sou · H0B324 · 2012-04-10 00:00:00 — vuxenutbildningen (komvux, sfi och särvux), inte som endast grundskola, särskola och gymnasieskola. Utredningen bedömer att de bidrag som lämnas för regionala undervisningsgrupper i flera fall är så låga att de knappast avgör om de aktuella verksamheterna kommer till stånd eller inte. Det kan därför ifrågasättas om det är kostnadseffektivt att fördela så små belopp per elev. Utredningen anser användningen av åtminstone denna del av det så kallade SIS-anslaget bör ses över. Även om det ligger utanför utredningen mandat att föreslå en fullständig översyn av syftet med SIS-anslaget finns mycket som talar för att det vore befogat med en sådan mer genomgripande översyn. Vid en översyn av bidragen till regionala insatser är enligt utred- ningen inte självklart om slutsatsen av detta bör vara att avveckla bidraget eller att i stället förstärka det. Om bidraget avvecklas i denna form skulle medlen i stället kunna användas för mer kraftfulla och tillfälliga insatser för att bidra till nyetablering av an- passade utbildningsmiljöer lokalt och regionalt, på motsvarande sätt som föreslås inom ramen för den tidsbegränsade satsningen. Oberoende av vilket anser utredningen att statliga bidrag ska utgå först efter en prövning av om verksamheten verkligen tillför en anpassad verksamhet av hög kvalitet som så långt möjligt är integrerad i den ordinarie utbildningsmiljön. Det bör inte vara ett huvudsyfte att bidra till särskilda undervisningsgrupper. Det bör snarare vara att bidra till anpassade utbildningsmiljöer där kunskap och kompetens kan utvecklas. 9 Konsekvenser av förslagen Utredningens förslag innebär en ökad renodling av det finansiella ansvaret för den riksrekryterande gymnasiala utbildningen för ungdomar med vissa funktionsnedsättningar. Hemkommunen föreslås få ansvar att finansiera utbildningen, att finansiera habiliteringen och staten att finansiera hemresor för tillfälligt boende elever. Staten föreslås också svara för merkost- naderna för boende och eventuell omvårdnad i boendet, dock med viss finansiering från hemkommunen. Huvudprincipen är att hem- kommunen ska svara för elevernas dagliga resor. Ett visst statligt åtagande kvarstår dock. Vidare föreslås att staten ska svara för vissa overheadkostnader för exempelvis för ledning, administration och sam- ordning, kompensation för påtagliga extra kostnader på grund av över- representation av elever i verksamheten från den anordnande kommunen samt ett särskilt bidrag för elever med dövblindhet. Statens föreslås dessutom svara för tidsbegränsade och per- manenta satsningar för att stödja skolhuvudmännen att erbjuda en utbildning av hög kvalitet för elever med de aktuella funktionsned- sättningarna som inte deltar i en riksrekryterande gymnasial utbildning. minskade totala kostnader med innebär också en omfördelning mellan olika huvudmän. För kommuner och landsting Fullt genomfört beräknas utredningens förslag och bedömningar leda till ökade kostnader för kommuner och landsting med (se tabell 9.1). 1) Avser uppskattad ersättning för extra kostnader till följd av att antalet elever överstiger statistiskt förväntat. Effekterna av förtydligad målgrupp vid RgT uppstår successivt. För utbildningen utgår dock utredningen från att de ökade kostnaderna för kommunerna uppstår oberoende av om elevgruppen studerar vid RgT eller i hemkommunen. De minskade utgifterna för inackorder- ingsbidrag uppstår dock successivt . Fullt genomfört beräknas utredningens förslag och bedömningar leda till minskade kostnader för staten med (se tabell 9.2). 1) Avser uppskattad ersättning för extra kostnader till följd av att antalet elever överstiger statistiskt förväntat. De minskade utgifterna för elevboende vid RgT bör uppstå succes- sivt . Man måste dock räkna med vissa tröskeleffekter vid neddragningen av antalet boendeplatser. För staten får förslagen om förändringar för den riksrekryter- ande gymnasiala utbildningen konsekvenser för de olika myndig- heternas anslag enligt följande: Statens bidrag för utbildning vid RgRh och RGD/RGH samt statens bidrag för Rgsär D/H finansieras inom statsbudgetens utgiftsområde 16 anslag 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet ap. 2 Särskilda bidrag för riksrekryterande gymnasial utbildning för elever med funktionshinder. Utredningens förslag innebär att anslagsposten som disponeras av ska överföras till och disponeras av SPSM. Utöver de verksamheter som tagits upp i detta betänkande ska det gälla även den ersättning som utbetalas till i för utbildning för barn och ungdomar från hela landet med utvecklingsstörning. Till följd av utredningens förslag kommer anslagsposten att minska. SPSM får med förslagen ansvar för hela anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet inom utgiftsområde 16. Under anslagspost 2 bör för RgRh, RgT och RgsärT medel finnas för främst overheadkostnader för exempelvis ledning, administration och samordning vid, kompensation för påtagliga extra kostnader på grund av en överrepresentation av elever i verksamheten från de anordnande kommunerna samt extra bidrag för elever med döv- blindhet. En justering av indelningen i anslagsposter bör göras, så att bidrag till RgsärT för boende och omvårdnad i boendet samt för elevresor förs till anslagsposten 1. Statens bidrag för kost och logi samt för vissa resor enligt bestämmelserna1 för det så kallade Rg-bidraget från CSN för elever vid RgRh och RGD/RDH finansieras inom stats- budgetens utgiftsområde 15 anslag 1:4 Bidrag till kostnader vid gymnasieutbildning och viss föräldrautbildning i teckenspråk ap 1 Särskilda insatser för döva och hörselskadade elever och elever vid Rh-anpassad utbildning. Utredningens förslag innebär att anslagsposten inte längre ska finansiera kostnader för kost och logi för elever vid RgRh med samt inte heller ersätta elever vid RgT för avgift för kost för elever vid RgT med . Drygt en miljon av det sammanlagda beloppet ska överföras till SPSM:s anslag. Resten är en besparing till följd av att elevavgifterna för kost ska betalas av den enskilde. Merparten av anslaget är opåverkat av utred- ningens förslag. 1 Förordning (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. 9.1.2Utvecklat statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän Utredningen föreslår både tidsbegränsade och permanenta sats- ningar. Förstärkd och förlängd tidsbegränsad satsning Enligt utredningens förslag ska den i delbetänkandet föreslagna nationella samordnaren ges ett utökat ansvar för att stimulera etabler- andet av anpassade undervisningsmiljöer samt genomföra satsningar på kvalitetshöjande åtgärder och fortbildning i teckenspråk. Utökningen föreslås omfatta totalt –2016 (se tabell 9.3). Utredningen föreslår att insatsen finansieras med delar av statens minskade utgifter enligt ovan. Eftersom kommunerna har ett ansvar att erbjuda samtliga elever utbildning kan den riksrekryter- ande utbildningen betraktas som en plusverksamhet. Genom utred- ningens förslag omfördelas resurser för elevgruppen från att stödja vissa kommuner genom bidrag till den riksrekryterande utbild- ningen till att stödja fler kommuner med insatser för elever i mål- grupperna. Den nationella samordnaren behöver förstärkas med två heltids- anställda . Åren 2015–2016 när den ursprungliga satsningen avslutats bör samordnaren bestå av tre heltidstjänster. Satsningen på kvalitetshöjande åtgärder har beräknats lägre som genomsnitt per elev än delbetänkandets eftersom satsningen på anpassade studiemiljöer är kraftfullare. har i stället beräknats med per elev för 3 000 elever i de olika målgrupperna. Medfinansiering ska vara ett villkor. Fortbildningen i teckenspråk beräknades i delbetänkandet med totalt . Eftersom elevgruppen är mindre i gym- nasieskolan beräknas här en satsning på totalt . Med- finansiering ska vara ett villkor. För att bidra till utvecklingen av anpassade studiemiljöer lokalt och regionalt behövs en kraftfull satsning. Det handlar om att bidra till initiala investeringar i lokaler, anpassningar och kompetens. Satsningen beräknas till . Utredningens förslag innebär minskade årliga kostnader för staten som inte motsvaras av ökade årliga kostnader för kommuner och landsting. Dessa beräknas till när reformen är fullt genomförd. Utredningen föreslår i föregående kapitel att dessa medel ska användas för utvecklingsinsatser inom angelägna utvecklings- områden för elever som tillhör berörda målgrupper. Medlen bör tillföras SPSM för specialpedagogiskt utvecklingsarbete samt för tillkommande administrativa uppgifter till följd av utredningens förslag. Utredningen bedömer att det bör finnas förutsättningar att inom SPSM omfördela resurser för att ytterligare förstärka utveck- lingsinsatserna och har därför i det föregående föreslagit att Statskontoret ska ges i uppdrag att utreda detta. Vi bedömer dessutom att det med stor sannolikhet finns möj- lighet att effektivisera främst boendet vid RgRh och menar att eventuella medel från en sådan effektivisering bör tillföras SPSM:s utvecklingsverksamhet eller på annat sätt för de berörda mål- grupperna inom den gymnasiala utbildningen. Av tabell 9.3 framgår hur effekterna beräknas uppstå för läsåren 2014/15–2017/18. Tabellen utgår från antagandet att utredningens förslag avseende de riksrekryterande utbildningarna genomförs från och med samt att den tillfälliga satsningen genomförs från och med . Nettot i tabellen ovan är det netto som uppstår om de ökade kost- naderna för kommuner och landsting i sin helhet ersätts via det generella statsbidraget. Utredningen föreslår emellertid att kom- munerna –2016 i stället delvis ska ersättas genom en tidsbegränsad satsning. ska kommuner och landsting fullt ut ersättas via det generella statsbidraget. 9.2Konsekvenser för den unga har förbundet sig att följa FN:s konvention om barnets rättigheter och konventionen om rättigheter för personer med funk- tionsnedsättning. Av direktiven framgår att utredaren ska redogöra för konsekvenserna för de barn som berörs av förslagen utifrån de rättigheter som barn tillförsäkras utifrån ovanstående konventioner (se bilaga 3). Utredningens samtliga förslag berör direkt eller indirekt barn eller unga vuxna. Att samtliga de riksrekryterande gymnasiala utbildningarna föreslås bli en rättighet för de ungdomar som tillhör målgruppen ger dem möjlighet att välja mellan olika utbildnings- alternativ. Förslagen innebär också satsningar som bör leda till bättre anpassade undervisningsmiljöer även för ungdomar med svåra rörelsehinder, dövhet, hörselskada, dövblindhet eller grav språkstörning som inte tas emot vid eller av andra skäl inte går på den riksrekryterande utbildningen. En utökad grupp elever med vissa funktionsnedsättningar föreslås ha rätt till riksrekryterande utbildning. är kommunen skyldig att genom interkommunal ersättning finansiera utbild- ningen utan möjlighet att påverka dess utformning. Detta kan betraktas som en inskränkning av den kommunala självstyrelsen. Detta berör dock ett litet antal elever för vilka rätten till den riks- rekryterande utbildningen är nödvändig för att eleverna ska ges med andra elever likvärdiga förutsättningar att välja skola. För de anordnande kommunerna är åtagandet att svara för den riksrekryterande utbildningen frivilligt. Utredningens förslag bedöms i allt väsentligt sakna betydelse för brottslighet och det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga, eller villkor i övrigt i förhållande till större förtags, jämställdhet mellan kvinnor och män och möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Paragrafens tredje stycke tas bort. För ungdomar med utvecklings- störning i kombination med dövblindhet eller synskada och ytterli- gare funktionsnedsättning anordnas särskilt anpassad riksrekryte- rande utbildning inom gymnasiesärskolan, se 18 kap. 39 §. För ungdomar med dövblindhet anordnas särskilt anpassad riksrekryte- rande utbildning inom gymnasieskolan, se 15 kap. 35 a §. Genom inrättandet av dessa utbildningar bedöms det inte längre finnas ele- ver som på grund av sina funktionsnedsättningar inte kan få till- fredsställande förhållanden i gymnasieskolan eller gymnasie- särskolan. Paragrafen innehåller en innehållsförteckning över kapitlets be- stämmelser. Den sista strecksatsen i paragrafen anpassas till att omfatta nya bestämmelser och ytterligare elevgrupper. Paragrafen har oförändrad lydelse men första stycket får en utvidgad betydelse. Även särskilt anpassad gymnasieutbildning med under- visning på teckenspråk kommer att omfattas av bestämmelsens hänvisning till 36 §, som tidigare bara avsåg Rh-anpassad utbild- Bestämmelsen ger behörighet för ungdomar enligt 35 och 35 a §§ att påbörja riksrekryterande gymnasieskola för ungdomar med vissa funktionsnedsättningar till och med det första kalenderhalvåret de fyller . Paragrafen bemyndigar regeringen att bestämma vilka kommuner som får anordna särskilt anpassad gymnasieutbildning för ung- domar med vissa funktionsnedsättningar. Det handlar om gymna- sieskolor med särskilda resurser och kompetenser som behövs för att dessa ungdomar ska ha möjlighet att genomföra utbildning i gymnasieskolan. Enligt förslaget utökas de bestämmelser som finns för Rh-anpassad utbildning till att även gälla utbildning för vissa elever med dövhet, hörselskada, grav språkstörning eller dövblind- het. Av praktiska skäl kallas utbildningarna för riksrekryterande gymnasieskola för ungdomar med vissa funktionsnedsättningar. finns gymnasieskolor med utbildning anpassad för vissa ungdomar med svåra rörelsehinder i , , och och för vissa elever med dövhet, hörselskada, språkstörning eller dövblindhet i . Huvudmän för utbild- ningarna är respektive kommun. Paragrafen anger huvudprincipen att huvudmannen svarar för antagningen till sina utbildningar. I andra stycket har en anpassning gjort till att prövningen avses omfatta fler elevgrupper. I paragrafen anges att det finns särskilda bestämmelser beträffande prövningen av målgruppstillhörighet till riksrekryterande gymnasieskola för ungdomar med vissa funktions- nedsättningar. En särskild nämnd ansvarar i dessa fall för pröv- ningen av målgruppstillhörighet och för frågor som sammanhänger med funktionshindret. Nämnden prövar även om ungdomarna har grundläggande behörighet till gymnasieskolan. Därefter gör huvud- mannen en prövning av behörighet till program och eventuellt urval och fattar beslut om mottagande och antagning till den riks- rekryterande gymnasieutbildningen. Ändringen i paragrafens första stycke 3 är redaktionell och anpassas till den förändrade terminologin. Paragrafen är ny och innehåller en definition av begreppet riks- rekryterande gymnasieskola för ungdomar med vissa funktionsned- sättningar, som av praktiska skäl används i 37–39 och 41 §§ som en gemensam benämning för de särskilt anpassade utbildningar som anordnas för de ungdomar som tillhör målgrupperna enligt 35 och 35 a §§. Paragrafen innehåller en förändrad beskrivning av målgruppen för den Rh-anpassade gymnasieutbildningen. Definitionen av begrep- pet svårt rörelsehinder tas bort. Begreppet svårt rörelsehinder är vedertaget i andra sammanhang och bör därför inte definieras i skollagen. Målgruppen förtydligas till att omfatta ungdomar som har ett svårt rörelsehinder som ensamt eller i kombination med en annan funktionsnedsättning medför att en ungdom för att kunna följa en utbildning i gymnasieskolan dels behöver tillgång till en gymnasieskola med anpassad utbildning, dels har omfattande behov av habilitering i anslutning till utbildningen. Det sammansatta behovet av en Rh-anpassad gymnasieutbild- ning, av habilitering på skoltid och en tillgänglig miljö föreslås definiera målgruppen. Det väsentliga är att funktionsnedsättningen medför att ungdomen inte utan särskilda anpassningar har stora svårigheter att tillgodogöra sig gymnasieutbildning. Behovet av habilitering tydliggörs. Eleven ska ha behov av omfattande habilite- ring i anslutning till utbildningen. Eleven ska ha så omfattande behov av habilitering att det påverkar elevens studiesituation och att behovet av samverkan mellan skolan och habiliteringen blir påtagligt. En elev får anses ha omfattande behov av habilitering om eleven har behov av insatser av särskilt utbildad habiliteringsperso- nal, främst sjukgymnast, arbetsterapeut, psykolog eller kurator, ett flertal gånger under skoltid. Generella insatser av psyko- log eller kurator som ingår i ordinarie elevhälsa ska enligt förslaget inte utgöra grund för bedömningen av vad som avses med omfat- tande behov av habilitering. Elever som är mottagna enligt nuvarande bestämmelser har rätt att fullfölja sina gymnasieutbildningar, se övergångsbestämmel- serna. Paragrafen är ny. definierades målgruppen i 10 kap. 1 § gymnasieförordningen (2010:2039). Genom förslaget ändras och förtydligas målgruppen. Målgruppen för den anpassade gymnasie- utbildningen föreslås vara ungdomar med dövhet eller hörselskada som har behov av en teckenspråkig undervisningsmiljö, ungdomar med en grav språkstörning som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation och ungdomar med dövblindhet. Ungdomar med dövhet eller hörselskada ska tillhöra målgrup- pen om de har behov av en teckenspråkig undervisningsmiljö, dvs. en miljö med både teckenspråk och talad svenska. Behovet av teck- enspråk för elever med hörselskada kan liksom för elever vid spe- cialskolan vara mer eller mindre uttalat. Utbildningen ska som ges på både teckenspråk och talad svenska med tekniskt stöd. Med teckenspråk avses svenskt teckenspråk. När det gäller ungdomar som har en grav språkstörning begrän- sas målgruppen till den ytterst lilla grupp ungdomar med grav språkstörning som är beroende av teckenspråk för sin kommuni- kation. Det handlar om ungdomar som inte kan tala alls eller som har så stora svårigheter att uttrycka sig att de i praktiken behöver teckenspråk för att kommunicera. Det stora flertalet elever med en grav språkstörning är inte beroende av teckenspråk i undervis- ningsmiljön och för den gruppen bedöms inte den miljö som erbjuds vid den tvåspråkiga anpassade gymnasieutbildningen som optimal. Elever med grav språkstörning har i allmänhet andra behov av anpassningar än elever med dövhet och hörselskada. Ungdomar med en grav språkstörning som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation har däremot behov som kan tillgodoses i den två- språkiga miljön med teckenspråk och talad svenska. Ungdomar med dövblindhet är en liten grupp med egna behov av anpassning av studiemiljö och undervisning. Ungdomar med dövblindhet ska därför tillhöra målgruppen oavsett om de har behov av teckenspråk i undervisningen eller inte. Elever som är mottagna enligt nuvarande bestämmelser ska ha rätt att fullfölja sina gymnasieutbildningar, se övergångsbestäm- melserna. Paragrafen innebär att ungdomar som tillhör målgrupperna i 35 och 35 a §§ ges rätt till anpassad gymnasieutbildning om de uppfyller gymnasieskolans gemensamma behörighetsvillkor som följer av 15 kap. 5 och 6 §§. Det framgår av 15 kap. 5 § första stycket att ele- ver som omfattas av 36 § ska kunna påbörja utbildningen senast under det första kalenderhalvåret det år de fyller . Den nämnd som avses i 38 § beslutar om rätten till utbildning, gemensamma behörighetsvillkor samt placering hos huvudman. Mottagande huvudman prövar därefter behörigheten till och svarar för antagningen till program vid gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning och gymnasieskola med undervisning på teckenspråk och talad svenska. Utbudet av program och antalet platser ska så långt möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. Bestämmelsen har ändrats redaktionellt från formuleringen att en gymnasieskola ska ta emot sökande från hela landet till att respek- tive utbildning ska vara öppen för sökande från hela landet. Ung- domar som söker till en riksrekryterande utbildning och tillhör målgruppen har rätt till en utbildningsplats. När det gäller placering hos en viss huvudman ska elevernas önskemål tillgodoses i möjlig- aste mån, så länge det inte innebär betydande merkostnader. Den nämnd som prövar behörighet till utbildningen beslutar om place- ring hos en viss huvudman. Huvudmannen för utbildningen beslu- tar om placering vid en viss skolenhet. Att beslut om placering vid viss skolenhet inte får överklagas framgår av 28 kap. 17 §. Någon saklig ändring i förhållande till vad som gäller är inte avsedd. Paragrafen är ny. I paragrafen regleras boende och omvårdnad i boendet som en rättighet för de elever vid Rh-anpassad gymnasie- utbildning som har behov av sådant boende. Liksom tidigare görs prövning av rätt till boende och omvårdnad i boendet av den nämnd som avses i 38 §. Rekvisiten för rätt till elevhemsboende är att boende ska behövas med hänsyn till avståndet till elevens ordi- narie bostad, funktionsnedsättningen eller någon annan särskild omständighet. Eleven ska ha ett rimligt pendlingsavstånd, vilket innebär en restid med allmänna färdme- del. Om eleven har längre restid eller inte klarar av resorna på grund av sin funktionsnedsättning kan boende i elevhem beviljas. Paragrafen är ny och anger att ansökan till riksrekryterande gymna- sieutbildning för ungdomar med vissa funktionsnedsättningar görs hos en särskild nämnd, till skillnad från vad som annars gäller för gymnasieskolan. Huvudregeln för gymnasieskolan är att ansökan till utbildning ges in till den sökandes hemkommun, se 16 kap. 35 § första stycket. Den särskilt anpassade utbildningen är utformad som en rättighet för de elevgrupper som omfattas och motsvaras av en skyldighet för staten att erbjuda utbildningen. Statens skyldighet att erbjuda utbildningarna tillgodoses genom att regeringen får bestämma vilka kommuner som får anordna särskilt anpassad utbildning i sina gymnasieskolor och att regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer får träffa avtal med dessa kommuner om att anordna utbildningen. Paragrafen anger att rätten till utbildning prövas av en särskild nämnd. Den har anpassats till att omfatta även riksgymnasieutbild- ning med undervisning på teckenspråk och talad svenska. Omfatt- ningen av nämndens prövning framgår av 36 §. Nämndens beslut kan överklagas, se 28 kap. 17 § samt kom- mentaren till den bestämmelsen. Paragrafen anpassas till att omfatta den utökade målgruppen och till att anordnande kommun föreslås vara avtalsslutande motpart till staten avseende omvårdnad i boendet samt för habilitering. Att avgifter inte får tas ut för utbildning i gymnasieskolan fram- går av 17 §. I paragrafen, som anpassats till att avse den utökade målgruppen, görs ett tillägg i första stycket att hemkommunen ska betala ersätt- ning för kostnader för boende och omvårdnad i boendet för elever på Rh-anpassad utbildning. Staten kommer att stå för merparten av dessa kostnader, men kommunerna kommer att stå för en mindre del och därför behövs regleringen om interkommunal ersättning avseende utbildningskostnader. I andra stycket framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana ersätt- ningar. I paragrafen, som är ny, upplyses om att skollagens bestämmelser är tillämpliga för riksrekryterande gymnasieutbildning för ung- domar med vissa funktionsnedsättningar, om inte något annat sär- skilt anges. Paragrafen innehåller en innehållsförteckning över kapitlets be- stämmelser. Den sista strecksatsen är ny och hänvisar till de nya bestämmelserna om riksrekryterande gymnasiesärskola för ung- domar med utvecklingsstörning i kombination med vissa ytterligare funktionsnedsättningar. Paragrafens andra stycke anpassas till att ungdomar vid riks- rekryterande gymnasiesärskola har rätt att påbörja utbildningen före utgången av det första kalenderhalvåret det år de fyller , i stället , som är det normala för gymnasiesärskolan och gymnasieskolan. Motsvarande reglering för gymnasieskolan finns i 15 kap. 5 §.