sou · H0B347 · 2012-06-28 00:00:00 — Med en variant av beräkningsmodell som låter den försäkrade undanta månader med lägre inkomst från genomsnittet kommer inkomstunderlaget för utträdande (liksom för deltidsarbetande) dock att påverkas först efter det antal månader han eller hon tillåts undanta. Anpassning av inkomstunderlaget i vissa situationer 8.3Uppgifter om arbetstid för dem med ojämn arbetstidsförläggning Socialförsäkringen är i huvudsak baserad på uppgifter om inkomster snarare än på uppgifter om arbetstid. Vid en omläggning till ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag behöver det dock utredas om det uppstår ett behov av uppgifter om arbetstid för att fastställa inkomstunderlag eller ersättning och vilken typ av uppgifter som i så fall ska användas. föreslog att uppgift om arbetstid inte ska lämnas i månadsuppgiften. Utredningen bedömde att arbetad tid i månadsuppgiften med dagens regelverk inom social- försäkringen främst skulle kunna användas i kontrollsyfte. Det- samma gällde för uppgifter om frånvaro. Därför gjorde utredningen bedömningen att det, med hänsyn till uppgiftslämnarbördan, inte var motiverat att samla in dessa uppgifter. Av utredningens betänk- ande framgår dock att den utgick från att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen överväger om uppgift om arbetad tid behövs, hur begreppet ska definieras och hur uppgiften kan hämtas in2. Detta gäller inte minst administrationen av arbetslöshets- försäkringen, där uppgifter om arbetad tid är en central faktor i beslutsunderlaget, se delbetänkandets del 3. Det finns goda argument för att uppgifter om arbetad tid kan vara värdefulla för kontrollen av felaktiga utbetalningar inom social- försäkringen. Å andra sidan är det rimligt att anta att periodiserade inkomstuppgifter med avseende på intjänande kan fungera på ett liknande sätt när det gäller kontroll av om arbete har utförts, se kapitel 3. Möjligheten att använda månadsuppgifterna i kontroll- syfte hänger emellertid inte direkt samman med det uppdrag som redovisas i detta delbetänkande, nämligen att ta fram förslag till ett inkomstunderlag baserat på historiska (faktiska) inkomster. Kom- mittén kan dock få anledning att återkomma till frågan i ett senare skede. I avsnittet bortses därmed fortsättningsvis från den kontroll- funktion som ett arbetstidsmått skulle kunna ha. Den fråga som detta avsnitt avser att behandla är i stället om det kommer att behövas uppgifter om arbetad tid vid en övergång till ett system som bygger på ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag. I del 3 behandlas mot- svarande frågeställning för arbetslöshetsförsäkringen. 2 SOU 2010:40, s. 177. Anpassning av inkomstunderlaget i vissa situationer 8.3.1Användningen av uppgifter om arbetstid i det nuvarande systemet Inom arbetslöshetsförsäkringen används grovt sett två typer av uppgifter om arbetstid. Den första typen är faktiska upp- gifter: dels antal arbetade timmar , dels den s.k. normalarbetstiden som är genomsnittlig arbetstid . Den andra typen är det nuvarande arbetsutbudet (den arbetstids- omfattning individen önskar och således den omfattning han eller hon bjuder ut sitt arbete i). Inom socialförsäkringen används upp- gifter om arbetstid endast i begränsad omfattning och det handlar då om mått på förväntad årsarbetstid och i vissa fall mått på upp- skattad arbetstid . För att SGI ska kunna fastställas krävs att ett kvalifikationskrav är uppfyllt. Kravet innebär att den försäkrades årliga inkomst ska komma från arbete som kan antas vara i följd (varaktighetskrav), eller att det är återkommande. Om årsinkomsten uppgår till av pbb3 fastställs ingen SGI. Kvalifikationskravet innebär inte att några faktiska uppgifter om arbetstid behöver anges, men förutsätter att det går att visa att den försäkrade har för avsikt att förvärvsarbeta framåt i tiden. Vid fastställandet av SGI enligt det nuvarande systemet tas alltså ingen hänsyn till den faktiskt arbetade tiden. Hur uppgifter om arbetstid används vid beräkning av SGI-grundad ersättning Den slutliga ersättningens storlek i varje enskilt ersättningsfall påverkas av reglerna om hur sjukpenning beräknas (även övriga för- måner hänger samman med reglerna för beräkning av sjukpenning). Sjukpenning lämnas som kalenderdagsberäknad sjukpenning eller som arbetstidsberäknad sjukpenning. Kalenderdagsberäknad ersättning lämnas för , oavsett om den försäkrade skulle ha utfört förvärvsarbete eller inte, 3 Prisbasbeloppet (pbb) uppgår 2012 till , vilket innebär att av pbb är . Anpassning av inkomstunderlaget i vissa situationer medan arbetstidsberäknad ersättning bara lämnas för de timmar eller dagar när den försäkrade skulle ha förvärvsarbetat. SGI-grundad ersättning ska som huvudregel kalenderdags- beräknas om inte annat anges, och utgörs av SGI:n delat med 365. Vid kalenderdagsberäknad ersättning tas ingen hänsyn till arbetstid. Till den som har en SGI av annat förvärvsarbete än anställning, främst egenföretagare som inte valt karenstid samt till arbetslösa, utges alltid kalenderdagsberäknad sjukpenning från ersättnings- periodens början med undantag för karensdagen. Arbetstidsberäknad sjukpenning beräknas huvudsakligen för kortare ersättningsperioder och ges ut bl.a. för tillfällig föräldra- penning, närståendepenning, för sjukpenning beräknad enligt reglerna om s.k. studietids-SGI samt i sjukperioden för dem som inte har rätt till sjuklön. Ersättningen bygger på att en årlig arbetstid (den ordinarie tid som den försäkrade beräknas utföra förvärvsarbete mätt i timmar ). Den årliga arbetstiden kan också schablonberäknas och anges . Ersättning enligt tim- beräknad sjukpenning utges till den som förlorar lön och i de fall där sjukpenning bara ska lämnas för . Ersättning enligt dagberäknad sjukpenning beräknas när sjukpenning ska lämnas för mer än och för den som inte har löneavdrag vid frånvaro. Ersättningen utges enbart för de dagar då den försäkrade avstår från förvärvsarbete4. Syftet med att införa arbetstidsberäknad sjukpenning, så som det beskrevs när den infördes, är att undvika ogynnsamma konsekvenser i form av under- eller överkompensation för det inkomstbortfall som kan uppstå vid kortare sjukskrivningsperioder och vid ersätt- ning för tillfällig föräldrapenning. Vid längre sjukperioder anses emellertid systemet med kalenderdagsberäknad ersättning ge avsedd kompensation. /dagberäknad ersättning används i merparten av utbetal- ningarna av tillfällig föräldrapenning och närståendepenning. Undantaget är egenföretagare, arbetslösa och de som byter för- äldrapenning mot tillfällig föräldrapenning eller närståendepenning. har inte möjlighet att särskilja hur vanligt det är att särreglerna om arbetstidsberäknad ersättning faktiskt har 4 För dem med jämn arbetstidsförläggning innebär skillnaden mellan kalenderdagsberäknad och arbetstidsberäknad sjukpenning enbart att delningstalen skiljer sig åt. Vid kalenderdags- beräknad sjukpenning ges ersättningen som 1/365 av SGI (årsinkomsten) per frånvarodag medan den vid arbetstidsberäknad sjukpenning ges med 1/260 av SGI. Förenklat kan det beskrivas som att kalenderdagsberäknad sjukpenning ges medan arbets- tidsberäknad baseras på . Anpassning av inkomstunderlaget i vissa situationer betydelse, dvs. där den försäkrade får en ersättning som baseras på en ojämn arbetstidsförläggning. I de flesta fall görs ändå en schablon- beräkning och effekten av särreglerna blir då endast att delningstalet 260 har betydelse i jämförelse med om talet 365 skulle användas, se nedan. När det gäller sjukpenning sker tim/dagberäkning för dem som förvärvsarbetar men inte har rätt till sjuklön från arbetsgivare. prognosticerar totalt 510 000 sjukpenningärenden . var det 26 000 personer som fick ut en blankett om sjuklön , dvs. av alla sjukpenningärenden. Det saknas upp- gifter om hur många av dessa som har en ojämn arbetstidsför- läggning. Det finns inte heller någon bra statistik över hur många som har en ojämn arbetstidsförläggning. Däremot finns en del uppgifter kring hur vanligt det är med arbetstidsförläggning och i arbetskraftsundersökningarna (). Det är dessa siffror LO använder sig av för att kartlägga hur arbetstidsförläggningen ser ut. Enligt dessa arbetade av alla anställda enbart dag- tid (mellan –18) 2009. arbetade kväll (–22) åtminstone . arbetade natt (–06) åtminstone . Av alla anställda arbetade och/eller . gjorde det minst varannan lördag och/eller söndag.5 Siffrorna ovan säger dessvärre inget om hur många som har en ojämn förläggning av arbetstiden. I statistiken ingår därmed även de som har ett lika stort inkomstbortfall per frånvarodag och som därför inte omfattas av reglerna för arbetstidsberäknad ersätt- ning. 5 LO (2010). Anpassning av inkomstunderlaget i vissa situationer Betydelsen av arbetstidsberäknad ersättning Exempel: Studerande som arbetar och ferier studerar med studiemedel och arbetar under loven och i butik. Figurerna nedan visar hur inkomsterna ser ut, respektive hur inkomstunderlaget utvecklas under förutsättning att har rätt till studietids-SGI. Jul Sept Nov Sept Nov Källa: Egna beräkningar. Anpassning av inkomstunderlaget i vissa situationer Figuren nedan visar att det spelar stor roll för ersättningen vilken beräkningsmetod som används. Med en tim/dagberäknad SGI kommer ersättningen att baseras på det faktiska bortfallet i arbetstid/inkomst. Med en kalenderdagsberäknad SGI däremot används årsgenomsnittet oavsett faktiskt inkomstbortfall. när skulle ha arbetat mycket blir då ersättningen betydligt lägre än det faktiska inkomstbortfallet. Under terminerna, när hon skulle ha arbetat lite, blir däremot ersättningen betydligt högre än det faktiska bortfallet i inkomst. Källa: Egna beräkningar. Sammanfattningsvis kan sägas att uppgifter om arbetstid inte har någon betydelse vare sig för fastställandet eller beräkningen av SGI enligt nuvarande regelverk. Som huvudregel har uppgifter om arbetstid inte heller någon betydelse för beräkningen av SGI- grundad ersättning. I de fall då arbetstidsberäknad ersättning ska beräknas utifrån en schablonberäknad årsarbetstid är det inte heller nödvändigt med någon uppgift om faktisk arbetstid. För de fall då den arbetstidsberäknade ersättningen ska beräknas för personer med oregelbundna arbetstider där löneavdraget vid frånvaro kan variera mellan olika dagar är det dock nödvändigt att känna till en uppskattad årsarbetstid samt omfattningen av den förlorade arbets- tiden för att beräkna ersättningen. Anpassning av inkomstunderlaget i vissa situationer 8.1.1Behovet av uppgift om arbetstid med ett nytt inkomstunderlag Inom socialförsäkringen används med nuvarande regelverk ett framåtblickande perspektiv i och med att ersätt- ningen är framåtblickande och syftar till att ersätta inkomst- bortfallet. Uppgifter om arbetstid används endast i begränsad omfattning. De uppgifter som används matchar inkomst- uppgifterna på så sätt att båda syftar till att fånga , nämligen den framåtblickande, förväntade arbetstiden/inkomsten. Om de historiska (faktiska) inkomsterna ses som ett mer stabilt mått på inkomstnivån behövs i princip ingen koppling till arbets- tiden bakåt i tiden. Det är snarare ett av syftena att den som har haft högre inkomster, oavsett antal timmar, också ska få en högre ersättning än den som inte har en lika hög faktisk inkomst. Denna egenskap är det som bidrar till att stärka de ekonomiska driv- krafterna till arbete. En genomgång av de huvudsakliga användningsområdena för arbetad tid inom arbetslöshetsförsäkringen visar att arbetslöshets- försäkringens behov av att känna till arbetad tid inte tycks motsvaras av något tydligt behov inom socialförsäkringen för att använda ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag enligt det regel- verk som skisseras i detta delbetänkande. Arbetslöshetsförsäkringen ersätter inkomster av ett tidigare arbete som den arbetslöse inte längre har kvar medan social- försäkringen bygger på en principiellt annorlunda grund där det är mer intressant att jämföra med en alternativ aktivitet i nutid snarare än med en faktisk arbetsinsats. Det är detta nutida alternativ som drivkrafterna utvärderas gentemot. Det kan handla om ersättning från arbete eller från andra trygghetssystem. Begränsningen av ersättningen för deltidsuttag görs efter det att SGI är fastställd. Givet att försäkrade även fortsatt ansöker om en förmån uttryckt som frånvaro som andel av den ordinarie arbets- tiden bör en omläggning till ett historiskt (faktiskt) inkomst- underlag i socialförsäkringen inte innebära att några förändringar vad gäller uppgifter om arbetad tid behöver göras i denna del. Kommitténs bedömning är därför att det i de flesta fall går att bygga ersättningen på tidigare inkomster utan att ta hänsyn till vilken omfattning på arbete som har genererat dessa inkomster. Det finns dock ett undantag där uppgifter om arbetstid kan komma att behövas och det gäller om det nuvarande regelverket kring Anpassning av inkomstunderlaget i vissa situationer arbetstidsberäknad ersättning ska kunna behållas. Dessa regler är som tidigare beskrivits i huvudsak relevanta för dem med ojämna inkomster. För dem som har regelbundna arbetstider och inkomster bör schablonbelopp i de fall en ersättning ska beräknas utifrån arbetstid kunna användas även vid införandet av ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag. Någon uppgift om faktisk arbetstid blir därför inte heller nödvändig i socialförsäkringen för dem med jämn arbetstidsförläggning. För dem med oregelbunden arbetstid där inkomstbortfallet inte motsvarar en genomsnittlig dagslön, och för vilka en schablon- beräknad ersättning därför inte på ett tillfredsställande sätt skulle kompensera för inkomstbortfallet, blir situationen annorlunda. Om det är den tidigare timförtjänsten som ska ligga till grund för ersättningen kan det vara relevant med ett arbetstidsmått som matchar den faktiska ramtidens inkomster. Om dessa uppgifter är tillräckligt detaljerade ger de möjlighet att beräkna en faktisk genom- snittlig inkomst . Denna skulle sedan kunna användas för att ersätta frånvaro timme för timme. Problemet med detta, utöver att så detaljerade uppgifter om arbetstid som skulle krävas skulle vara svårt att samla in, är att det faktiska inkomstunderlagets potential att ge ekonomiska driv- krafter till arbetsutbud då går förlorad. Används faktiskt arbetad tid som arbetstidsmått kommer ersättning utgå utifrån timförtjänst snarare än efter individens arbetsutbud, när ersättningen sedan beräknas utifrån överenskommen arbetstid under de dagar ersätt- ning ska lämnas för. Därmed kommer timförtjänst samt närvaro att belönas, inte det totala arbetsutbudet. Drivkrafterna i systemet kommer att vara att skapa så hög timförtjänst som möjligt under ram- tiden oavsett arbetsutbud men uppge många timmars schemalagt arbete under försäkringsfallet. Ytterligare en aspekt är frågan om arbetsgivarens drivkrafter att rapportera en korrekt arbetad tid. När det gäller inkomstuppgiften finns en koppling till inbetalning av skatt och uttag av arbetsgivar- avgifter. Sannolikheten att arbetsgivaren rapporterar in över- skattade inkomster i månadsuppgiften är därför liten. Denna kopp- ling till kostnader för arbetsgivaren finns inte när det gäller arbets- Anpassning av inkomstunderlaget i vissa situationer Med ett system som bygger på timförtjänst finns det därför en risk att arbetstagare och arbetsgivare kommer överens om att rapportera ett för lågt antal arbetade timmar. Möjligen skulle inkomst- uppgiften kunna kontrolleras gentemot lönenivåerna i branschen för att bedöma rimligheten i lämnade uppgifter om arbetstid. Om nuvarande funktion ska behållas är det ett alternativ att utreda om reglerna kring arbetstidsberäknad ersättning kan bibehållas, dvs. att faktiska inkomster divideras med den förväntade årsarbets- tiden i timmar. Det skulle således innebära en fortsatt hantering för dessa grupper. Ett annat alternativ är att låta all ersättning beräknas per kalenderdag, dvs. att reglerna kring arbets- tidsberäknad ersättning slopas. 9Taken i en socialförsäkring med ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag Taken i socialförsäkringen har betydelse för hur trygghetssystemen fungerar för stora delar av försäkringskollektivet. Takens nivå är avgörande för systemets legitimitet och dessutom på en över- gripande nivå viktiga för ansvarsfördelningen mellan det offentliga åtagandet och parternas ansvar. I detta kapitel analyseras taken i socialförsäkringen med fokus på hur konstruktionen påverkar och påverkas av ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag. Frågan om takens nivå behandlas därmed inte, det är en fråga som kommittén får anledning att återkomma till i sitt slutbetänkande. Vid en övergång till ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag är det naturligt att överväga om takkonstruktionen bör se annorlunda ut. Kommittén har dessutom i uppdrag att analysera effekterna av en ökad harmonisering av sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna. I detta kapitel jämförs därför de olika taken i socialförsäkringen respektive i arbetslöshetsförsäkringen. Inga förändringar av arbets- löshetsförsäkringens takkonstruktion eller nivå övervägs i detta skede. Mot bakgrund av harmoniseringsuppdraget kan detta möj- ligtvis bli aktuellt i samband med kommitténs slutbetänkande. Det finns inte ett entydigt syfte med att ha ett tak för förmåner inom socialförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Men faktum är att tak återfinns i alla typer av försäkringar, allmänna som privata. Försäkringskollektivet bär risken upp till en viss nivå men inte däröver. När det gäller privata försäkringar och taken i avtalade tilläggsförsäkringar handlar det dock om betydligt högre nivåer på tak, där i stort sett alla normala skadefall ryms under taket. Så var även fallet när SGI-konstruktionen med dess tak infördes . var det av de sjukpenning- försäkrade som hade inkomster som översteg 7,5 gånger bas- Taken i en socialförsäkring beloppet (numera prisbasbeloppet (pbb)1) registrerade2. Men eftersom pbb räknas upp med utgångspunkt i utvecklingen av konsumentpriserna, KPI, har det i takt med reallöneökningar kommit att bli allt fler som har inkomster över taket. var det som hade inkomster över taket 7,5 pbb. Mot denna bakgrund höjdes taket från 7,5 till 10 pbb . SGI-taket sänktes återigen 2007 till 7,5 pbb förutom i föräldra- penningen där det fortsatt är 10 pbb.3 9.1Nuvarande regler för taken I detta avsnitt beskrivs och jämförs de olika taken i socialför- säkringen respektive arbetslöshetsförsäkringen. I socialförsäkringen finns det ett tak som innebär att vid fast- ställandet av SGI bortses från inkomster som överstiger det inkomst- tak som fastställts, 7,5 pbb med undantag för föräldrapenning på sjuk- penningnivå där inkomsttaket motsvarar 10 pbb4. Inkomstunderlaget för dagersättningar inom socialförsäkringen uttrycks som ett förväntat årsbelopp – den årsinkomst som det kan antas att den försäkrade skulle ha haft framöver. Den för- säkrade inkomstens storlek begränsas av inkomsttaket, också detta uttryckt som en årsinkomst. Underlaget begränsas av ett tak och kan alltså inte fastställas till ett högre belopp än vad taket avgränsar vilket innebär att inkomster som överstiger taket inte tas i beaktande. I de fall en försäkrad både har inkomst av anställning (SGI A) och inkomst av annat förvärvs- arbete (SGI B) summeras dessa och om summan överstiger inkomst- taket är det SGI B som främst bortses från vid fastställande av ersätt- ningsunderlaget. 1Prisbasbeloppet uppgår 2012 till . 7,5 pbb motsvarar /år eller 10 pbb motsvarar /år eller /månad. 2005/06:142. 3Andelen försäkrade som har inkomster över taket prognostiseras öka från . (2010) Allt fler lämnar sjukförsäkringen genom taket. 4Taket för SGI höjdes generellt (dock ej i sjuk- och aktivitetsersättningen och vid beräkning av arbetsskadelivränta) från 7,5 pbb till 10 pbb . sänktes det återigen till 7,5 pbb med undantag från föräldrapenningen som fortsatt har ett tak på 10 pbb. Taken i en socialförsäkring I SGI används uppgifter om arbetstid i begränsad omfattning (med undantag från den tillfälliga föräldrapenningen och när- ståendepenningen som har särskilda regler kring arbetstid, se vidare avsnitt 8.3). Den försäkrade blir exempelvis sjukskriven i för- hållande till den arbetstid hon eller han vanligen har och inte i relation till ett hel- eller deltidsmått. Det har betydelse för hur taket fungerar. För den som arbetar heltid med en månadslön på och blir sjukskriven halva arbetstiden (/vecka) kommer taket att läggas på årsinkomsten och därmed begränsa den ersättning som betalas ut. Ersättningen blir av 27 500/2 = . Den som vanligen arbetar deltid (med en månadslön på ) och blir sjukskriven på heltid (också /vecka) har en årsinkomst som understiger taket och får ut av 15 000 = /månad. Det innebär att taket i socialförsäkringen kan sägas påverka hel- tidsarbetande i större utsträckning än deltidsarbetande i och med att koppling till arbetstiden saknas. Arbetslöshetsförsäkringens tak skiljer sig helt från socialför- säkringens. Det är inte bara själva nivån som skiljer sig åt, taken är dessutom konstruerade på olika sätt. I arbetslöshetsförsäkringen finns inget tak för hur höga inkomster som kan ingå i inkomst- underlaget, taket appliceras i stället vid fastställandet av dagpenning- beloppet. Arbetslöshetsersättning kan lämnas antingen i form av ett grundbelopp eller i form av en inkomstrelaterad ersättning. Dagpenning i form av grundbelopp bestäms utifrån den sökandes normalarbetstid och det belopp som regeringen fastställer. Dag- penning i form av inkomstrelaterad ersättning bestäms utifrån den sökandes dagsförtjänst, normalarbetstid och det högsta respektive lägsta belopp som regeringen fastställer. Vid fastställande av den inkomstrelaterade ersättningen finns det som nämnts ovan ingen begränsningsregel för hur höga inkomster som kan ligga till grund för beräkningen. Den sökandes dagsförtjänst beräknas som 1/5 av den veckoinkomst eller 1/22 av den månads- inkomst som den sökande har haft och motsvarar därmed den genomsnittliga inkomsten per dag . Dagpenningen uppgår till (fr.o.m. dag 201) Taken i en socialförsäkring Först därefter appliceras taket vilket innebär att dagpenningen inte kan överskrida . Detta betyder att i de fall dagsförtjänsten är lägre eller lika med blir dags- förtjänsten och dagpenningen de samma. I de fall dagsförtjänsten överstiger fastställs dagpenningen till maximala . Då ersättning från arbetslöshetsförsäkringen utbetalas för som mest och dagpenningen enligt inkomst- bortfallsförsäkringen är maximerad till , oavsett arbets- tid, är den maximala ersättningen . Vid månadsinkomster blir därmed ersättningen av tidigare inkomst, vilket är ersättningsnivån i en ersättningsperiod (därefter ). Om den arbetslöse tidigare hade högre inkomster än så blir ersättnings- nivån på grund av taket lägre än . 9.1.3En jämförelse av taken I tabell 9.1 illustreras hur de olika takkonstruktionerna påverkar den maximala ersättning som kan ges vid olika arbetstids- omfattning. I likhet med regelverken i övrigt är inte heller måtten på arbetstid fullt ut möjliga att jämföra eftersom det i arbets- löshetsförsäkringen handlar om ett mått på den tidigare arbetade tiden (normalarbetstiden, NA), medan taket i socialförsäkringen inte relateras till arbetstiden utan endast till den förväntade inkomsten. Det bör dock noteras att en person som endast har arbetat av ett heltidsarbete (NA ) inte uppfyller arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen. En person kan dock ha 10 timmars NA genom att ha arbetat av en heltid , vilket för jämförelsens skull kan sägas motsvara under ett helår. Av tabell 9.1 framgår att den som arbetat deltid kan få av sin inkomst i ersättning vid högre lönenivåer än om han eller hon har arbetat heltid, givet samma antal frånvarotimmar. Det beror på att de olika taken sätts till en fast summa, uttryckt som dagpenningbelopp eller i form av prisbasbelopp, utan koppling till arbetstid.