sou · H0B332 · 2012-05-04 00:00:00 — 14 Översättningen av lagen om offentlig upphandling till engelska efterfrågas av utländska leverantörer. På webbplatsen informeras särskilt om reglerna om upphandlings- skadeavgift.15 ansökningar om upphandlingsskade- avgift finns tillgängliga på webbplatsen. inrättade en tipsfunktion dit personer kan vända sig per telefon, brev och e-post med frågor och med information och tips om otillåtna direktupphandlingar eller andra allvarliga överträdelser av upphandlingslagstiftningen. Tips- funktionen har dock till betydande del kommit att fungera som en frågefunktion. De som ringer önskar information om regelverket för offentlig upphandling. Funktionen är bemannad med tre personer varav en från upphandlingsavdelningen och svarar på frågor om både konkurrens och upphandling. Antalet frågor per e-post avseende upphandling uppgick t.o.m. tredje kvartalet 2011 till 244. Antal telefonsamtal varierar mellan 5 till 30 per dag. Enklare frågor per e-post ska besvaras senast och motsvarande telefonfrågor senast inom fem arbets- dagar. ger inte råd i specifika upphandlingsärenden, utan enbart allmän vägledning och information om regelverket på upphandlingsområdet. Enligt verkets egna uppskattningar är hälften av de som ringer leverantörer och hälften upphandlare i statliga myndigheter, kommuner eller landsting. har hållit informationsmöten om regel- verket och om tillämpning. Informationsmötena har ägt rum på 4–8 olika platser i landet . anordnade en konferens med 400 deltagare om nyheterna i upphandlingslagstiftningen. anordnades en stor konferens med forskarinriktning. 15 Reglerna om upphandlingsskadeavgift infördes genom lag 2010:571 som trädde i kraft . Allmän förvaltningsdomstol får på ansökan av besluta om att en upp- handlande myndighet ska betala en upphandlingsskadeavgift bl.a. vid otillåten direktupp- handling. får ett anslag på för bidrag till forskningsprojekt med en klar anknytning till verksamhetsområden med forskare företrädesvis vid universitet och högskolor. Medlen får användas av verket för uppdragsforskning, seminarier och informationsinsatser på konkurrens- och upphand- lingsområdet. Verket anger att ungefär hälften av medlen går till forskning om offentlig upphandling. Forskningsanslaget används i huvudsak till bidragsforskning som fördelas efter ansökan från forskare med stöd av verkets forsk- ningsråd.16 Rådet ska delta i beredningen av ärenden om fördelning av medel från anslaget för konkurrens- och upphandlings- forskning.17 Rådets förslag föreläggs Generaldirektören för beslut. delar ut drygt fem och till nio nya forskningsprojekt och lika många som får fort- satt finansiering. Avsikten med att stödja forskningen är att öka och sprida kunskapen om konkurrens- och upphandlingsfrågor. Ett projekt som får forskningsbidrag 2012 och som avser upp- handling gäller kvalitetsuppföljning av upphandlad äldreomsorg.18 Ett annat projekt har rubriken och valfrihets- systemen.19 Offentliga organisationers styrning av underleverantörer vid offentlig upphandling är ett annat projekt. En mindre del av forskningsanslaget används till s.k. uppdrags- forskning. Myndigheten styr valet av den typen av forsknings- uppdrag. slutfördes t.ex. ett sådant uppdrag Osund strategisk anbudsgivning i offentlig verksamhet och 2010 Sam- ordnade ramavtal – en empirisk undersökning. 16Rådet som leds av generaldirektör består av fem professorer/docenter i nationalekonomi och fyra i juridik. 17Konkurrensverket uppger att rådets ledamöter poängsätter ansökningarna. Det gör även en panel bestående av handläggare vid verket. Resultatet vägs sedan samman och ligger till grund för beslut om tilldelning av medel. 18Uppdraget ska utföras av vid . 19Tobias Indén vid leder det arbetet. Bland annat ska danska och svenska valfrihetssystem studeras för att utröna hur marknadens funktionssätt påverkas i olika situationer. är ordförande från till i (). Detta arbete leds av i samråd med . PPN är ett informellt europeiskt nätverk som tar sikte på att, genom bl.a. utbyte av erfarenheter och idéer, förbättra tillämpningen och implementeringen av de gemen- samma upphandlingsreglerna. Nätverket syftar även till att skapa ett effektivt informellt samarbete för att lösa gränsöverskridande problem på upphandlingsområdet. Medlemskapet är öppet för alla EU-medlemsstater, EES-länder, kandidat och associeringsländer. Kommissionen, och deltar som observatörer. har utövat det svenska ordförandeskapet. Bl.a har myndigheten inom ramen för PPN anordnat en internationell konferens i på temat The Cost of Different Goals of Public Procurement. Konferensen attraherade deltagare från ett 25-tal länder. angav fyra fokusområden för utbytet inom PPN under ordförandeskapet; 1.De nya EU direktiven om upphandling och tjänstekoncessioner 2.Frågor kring reciprocitet beträffande tredje-lands företags till- träde till EU:s upphandlingsmarknad 4.Sociala hänsyn vid offentlig upphandling Baserat på förordnande av deltar i arbetet inom Rådgivande kommitténs arbets- grupp för ekonomi och statistik (ESWG) som normalt äger rum i . Under mötet träffas representanter från EU-medlemsländerna och EES- och kandidatländerna för att diskutera bl.a. implementering, tillämpning och erfarenheter av upphandlingsdirektivets bestämmelser. 20 (Support för Improvement in Governance and Management); är ett gemensamt projekt som drivs av och EU) och som syftar till att förbättra offentlig förvaltning i EU:s kandidat och partnerskapsländer. också i Rådgivande kommitténs arbetsgrupp för elektronisk upp- handling (EPWG). Se vidare kapitel 6. deltar i olika arbetsgrupper inom och när det uppstår frågor knutna till offentlig upphandling bidrar med synpunkter på texter till rekommendationer och vägledningar. Ungefär vart tredje kvartal träffas de fem nordiska länderna på departements och/eller myndighetsnivå beroende på organisation och diskuterar aktuella upphandlingsrättsliga frågor. 2.2.6Samarbete med andra myndigheter samarbetar med andra myndigheter i upphand- lingsfrågor, bland annat med när det gäller informa- tion till små och medelstora företag. Dessutom bedriver verket ett samarbete om e-upphandling och e-annonser tillsammans med Kammarkollegiet, ESV och ett antal andra berörda myndigheter. När det gäller frågor om råd och stöd på upphandlingsområdet hänvisar också allt mer till Kammarkollegiets upphandlingsstöd. AB bildades som huvudman och registreringsorgan i för EU:s miljölednings- och miljö- revisionsordning (EMAS). Bolaget ägs gemensamt av staten, Kommuner och Landsting och . Staten är huvud- ägare av aktierna och är bolags- förvaltare.21 Ägarstyrning sker genom ägardirektiv, bolagsordning och samarbetsavtal. har en representant i liksom också . arbete med miljökrav i offentlig upphand- ling fastställs i bolagets bolagsordning och ägardirektiv. Av ägar- direktivet framgår att AB Svenska verksamhet ska främja en frivillig förbättring av näringslivets och den offentliga sektorns miljöarbete. ska enligt ägardirektivet förvalta och utveckla system för en hållbar offentlig och i övrigt professionell upphandling baserad på bolagets uppdrag att administrera det så kallade EKU-verktyget. Arbetet ska bedrivas i samklang med vad som anges i regeringens skrivelse Miljöanpassad offentlig upphandling, det vill säga regeringens handlingsplan för ökade miljökrav i offentlig upphandling som presenterades 2007.22 Handlingsplanen innehöll följande tre inriktningsmål: Andelen offentliga upphandlingar med välformulerade krav borde öka. Andelen statliga ramavtal med välformulerade krav borde öka. Andelen myndigheter inom stat, kommun och landsting som regelbundet ställer välformulerade krav borde öka. För att nå dessa tre inriktningsmål pekade regeringen ut fyra strategiska områden. 1.Det första området handlade om statliga myndigheter, styrning och kompetens. Regeringen angav att förordningen (1998:796) om statlig inköpssamordning borde ses över i syfte att under- söka förutsättningarna för att komplettera förordningen med krav på att ställa kostnadseffektiva och välformulerade miljökrav i de statliga ramavtalen. Regeringen angav vidare att ramavtals- myndigheterna borde ges skräddarsydda utbildningar. 2.Det andra strategiska området handlade om att engagera politiker och beslutsfattare på lokal och regional nivå. Regeringen angav i skrivelsen att en informationskampanj riktad till politiker och 21Ägarutredningen (Fi 2011:06) har i sitt betänkande Ekonomisk värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning SOU 2012:14 förslagit att statens ägande i AB ska överföras till vad utredningen benämner Förvaltningsbolag 2 som ska förvalta bolaget med mål att skapa största möjliga samhällsnytta med beaktande av de ekonomiska krav som fastställs för varje bolag. Utredningen skriver dock att för några enstaka bolag i denna kategori kan övervägas om det är mest ändamålsenligt att de ingår i Förvaltningsbolag 2eller om syftet med deras verksamhet kan uppnås enklare och bättre om de även fortsättningsvis förvaltas direkt av närmast berört fackdepartement. 22Miljöanpassad offentlig upphandling, skr 2006/07:54. andra beslutsfattare på lokal och regional nivå borde genomföras eftersom ledningens stöd är en förutsättning för att lyckas med miljöanpassad offentlig upphandling. 3.Det tredje strategiska området handlade om att säkerställa upp- handlarnas kompetens. Regeringen föreslog bland annat att skulle inrätta en helpdesk och utveckla utbild- ningsmaterial. 4.Det fjärde strategiska området handlade om att erbjuda ett effektivt och enkelt verktyg för att underlätta för upphandlare att ställa miljökrav. Regeringen föreslog att skulle utveckla det redan framtagna EKU-verktyget med målsätt- ningen att erbjuda förslag till miljökrav för en komplett upp- sättning produktgrupper för offentlig upphandling. Regeringen ansåg att kravnivån på kriterierna i verktyget var för låg och för ojämn samt att användarvänligheten och funktionaliteten behövde bli bättre. Regeringen föreslog vidare att ett arbete med så kallade spjutspetskriterier skulle påbörjas, för att ge stöd till de upphandlare som vill ställa högre miljökrav än den gängse kravnivån. Regeringen utsåg AB som nyckelaktör för att driva utvecklingen av miljöanpassad upphandling framåt och regeringen underströk att samarbetet med Europeiska kommis- sionen var av särskild vikt i detta arbete. Regeringen slog också fast att mål och åtgärder bör följas upp och att handlingsplanen vid behov borde revideras. gavs ansvaret för att kon- tinuerligt följa upp utvecklingen av miljökrav vid offentlig upp- handling. uppföljning23 av handlingsplanen visade bl.a. att sex av tio av de offentliga upphandlarna alltid eller oftast ställer miljökrav i sina upphandlingar. Baserat på intervjuer med upp- handlande myndigheter och centrala nyckelorganisationer identi- fierades tre nyckelfaktorer som tycktes vara avgörande för om miljökrav ställs eller inte i offentliga upphandlingar: Ett formaliserat stöd genom en väl förankrad, implementerad – och gärna nedbruten – miljöpolicy tycks vara centralt för miljöanpassning av offentlig upphandling. 23 Miljöanpassad offentlig upphandling – En fråga om att kunna, vilja och förstå . 2.Osäkerheten om hur miljökrav kan ställas i förhållande till det regelverk som styr offentlig upphandling. Rädslan för över- prövning utgör ett direkt hinder, särskilt för de som ställer miljökrav mindre regelbundet. 3.Det individuella engagemanget hos medarbetare, både hos verk- samhetsutövare och upphandlare arbetar 14 tillsvidareanställda och två projekt- anställda vid . Cirka 10 av de anställda arbetar med kriterieframtagning och rådgivning. En av de anställda arbetar med juridiska frågor och halvtid med sociala krav. Övrig personal är civilingenjörer och kemister och en är ekonom.24 är knutet ett råd -Miljö- och upphand- lingsjuridiska rådet- med personer från Kommuner och Landsting, Företagarna, , , Kammarkollegiets Upphandlingsstöd, , Advokatfirman och Difi25. Rådet träffas och fungerar som boll- plank. Verksamheten med kriterieframtagning och rådgivning vid AB finansieras genom ett statligt bidrag på 11,5 miljoner kronor.26 En av de viktigaste uppgifterna för är att utveckla förslag till kriterier som upphandlande myndigheter kan använda för att utforma miljökrav. upphand- lingskriterier syftar till att göra det enklare för upphandlare att ställa miljökrav, men också till att upplysa leverantörer och anbuds- givare om vilka miljökrav som kan förekomma i en upphandling. 25Difi – Direktoratet for forvaltning og IKT som lyder under Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet Se avsnitt 3.1. 26I för anges att verket ska betala ut till AB för arbetet med miljökrav vid offentlig upphandling. Medlen anvisas under Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Upphandlande myndigheter väljer själv vilka miljökriterier som ska användas i upphandlingen. Kriterierna tas fram i en förankringsprocess där intressenter från forskning, näringsliv, intresseorganisationer och offentlig sektor öppet bjuds in att delta. De olika deltagarna får ingen ersättning för arbetet. Processen med att ta fram ett kriterium kan ta från upp till och avgörs genom ett konsensusförfarande. Kriterie- arbetet avslutas med en öppen remissbehandling. finns upphandlingskriterier för tio produkt- områden på webbplats. Dessa omfattar i sin tur en rad underproduktgrupper. Under varje produktområde finns ett antal produktgrupper med tillhörande kriteriedokument. Till varje kriteriedokument finns tillhörande information om bakgrund och motiv. förvaltar 77 kriteriedokument. Kriterierna förvaltas och uppdateras löpande för att anpassas exempel- vis till ändringar i lagstiftning och teknisk utveckling. För flera produkter finns kriterier utformade på olika ambitionsnivåer: bas- nivå, avancerad nivå och spjutspetsnivå. Till varje nivå finns även förslag till verifikat som upphandlaren kan kräva för att styrka att leverantören uppfyller kraven. Upphandlingskriterierna kan laddas ned kostnadsfritt från . I övrigt informerar om kriterierna via konferenser, utbildningar, samt genom rådgivning via telefon och e-post. Telefonrådgivningen ges genom en Helpdesk som är öppen –12 . De största användarna av kriterierna är upphandlare i lands- tingen och kommunerna. Minst används kriterierna av statliga myndigheter. Statens inköpscentral använder kriterierna i sina ram- avtalsupphandlingar medan t.ex. och anser sig ha egen kompetens för att ställa miljökrav vid sina upphandlingar. AB har flera uppgifter utöver att utarbeta kriterier för miljökrav. Bland annat är AB ansvarigt organ för EMAS27 i , vilket innefattar att sprida information om 27 EMAS är EU:s frivilliga miljölednings- och miljörevisionsordning vilket är ett instrument för företag och myndigheter att visa att man bedriver ett strukturerat och förebyggande miljöarbete. EMAS bygger på den internationella miljöledningsstandarden ISO 14001. EMAS och hur man går till väga för att EMAS-registreras. för officiellt register över EMAS-registrerade organisationer och representerar i det gemensamma EU- arbetet kring EMAS. är även huvudman och registreringsorgan för ett internationellt system för miljö- och klimatdeklarationer – det internationella EPD28-systemet. Dessa uppgifter är dock av betydligt mindre omfattning än arbetet med kriterier.29 2.3.5Samarbete med andra myndigheter samarbetar med Kammarkollegiets Upphand- lingsstöd genom att sitta med i deras referensgrupper. Upphand- lingsstödet hänvisar till när det gäller miljökrav vid upphandling. Avdelningschefen för avdel- ning för upphandlingsstöd sitter med i Miljö- och upphand- . är en tillväxtpolitisk myndighet med rollen att stärka regional utveckling och underlätta företagande och entreprenör- skap i . I instruktionen30 anges att verket ska utveckla och genomföra insatser som främjar entreprenörskap, ökad konkurrenskraft och tillväxt i företag, samt utvecklingskraft i alla delar av landet, med stärkt nationell, regional och lokal konkurrenskraft. har en uttalad vägledningsroll. I instruktionen anges att verket ska 28Environmental Product , är ett informationssystem för att faktamässigt beskriva miljöegenskaper hos produkter och tjänster i ett livscykelperspektiv. Ett av de viktigaste användningsområdena för miljövarudeklarationer är inom miljöanpassad anskaff- ning. Systemet följer principerna för internationell standardisering för livscykelanalys och så kallade Typ III-deklarationer. 29Under uppgick intäkterna i from av registreringsavgifter och bidrag från staten för arbetet med EMAS och EPD till . 30Förordning (2009:145) med instruktion för . på ett enkelt och samordnat sätt erbjuda myndighetsinformation som är relevant för företag och vägleda blivande och redan etablerade före- tagare till andra myndigheter, organisationer och aktörer. Kopplat till detta har ett antal uppdrag inom regel- förenkling med det gemensamma syftet att undanröja tillväxthinder och sänka de administrativa kostnaderna. har cirka 350 medarbetare. I verket finns fyra sak- avdelningar samt en avdelning med en särskild ställning som arbetar med olika EU-program. Verket bedriver verksamheten från kontor i , och Arvidsjaur.31 Myndigheten har ett förvaltningsanslag på cirka 240 miljoner kronor32, medan anslaget för Näringslivsutveckling , som till del disponeras av och till del disponeras av regeringen, uppgår till . Ur detta anslag kan finansiera olika insatser. 2.4.3Tillväxtverket och offentlig upphandling Affärsutveckling i små och medelstora företag Enklare att starta och utveckla företag Regional tillväxt och innovation Marknaderna för hälsa, vård och omsorg Rese- och upplevelsedrivna marknader Inom varje fokusområde finns kopplingar till offentlig upphand- ling. roll inom offentlig upphandling bygger på verkets tillväxtpolitiska roll och uppdrag. Det betyder att dess insatser inom offentlig upphandling främst utgår från målen att stärka tillväxten i små och medelstora företag samt att förenkla för företag. 31Därtill finns åtta programkontor som ansvarar för uppdrag som för- valtande och attesterande myndighet för de åtta regionala strukturfondsprogrammen. 32Efter avräkning av medel öronmärkta för . har inom ramen för kontroll av utgifter i stöd- givning också ett speciellt uppdrag som rör offentlig upphandling. Det berör särskilt strukturfondsverksamheten där gemenskapens institutioner påtalar vikten av efterlevnad av bestämmelser om upp- handling i beviljade projekt. uppdrag är att verka för att fler företag ska ges möjlighet att genom konkurrensutsättning delta i strukturfondsfinansierade projekt. Affärsutveckling i små och medelstora företag har ett uppdrag att arbeta med regelförenkling. Inom ramen för detta har mätt företagens administrativa kostnader inom 18 olika rättsområden däribland offentlig upp- handling. Verket har haft ett uppdrag från att belysa företagens vanligaste erfarenheter av regelverket och dess tillämpning. Vidare har redogjort för positiva och negativa erfarenheter som upphandlande myndigheter och enheter har av att använda offentlig upphandling som medel för ökad med- verkan av små och medelstora företag i offentliga upphandlingar. Verket har knutit en extern referensgrupp till arbetet med insatsen bestående av branschorganisationer, kommuner och regioner samt upphandlingsstödjande myndigheter såsom upphandlingsstödet vid Kammarkollegiet, och . bedriver inom området Regelförenkling insatsen Offentlig upphandling – helt enkelt som riktar sig till små och medel- stora företag och till upphandlande myndigheter som kommuner, och landsting/regioner. Syftet är att underlätta för små och medel- stora företag att delta i upphandlingar och därmed bidra till ökade affärsmöjligheter. Företag ska informeras om affärsmöjligheterna, känna sig trygga med regelverken och erhålla bra service. Inom insatsen avser anordna informationsseminarier om offentlig upphandling gentemot kom- muner och företag i samverkan med kommuner och landsting, samt upphandlingsstödet vid Kammarkollegiet. Seminarierna har som mål att kommunernas företrädare ska få kunskap om företagens förutsättningar att delta i offentliga upphandlingar, samt sprida erfarenheter av insatser för att främja en ökad medverkan av små och medelstora företag. Informationen riktar sig till politiker och tjänstemän i kommuner som arbetar med frågor kopplade till offentlig upphandling och näringslivsutveckling. Företag ska vid dessa seminarier få information om de affärs- möjligheter som finns i offentliga upphandlingar, vad de bör tänka på, hur man lämnar anbud och var de kan hitta information. Vid seminarierna finns det möjligheter för företagen att föra en dialog med politiker och tjänstemännen. Inom Offentlig upphandling – helt enkelt ska också utöka och förbättra den information om offentlig upphandling som finns på som är en portal som verket driver tillsam- mans med och Där finns bland annat information om offentlig upphandling. hänvisar härvidlag i stor uträckning till Upphandlingsstödet vid Kammarkollegiet och information om upp- handlingsprocessen samt upphandlingsregelverken. bedriver också insatser inom Socialt företagande för att främja utvecklingen av och i arbetsintegrerande sociala företag. Verket ger arbetsintegrerade sociala företag33 möjligheter att söka medel för affärsutveckling och för utveckling och kom- mersialisering av sociala innovationer. Inom Socialt företagande planerar att 2012 ta fram en guide för kommuner som vill utarbeta en policy för arbetsintegrerande socialt före- tagande varvid upphandling med sociala hänsyn kan komma att användas. Vidare ska göra en översyn av de arbets- integrerande sociala företagens och andra ideella organisationers hinder och möjligheter att lämna anbud i offentliga upphandlingar. har också tagit fram en publikation om samhälle- liga mål med offentlig upphandling som medel. Regional tillväxt och innovation har inom programmet Lokalt och regionalt tillväxt- arbete 2008–2010 gett projektmedel till 24 projekt. Målet för pro- grammet var att bidra till att länka samman insatser på lokal, regional och nationell nivå, och främja lärandet för olika aktörer. 33 Arbetsintegrerande sociala företag har som övergripande mål att skapa arbetstillfällen till dem som står utanför, eller som inte fått tillträde till arbetsmarknaden, på grund av funk- tionsnedsättning eller andra arbetshinder. Projekten avsåg att utveckla arbetssätt och metoder för att stärka näringslivets utveckling i alla delar av landet.34 menar att det finns ett stort intresse från kom- munerna i att utveckla sina arbetssätt när det gäller att med- verka till att utveckla det lokala näringslivet genom offentlig upp- handling. Programmet Lokalt och regionalt tillväxtarbete har inför utvecklandet av den nya programperioden fått många förfrågningar om projekt från kommuner gällande området offentlig upphandling som tillväxtfaktor. Inom fokusområdet regional tillväxt och innovation bedrivs också insatsen Kommersiell och offentlig service där uppdrag är att främja tillgängligheten till kommersiell och offentlig service för företag och medborgare i serviceglesa områden. arbetar främst via andra aktörer såsom länsstyrelser och kommuner. Inom ramen för insatsen finns programmet Lokala service- lösningar där har bedrivit projektet innovativ upphandling tillsammans med Länsstyrelserna i och , samt . Seminariedagar har anordnats i syftet att stärka kommunernas arbete med offentliga upphandling samt att skapa bättre förut- sättningar även för mindre företag. Fokus har främst inriktats på livsmedelssektorn där många lokala leverantörer verkar. Marknaderna för hälsa, vård och omsorg Dåvarande hade ett regeringsuppdrag att ta fram en väg- ledning för upphandlingar av vård och omsorg. Inom ramen för detta tog bland annat fram ett förslag till handlingsprogram för entreprenörskap och förnyelse i vård och omsorg 2009–2013 samt en rapport om vilka förenklingar och effektiviseringar som är möjliga att genomföra genom att använda elektroniska upphand- lingssystem.