområden och mål för de åtgärder som planeras för perioden. I bilaga II ges en sammanställning över statistikkraven med utgångspunkt i EU:s politiska behov. Sedan det nu gällande fem- årsprogrammet antogs har EU:s nuvarande statistikförordning trätt i kraft. En del av de mål och prioriteringar som anges i programmet har därmed uppfyllts. Artikel 2 anger de politiska prioriteringarna. Dessa prioriteringar och allmänna mål ska sedan vara föremål för en detaljerad årlig pla- nering (artikel 2.2). Femårsprogrammet ska inriktas på unionens viktigaste prioriteringar: 7Offentlighets- och sekretesslagen. Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen a)välstånd, konkurrenskraft, innovation och tillväxt, b)solidaritet och mänsklig utveckling, c)ekonomisk, social och regional sammanhållning, hållbar utveck- ling samt demografiska utmaningar, d)säkerhet och e)ytterligare utvidgning av Europeiska unionen. Kvaliteten på statistikområdet och styrningen av detta regleras i artikel 3. Här sägs att femårsprogrammet ska genomföras i enlighet med principerna i riktlinjerna för europeisk statistik. Syftet ska vara att framställa och sprida harmoniserad unionsstatistik av hög kvali- tet, i tillämpliga fall uppdelad på kön, och säkerställa en korrekt funktion hos det europeiska statistiksystemet i dess helhet. Femårsprogrammet ska bl.a. säkerställa ett fortlöpande statistik- stöd för beslut och utvärderingar inom unionens nuvarande politik- områden, och tillhandahålla statistikstöd för ytterligare viktiga krav som föds av nya initiativ inom unionspolitiken. Kommissionen ska vid utarbetandet av de årliga arbetsprogrammen beakta den fram- ställda statistikens kostnadseffektivitet, och säkerställa att priorite- ringarna fortlöpande ses över, så att största möjliga nytta dras av medlemsstaternas och kommissionens resurser och så att bördan för uppgiftslämnarna görs så lätt som möjligt. Prioriteringarna ska syfta till att kostnader och bördor för nya statistikkrav vägs mot minskade statistikkrav på befintliga områden och ska genomföras i nära samarbete med medlemsstaterna (artikel 4). I artikel 5 anges finansieringsramen för programmet och i arti- kel 6 bestämmelser om rapportering, bl.a. att kommissionen ska lägga fram en lägesrapport efter programmets halva löptid. Gemenskapens statistiska program 2013–2017 Utarbetande av nästa statistiska program, för perioden –2017, pågår. Kommissionen beslutade om ett förslag och det nya programmet kommer att antas . Det övergripande målet är enligt förslaget att det europeiska statistiksystemet ska vara ledande när det gäller att tillhandahålla 8 Förslag till och Rådets förordning om programmet för europeisk stati- stik 2013–2017 KOM(2011) 928 slutlig. Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen högkvalitativ statistik om . Vidare ska ytterligare tre speci- fika mål gälla för perioden –2017. De ska eftersträvas för alla åtgärder som vidtas för att genomföra programmet. Det första är att tillhandahålla statistik av hög kvalitet som kan tjäna som under- lag för utvecklingen, övervakningen och utvärderingen av EU:s politik och som på lämpligt sätt avspeglar dess allmänna priori- teringar. Mål nummer två är att genomföra nya produktionsmetoder för den europeiska statistiken för att åstadkomma effektivitets- vinster och kvalitetsförbättringar. Det tredje målet är att stärka samarbetet inom det europeiska statistiksystemet och med parter utanför systemet för att ytterligare förbättra systemets produktivitet och dess ledande ställning världen över när det gäller officiell stati- stik. Som framgått preciseras det femåriga programmet i årliga program med mer detaljerade mål . Det årliga programmet innehåller framför allt tre prioriteringar. Den första avser ett förbättrat stöd för EU:s strategiska rikt- linjer. Ett nytt europeiskt statistiskt program ska som nämnts antas för perioden –2017. En viktig uppgift är implementeringen av meddelandet om produktionsmetoder för EU-statistik. En annan är att arbeta med effektiv prioritering. Kommissionen har tidigare utarbetat ett meddelande till och rådet – Mot en effektiv kvalitetsledning för den europeiska statistiken (KOM (2011) 211 slutlig), se avsnitt 5.3.2. Genomförandet av detta meddelande anges vara en av de viktigaste uppgifterna . Ett led i detta är att utveckla ett speciellt kvalitetsledningssystem för stati- stiken över de officiella finanserna. Ett effektivare produktionssystem är nästa prioriterade område. Man ska arbeta vidare med det gemensamma förslag till strategi för att implementera meddelandet om produktionsmetoder för EU- statistik som ESS utvecklade , och började lansera . prioriteras också en förstärkt styrning av ESS. gjordes ansträngningar för att ytterligare förbättra denna i enlighet med kommissionens meddelande om en effektiv kvalitetsledning för den europeiska statistiken. Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen menteras överenskomna ändringar, bl.a. riktlinjerna för europeisk statistik. 5.2.5Riktlinjerna för europeisk statistik Den europeiska uppförandekoden avseende statistik, Code of Prac- tice, antogs av statistiska programmet den 24 feb- ruari 2005. antogs en ny version, som på engelska fortfarande benämns Code of Practice, men som alltså på svenska fått namnet riktlinjer för europeisk statistik (riktlinjerna). Riktlinjerna bygger på 15 principer som omfattar den institutionella miljön, processerna för statistikframställning och de statistiska produkterna. För varje princip finns ett antal indikatorer som används för att be- döma hur principerna tillämpas. Vilka kvalitetskriterier som gäller för den europeiska statistiken anges som framgått i EU:s statistik- förordning (artikel 12). De statistikansvariga myndigheterna (artiklarna 4 och 5 i statistik- förordningen), som utgörs av kommissionen, NSI och andra natio- nella myndigheter med ansvar för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik, samt regeringarna, ministerierna och åtar sig att följa riktlinjerna. Principerna i riktlinjerna utgör tillsammans med de allmänna kvalitetslednings- principerna en gemensam kvalitetsram i det europeiska statistik- systemet. De 15 principerna beskrivs i faktaruta 5.1 nedan. De indikatorer som tillhör respektive princip återges dock inte i faktarutan. Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen Faktaruta 5.1 De 15 principerna i riktlinjerna för europeisk statistik (Code of Practice) Princip 1: Yrkesmässigt oberoende De statistikansvariga myndigheternas yrkesmässiga oberoende gentemot andra myndigheter och organ inom politik, lagstift- ning eller förvaltning och gentemot aktörer inom den privata sektorn säkerställer den europeiska statistikens trovärdighet. Princip 2: Mandat för datainsamling De statistikansvariga myndigheterna har ett tydligt rättsligt mandat att samla in information för den europeiska statistiken. Förvalt- ningar, företag, hushåll och allmänheten kan genom lagstiftning åläggas att på de statistikansvariga myndigheternas begäran ge till- gång till eller lämna uppgifter för den europeiska statistiken. Princip 3: Tillräckliga resurser De resurser som ställs till de statistikansvariga myndigheternas förfogande är tillräckliga för att uppfylla kraven för den euro- peiska statistiken. Princip 4: Kvalitetsåtagande De statistikansvariga myndigheterna har ett kvalitetsåtagande. De utvärderar systematiskt och regelbundet sina styrkor och svag- heter för att ständigt förbättra kvaliteten på processer och pro- dukter. Princip 5: Statistiksekretess Absoluta garantier ges avseende uppgiftslämnarnas (hushålls, före- tags, förvaltningars och andra respondenters) integritet samt att uppgifterna används konfidentiellt och enbart används för statistik- ändamål. Princip 6: Opartiskhet och objektivitet De statistikansvariga myndigheterna utvecklar, framställer och sprider europeisk statistik på ett sätt som tar hänsyn till veten- skapligt oberoende, objektivitet, yrkesmässighet, öppenhet och insyn samt jämlik behandling av alla användare. Princip 7: God metodik En förutsättning för statistik av hög kvalitet är god metodik. För detta krävs adekvata verktyg, förfaranden och expertkunskaper. Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen Princip 8: Lämpliga statistiska förfaranden Lämpliga statistiska förfaranden under hela processen, från insamling till validering av uppgifter, är väsentligt för statistik av hög kvalitet. Princip 9: En rimlig uppgiftslämnarbörda Uppgiftslämnarbördan står i proportion till användarnas behov och är rimlig för uppgiftslämnarna. De statistikansvariga myn- digheterna övervakar uppgiftslämnarbördan och fastställer mål för att minska bördan . Princip 10: Kostnadseffektivitet Resurserna används på ett effektivt sätt. Princip 11: Relevans Den europeiska statistiken tillgodoser användarnas behov. Princip 12: Noggrannhet och tillförlitlighet Den europeiska statistiken ger en korrekt och tillförlitlig bild av verkligheten. Princip 13: Aktualitet och punktlighet Den europeiska statistiken är aktuell och offentliggörs . Princip 14: Samanvändbarhet och jämförbarhet Den europeiska statistiken kännetecknas av intern konsekvens samt jämförbarhet över tiden och mellan regioner och länder. Det är möjligt att kombinera och använda relaterade uppgifter från olika källor tillsammans. Princip 15: Tillgänglighet och tydlighet Den europeiska statistiken presenteras i ett tydligt och lätt- begripligt format, offentliggörs på lämpligt sätt och görs till- gänglig på ett opartiskt sätt tillsammans med tillhörande meta- data och anvisningar. Det europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (ESGAB) rapporterar till och rådet om hur med- lemsstaterna och följer riktlinjerna. Efter revisionen av statistiska data i har föreslagit att riktlinjerna ska stärkas genom att vissa minimistandarder införs i en rättsakt. Detta är ett led i den pågående utvecklingen (se av- snitt 5.3). Efterlevnaden av riktlinjerna granskas också av s.k. peer Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen review teams i medlemsländerna (dessa är dock inte i ESGAB:s regi). Den första omgången med peer reviews i samtliga medlemsstater genomfördes åren 2006–2008. En ny omgång planeras ske . 5.2.6Rådets förordning avseende kvaliteten i statistiken i samband med förfarandet vid alltför stora underskott Rådets förordning (EG) nr 479/2009 om tillämpningen av proto- kollet om förfarandet vid alltför stora underskott, som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är en kodi- fiering9 av den tidigare förordningen . I förordningens motiv anges som skäl bl.a. att kommissionen ska tillhandahålla det statistiska underlag som ska användas vid förfarandet vid alltför stora underskott. I detta avseende utövar uppdraget som statistikmyndighet för kommissionens räkning. ansvarar för att bedöma uppgifternas kvalitet och tillhandahålla de uppgifter som ska användas10. Vidare anges att kommissionen och medlems- staternas statistikmyndigheter bör föra en kontinuerlig dialog för att se till att både de uppgifter som medlemsstaterna rapporterar och de sammanställda offentliga sektorsräkenskaperna håller hög kvalitet. Det behövs detaljerade regler för att medlemsstaterna snabbt och regelbundet ska kunna underrätta om sina förväntade och faktiska underskott och om sin skuldnivå. beslutade rådet om skärpningar av förordningen (genom rådets för- ordning (EG) nr 679/2010) till följd av revisionen av statistiska data i . Kapitel I (artiklarna 1-2) innehåller definitioner. I artikel 1 defi- nieras vissa begrepp som används i förordningen, medan artikel 2 anger vad som avses med uppgifter om nivån på det förväntade respektive faktiska underskottet och på skuldnivån. Ett led i den skärpning som skedde var inför- andet av artikel 2a som anger att med åtkomst avses att relevanta 9Kodifiering innebär att man nedtecknar och sammanför lagar i ett systematiskt ordnat lagverk eller lagfäster tidigare oskrivna rättsregler. I motiven till förordning 479/2009 angavs att den tidigare gällande förordningen hade ändrats på väsentliga punkter. För att skapa klarhet och överskådlighet valde man därför att kodifiera den förordningen. 10Definitionerna av begreppen offentlig, underskott och investering fastställs i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott genom en hänvisning till det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS), som ersatts av det europeiska national- och regional- räkenskapssystemet i gemenskapen (antaget genom [rådets] förordning (EG) nr [2223/96] av den [] om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemen- skapen och i förordningen kallat ENS 95). Det krävs exakta definitioner med hänvisningar till klassificeringskoderna i ENS 95. Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen dokument och övrig information måste tillhandahållas på begäran, antingen eller så snart som är förenligt med den tid som krävs för att samla in den begärda informationen. Kapitel II (artiklarna 3–7) i förordningen rör regler och tillämp- ningsområde för meddelande av sifferuppgifter. Uppgifternas kvalitet regleras i kapitel III (artiklarna 8–13). Även i detta kapitel infördes vissa skärpningar genom den ändring av förordningen som skedde . Det är uppgift att regelbundet bedöma kvaliteten på både de faktiska uppgifter som medlemsstaterna rapporterar och de enligt ENS 9511 sammanställda offentliga sektorsräkenskaper som utgör underlaget. För att de faktiska, statistiska uppgifterna ska anses hålla hög kvalitet krävs att de följer redovisningsreglerna och är fullständiga, tillförlitliga, aktuella och konsekventa. Medlems- staterna ska så snart som det är möjligt tillhandahålla de relevanta statistiska uppgifter som krävs för kvalitetsbedömningen.12 ska se till att det förs en kontinuerlig dialog med med- lemsstaternas statistikmyndigheter. Detta ska ske genom såväl regel- bundna dialogbesök som eventuella metodiska besök.13 Syftet med dialogbesöken är att se över de faktiska uppgifter som medlemsstaten rapporterar i enlighet med artikel 8, utreda metodfrågor, bedöma huruvida redovisningsreglerna följs osv. Dia- logbesöken ska användas till att konstatera risker eller potentiella problem i samband med de rapporterade uppgifternas kvalitet.14 Metodiska besök däremot ska äga rum endast i undantagsfall då det tydligt har konstaterats betydande risker eller problem i sam- band med uppgifternas kvalitet.15 Artikel 12 reglerar medlems- staternas skyldigheter i samband med ett metodiskt besök och vissa andra regler och krav kopplade till sådana besök. 5.3Framtiden och pågående förändringsarbete Utvecklingen inom unionens statistikområde går framåt och pågår ett intensivt förändringsarbete. Det vik- tigaste för mitt arbete torde vara de föreslagna förändringarna i EU:s statistikförordning, vilka beskrivs i avsnitt 5.3.3. 11Se föregående fotnot. Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen gick av inledningen till detta kapitel pågick när detta betänkande lämnades till tryck ännu det förändringsarbete som rör EU:s stati- stikförordning varför det inte helt går att avgöra vilka ändringar som kommer att beslutas. Men även övrigt pågående förändrings- arbete som kan vara av intresse för mitt arbete beskrivs nedan. Som bakgrund beskrivs dock inledningsvis två dokument som har lagt grunden för det förändringsarbete som är i full gång. Det handlar om en vision för (vilken be- handlas i avsnitt 5.3.1) och ett dokument om kvalitetsledning inom statistiken (5.3.2). Dessa dokument är av intresse, eftersom de ger en indikation på i vilken riktning statistiksamarbetet inom EU utvecklas, vilket kan få betydelse för hur den nationella rätten ska utformas. Europeiska kommissionen presenterade ett meddelande till och rådet om produktionsmetoden för EU- statistik: En vision för (KOM (2009) 404 slutlig). utvecklas, framställs och sprids den europeiska stati- stiken på grundval av enhetliga standarder och harmoniserade meto- der. De nationella statistikbyråerna i medlemsstaterna samlar in och framställer harmoniserade uppgifter, som sedan samman- ställer för att få fram statistik på EU-nivå. Detta sker genom ett antal parallella processer, land för land och område för område, enligt den så kallade skorstensmodellen (se vidare avsnitt 4.6.1 för en be- skrivning av denna). Det här sättet att framställa statistik är emel- lertid enligt kommissionen inte längre helt anpassat efter de snabba förändringarna i omvärlden. Meddelandet innehåller en vision för hur produktionsmetoden för den europeiska statistiken kan utvecklas. Det beskrivs hur den europeiska statistiken framställs , med utgångspunkt i skorstens- modellen. Tanken bakom visionen är i korthet att söka samordna och standardisera den europeiska statistikproduktionen och att ut- nyttja arbetsdelning mellan olika länder där så är lämpligt. I princip handlar det om att på europeisk nivå, och samordnat mellan de olika ländernas statistikbyråer, genomföra samma typ av utveckling bort från skorstensmodellen som SCB har genomfört i (se avsnitt 4.6.1). Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen När man beskriver den nya produktionsmodellen talar man om tre olika komponenter. Lagstiftning (som fastställer en minimi- nivå) och teknik (som ger bästa möjliga verktyg) samt en kompo- nent som tar vara på den kompetens och det kunnande som finns i systemet.