sou · H0B369 · 2012-10-23 00:00:00 — Även om arbetsmarknadspolitikens ramar sätts av riksdag och regering finns flera aktörer verksamma på den arbetsmarknadspolitiska arenan. Det framgår av den andra paragrafen i förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten: Den arbetsmarknads- politiska verksamheten ska bedrivas i samverkan med andra aktörer på arbetsmarknaden, såsom arbetsmarknadens parter, myndigheter, kommuner, enskilda företag och organisationer. Arbetsförmedlingen ansvarar för att arbetsmarknadspolitiken genomförs i enlighet med de mål och riktlinjer som riksdag och regering fastställer. Enligt myndighetens instruktion ska prioritera dem som befinner sig långt ifrån arbets- marknaden. Myndigheten har också ett särskilt ansvar för nyanlända invandrare: Arbetsförmedlingen har ett särskilt ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbets- marknaden. Myndigheten ska inom ramen för detta ansvar vara sam- ordnande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. (Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen) Sedan lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare trädde i kraft har staten genom Arbetsförmedlingen det samordnande ansvaret för nyanlända flyktingmottagnas etablering (avsnitt 4.3.1). Arbetsförmedlingen har genom denna lag tillförts ett särskilt uppdrag; att samordna etableringsinsatserna för de nyanlända som omfattas av etablerings- lagen. För dessa nyanlända ska Arbetsförmedlingen upprätta en individuell etableringsplan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering. Etableringsplanen ska utformas tillsammans med den nyanlände och i samverkan med bl.a. berörda kommuner. Utbildning inom grundskola, gymnasieskola och vuxen- utbildning är kommunala kärnuppgifter och hör till de generella åtgärder som vänder sig till hela befolkningen. vuxen- utbildning är en verksamhet av stor betydelse för många nyanländas arbetsmarknadsinträde. Kommunerna är även huvud- män för utbildning i svenska för invandrare (sfi) som särskilt riktar sig till nyanlända personer. Det kommunala ansvaret för dessa verk- samheter regleras i Skollagen (2010:800). Kommunerna är därutöver skyldiga att anordna samhällsorientering för nyanlända som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Kommuner anordnar och bedriver även arbetsmarknads- relaterade åtgärder i syfte att minska arbetslösheten och skapa möj- ligheter för arbetslösa att komma närmare den reguljära arbets- marknaden. Enligt lagen (1944:475) om arbetslöshetsnämnd ska alla kommuner ha en arbetslöshetsnämnd med uppgift att främja kommunala åtgärder för att förebygga och minska arbetslöshet. Kommunallagen (1991:900) anger vidare att kommunerna har möj- lighet att åta sig uppgifter av allmänt intresse för kommunens invånare, där insatser för att främja sysselsättning och tillväxt kan ingå. Kommunerna har även möjlighet att ingå överenskommelse med Arbetsförmedlingen om att anordna arbetsförberedande aktiviteter för arbetssökande enligt lagen (2007:1360) om kommunernas med- verkan i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Kommunernas arbetsförberedande insatser riktar sig dock huvudsakligen till arbetslösa kommuninvånare som har behov av ekonomiskt bistånd för sin försörjning. Enligt Socialtjänstlagen (2001:453) ska stärka den enskildes möjligheter att ta aktiv del i samhällslivet samt försörja sig själv. I detta stöd kan olika typer av kompetenshöjande insatser ingå. Kommunerna får dock inte bedriva verksamhet som faller inom ramen för statens och eller annan aktörs uppdrag. En arbetsförberedande insats ska därför komplettera den verksamhet som Arbetsförmedlingen bedriver för arbetssökande. 4.3.1Tjänster, program och insatser hos Arbetsförmedlingen Alla personer som skriver in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen ska ha en individuell handlingsplan som ska upp- rättas senast efter inskrivningstillfället. När arbetsför- medlaren och den arbetssökande upprättar en handlingsplan görs en bedömning av den arbetssökandes behov och en eller flera tjänster tilldelas utifrån bedömningen av den sökandes förutsätt- ningar på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen erbjuder åtta tjänster för arbetssökande och två för arbetsgivare. Kopplat till varje tjänst finns ett antal metoder, insatser och arbetsmarknadspolitiska program. Metoderna ska fungera som ett stöd för det praktiska arbetet med de arbetssökande, säkerställa en hög professionalitet hos handläggarna och ge samma arbetssätt över hela landet. De erbjudna tjänsterna är: -klargöra dina arbetsförutsättningar, -anpassa din arbetssituation, -söka arbete, -förbättra ditt arbetssökande, -vägledning till arbete, -utbildning till arbete, -starta eget företag, samt -arbetsförberedande insatser. Samma sökande kan ta del av flera tjänster eftersom tjänsterna kan erbjudas i följd, men det är också vanligt att flera tjänster kombi- neras parallellt. Tjänsterna kan ses som en inledande klassificering av vilken del av Arbetsförmedlingens verksamhet som är aktuell för den sökande. Den vanligaste tjänsten är söka arbete, följt av tjänsten förbättra ditt arbetssökande. Klargöra dina arbetsförutsättningar är till för arbets- sökande som behöver fördjupat stöd för att klargöra sina förutsätt- ningar för arbete eller utbildning. Det gäller den som är osäker på sin arbetsförmåga eller har andra svårigheter som påverkar val av arbete eller utbildning. Tjänsten starta eget företag inkluderar i första steget endast information om att driva ett eget företag. sökande om det bedöms lämpligt anvisas till programmet start av näringsverksamhet. finns även tjänsten arbetsförberedande insatser som främst är avsedd för arbetssökande som ska återgå i arbete efter en lång sjukfrånvaro, arbetssökande med funktionsnedsättning och arbetssökande med lång tids arbetslöshet. Tjänsten förutsätter beslut och anvisning till ett program. Förmedlaren ska utifrån den sökandes bakgrund samt läget på arbetsmarknaden göra en bedömning av det individuella behovet av stöd. Som ett komplement till förmedlarnas professionella bedöm- ning används ett bedömningsstöd vid inskrivningen. Syftet med bedömningsstödet är att tidigt kunna identifiera arbetssökande som riskerar långvarig arbetslöshet och därigenom säkerställa att dessa personer får tillgång till rätt stöd utifrån sina individuella behov. Inom ramen för Arbetsförmedlingens tjänster finns ett antal arbets- marknadspolitiska program som syftar till att stärka den arbetssök- andes möjligheter att få eller behålla ett arbete.1 När en arbetssökande deltar i ett program får han eller hon ersättning i form av aktivitets- stöd eller utvecklingsersättning. Arbetsgivaren kan i vissa fall erhålla ersättning för t.ex. handledning vid praktik eller i form av en lönesubvention. En sökande som tackar nej till ett anvisat program riskerar att bli av med eller få sänkt ersättning varför det finns starka incitament att delta i programmen. 1 Lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program anger de övergripande bestäm- melserna om de arbetsmarknadspolitiska programmen. 1Avser beslut (både inom och utanför garantierna) för utrikes födda personer. 2Siffror inom garantierna anger aktiviteter som ingår i garantiernas totalsiffror. För att undvika dubbelräkning avser siffran för arbetspraktik, arbetsmarknadsutbildning och förberedande utbildning bara insatser inom programmen, exklusive deltagare inom garantierna. 3Stöd kan också lämnas till personer bosatta i regionalpolitiska stödområden som inte är arbetslösa. Källa: Arbetsförmedlingen (2012d). Arbetssökande kan anvisas till ett program efter beslut från Arbetsförmedlingen. Deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program utgör ingen rättighet utan beslutet utgår från myndig- hetens bedömning av den arbetssökandes behov. Nyanlända skyddsbehövande och deras anhöriga som omfattas av etableringslagen har rätt till etableringsinsatser och kan anvisas till samtliga Arbets- förmedlingens program. För insatser där krav ställs på att del- tagarna ska vara för att få delta, gäller att personer som omfattas av etableringsuppdraget kan få ta del av programmet innan de fyllt . är det möjligt att kombinera pro- grammet jobbgaranti för ungdomar med utbildning i svenska för invandrare. Utöver de program som redovisas i tabell 4.1 deltog knappt 300 personer i genomsnitt i särskilda projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning. Jobb och utvecklingsgarantin är det mest omfattande program- met, med drygt hälften av alla deltagare i program med aktivitets- stöd 2011. Jobb- och utvecklingsgarantin riktar sig till dem som har varit utan arbete . Arbetssökande som har förbrukat sina med ersättning från a-kassan och inte kvalificerat sig för en ny period med arbetslöshetsersättning erbjuds att delta i programmet.2 Likaså kan sökande som inte har uppfyllt arbetsvillkoret för arbetslöshetsersättning men som har varit anmäld som arbetssökande anvisas till jobb- och utvecklingsgarantin efter 14 månaders arbetslöshet.3 Arbetssökande kan inom ramen för jobb och utvecklingsgarantin delta i samtliga Arbetsförmedlingens insatser. Programmet är uppdelat i tre faser: Fas ett och två omfattar som längst med aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Fas ett är främst inriktad på förberedande insatser och fas två inriktas på arbetspraktik och arbetsträning. I tredje fasen inom garantin, sysselsättningsfasen, anvisas den arbetssökande som efter 450 ersätt- ningsdagar ännu inte fått arbete till en sysselsättningsplats hos en anordnare. 2Arbetssökande med barn har tillgång . 3Innan /2012 var tidsgränsen 18 månader för arbetssökande som inte kvalificerat sig för arbetslöshetsersättning. Program särskilt inriktade mot utrikes födda Flera av programmen med aktivitetsstöd har en bred målgrupp, men inrymmer insatser som är särskilt anpassade mot olika gruppers behov. I flera fall finns inom de olika programmen åtgärder som är inriktade mot de särskilda behov som nyanlända invandrare kan ha. Förberedande eller orienterande utbildning vänder sig till arbets- sökande som behöver en stödinsats för att sedan kunna gå in i en arbetsmarknadsutbildning eller annat arbetsmarknadspolitiskt pro- gram. Det kan t.ex. vara nyanlända personer som har behov av yrkes- svenska, validering av arbetslivserfarenhet förvärvad i andra länder eller grundläggande utbildning som förberedelse inför programmet start av egen näringsverksamhet. De förberedande insatserna syftar till att underlätta för den arbets- sökande inför vidare utbildning eller andra arbetsmarknadspolitiska program. Insatserna är ofta individuellt anpassade och kan i vissa fall även inkludera t.ex. sfi och utbildning på grund- eller gymnasienivå inom det reguljära utbildningsväsendet. Arbetsplatsintroduktion är till för den som saknar eller har begränsad erfarenhet av svenskt arbetsliv, den som deltar eller har deltagit i introduktionsprogram, samt den som riskerar att bli lång- tidsinskriven. Inom Arbetsförmedlingens praktikprogram finns prova-på-plats vars syfte är att ge en tidig kontakt med arbetslivet i för arbetslösa som inte har någon eller en mycket begränsad erfarenhet från svenskt arbetsliv. Ersättning för handledning betalas till arbetsgivare. Denna form av praktik ska användas tidigt efter att Arbetsförmedlingen gjort en kartläggning av den sökandes bak- grund, erfarenheter och önskemål. Arbete med anställningsstöd är en arbetsmarknadspolitisk insats som innebär att arbetsgivaren får kompensation för att anställa personer som har svårt att få arbete. Med ett subventionerat arbete blir den arbetssökande anställd hos en arbetsgivare och får lön av denne. Arbete med anställningsstöd rymmer, utöver flera särskilda insatser för arbetssökande med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga, särskilt anställningsstöd för personer som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin samt instegsjobb, som vänder sig till nyanlända invandrare. Syftet med anställningsstöden är att de ska öka möjligheterna för personer med en svag anknytning till arbets- marknaden att få ett arbete. Särskilt anställningsstöd har minskat i omfattning i takt med att nystartsjobben har ökat. hade 4 374 personer särskilt anställningsstöd, varav var utrikes födda. En förutsättning för att få instegsjobb är att deltagaren studerar sfi som han eller hon arbetar. Målgruppen för instegsjobb är arbetslösa som beviljats uppehållstillstånd eller uppehållsrätt under de senaste 36 månaderna.4 Instegsjobb får beviljas och åt gången. Anställningen kan vara tillsvidare-, prov- eller visstidsanställning. Anställningsstödet till arbetsgivaren uppgår till av lönekostnaden (högst per dag) och kan beviljas både till privata och offentliga arbetsgivare. hade 2 191 nyanlända invandrare instegsjobb. Nystartsjobb räknas inte till de arbetsmarknadspolitiska pro- grammen eftersom det inte är Arbetsförmedlingen som anvisar individen till insatsen. Nystartsjobb är ett ordinarie arbete med en lönesubvention som utgår till arbetsgivaren som anställer en person som varit arbetslös eller sjukskriven eller som har invandrat . Nystartsjobb är en rättighet för en person som uppfyller de uppställda kraven, vilket innebär att det inte behöver förmedlas via Arbetsförmedlingen. Däremot ska myndigheten godkänna att anställningen motsvarar de uppställda kraven och beslutar sedan om stödet i taget. Arbetsgivaren får en ekonomisk kompensation för nystartsjobb vilken för anställda som fyllt motsvarar två gånger arbets- givaravgiften (62,på lönesumman). För personer utgår subventionen som personen varit arbetslös eller sjukskriven, dock som längst . hade 44 112 personer nystartsjobb, var utrikes födda. Särskilda insatser för nyanlända som omfattas av etableringslagen Arbetsförmedlingen fick i samband med att lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända trädde i kraft ett övergripande ansvar för nyanländas etablering på arbets- marknaden. Arbetsförmedlingen ska samordna etableringsinsatser 4 Tid för vård av barn räknas inte in. som syftar till att underlätta och påskynda de flyktingmottagnas etablering i arbets- och samhällslivet. Målgruppen är nyanlända som har fyllt 20 men inte och som har beviljats uppehållstill- stånd som flykting eller skyddsbehövande i övrigt. Även anhöriga till dessa omfattas under förutsättning att de ansökt om uppehåll- stillstånd från det att anknytningspersonen folkbok- förts i en kommun. Även nyanlända som har fyllt 18 men inte omfattas om de saknar föräldrar i . Insatsernas inriktning och upplägg fastställs av i en individuellt utformad etableringsplan, som ska upprättas från första folkbokföringen i en kom- mun. Etableringsplanen ska utformas tillsammans med den nyan- lände och i samverkan med berörda kommuner, myndigheter, före- tag och organisationer. Planen ska omfatta högst 24 månader och minst innehålla: 1.utbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning för den som har rätt att delta i sådan utbildning enligt skollagen, 3.aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet. Nyanlända som har rätt till etableringsinsatser kan erbjudas samt- liga Arbetsförmedlingens program. Särskilda regler för inskriv- ningstid eller ålder gäller därmed inte denna grupp. Nyanlända personer som omfattas av etableringslagen har även rätt att välja en etableringslots. Lotsen ska stödja den nyanlände med etableringen i arbets- och samhällslivet. I lotsens uppdrag ingår bland annat att kontakta arbetsgivare, att ge råd och stöd vid yrkes- och studievägval, coachning och att ge stöd i olika sociala frågor. Etableringslotsen är en fristående aktör som har ett bredare uppdrag än att vara en coach och ska stödja individen utifrån hela dennes livssituation. Tillsammans med den nyanlände ska lotsen vara med och utveckla den etableringsplan som Arbetsförmed- lingen och den nyanlände har upprättat. Lotsen ska stödja den nyanlände under hela etableringsperioden. Den nyanlände väljer själv lots bland ett flertal olika aktörer som erbjuder lotstjänsten (folkhögskolor, utbildningsanordnare, frivillig- organisationer m.fl.). Ersättningen till lotsarna är prestationsbaserad, vilket gör att lotsen har ett ekonomiskt intresse av att den nyan- lände så snabbt som möjligt kan försörja sig själv. En etablerings- lots arbetar på uppdrag av Arbetsförmedlingen. Kommuner har ofta en omfattande verksamhet inom det arbets- marknadspolitiska området. Enligt Kommuner och Landsting (SKL, 2011) finns det arbetsmarknadsenheter i av kommuner. I en kartläggning av kommunala insatser för arbetslösa som uppbar försörjningsstöd uppskattades att det 2002 fanns fler än 13 000 deltagare i cirka 800 olika aktiveringsprogram i 200 kom- muner (och , 2004). har omfattningen ökat. Aktuella siffror från de så kallade Jobbtorgen i visar att cirka 8 000 personer blir hänvisade till denna verksamhet (USK, 2011). Kommunernas kostnader för arbets- marknadsinsatser uppskattas till strax (SKL, 2011). Kommunala arbetsförberedande insatser kan finansieras på flera sätt. Vid sidan av den kommunala budgeten, kan vissa insatser finansi- eras genom Arbetsförmedlingen. Lagen (2007:1360) om kommun- ernas medverkan i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, ger kommun- erna möjlighet ingå överenskommelse med Arbetsförmedlingen om att anordna arbetsförberedande aktiviteter för arbetssökande. Om de arbetssökande omfattas av jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar kan kommunerna även erhålla anordnar- bidrag för insatserna från Arbetsförmedlingen. Ytterligare en finansi- eringskälla är EU-fonderna, som kommuner och andra aktörer kan söka medel från för att driva arbetsmarknadsprojekt för bl.a. nyanlända invandrare (avsnitt 4.9.2). För att få en aktuell bild av vilka arbetsförberedande insatser som kommunerna anordnar har utredningen genomfört en enkätundersökning till samtliga 290 kommuner.5 Enkätresultaten visar att nio av tio kommuner anordnar arbetsförberedande åtgärder. Den vanligaste insatsen är praktik, följt av vägledning/coach- ning respektive arbetsträning. Även yrkesutbildning, stöd för nyföre- tagande, yrkeskompetensbedömning samt validering är vanliga insatser. Ett fåtal kommuner har insatser med yrkesmentorer (se figur 4.2). 5 Enkäten har besvarats av 239 kommuner (82,). Se bilaga 3 för bortfallsanalys och enkätfrågor. Svarsfrekvensen på enstaka frågor är i vissa fall lägre. Källa: Utredningens enkätundersökning ställd till kommunerna (bilaga 3). De kommunala insatsernas syfte är att stödja deltagarens etablering på arbetsmarknaden så att han eller hon kan bli självförsörjande. Utformning och målgrupper kan dock i hög grad skilja sig mellan olika kommuner. Enkätsvaren visar att personer med försörjningsstöd utgör den vanligaste målgruppen för kommunernas arbetsförberedande insatser.6 av kommunerna kan även flyktingmottagna personer med introduktions- eller etableringsersättning delta i insats- erna. Deltagare med aktivitetsstöd som anvisats från är ytterligare en målgrupp. 6 I vissa kommuner kan även ungdomar mellan 16–hänvisas till kommunens arbetsförberedande insatser. Anm: Andelen är beräknad utifrån antalet kommuner som besvarat enkäten, 239 kommuner. Källa: Utredningens enkätundersökning ställd till kommunerna (bilaga 3). Arbetslösa nyanlända personer som inte uppbär försörjningsstöd eller statliga ersättningar erbjuds som regel inte kommunala arbets- förberedande insatser. I denna grupp ingår många nyanlända anhöriginvandrare. Arbetsförmedlingens stöd till egenföretagande Arbetsförmedlingen har även en programinsats för att underlätta start av näringsverksamhet. Stödet ger arbetslösa som har förut- sättningar för att starta egen verksamhet bidrag till försörjningen (aktivitetsstöd) under ett inledningsskede. Som förberedelse för starten och stöd under inledningsskedet erbjuder Arbetsförmed- lingen på vissa orter informationsträffar, rådgivning och nyföre- tagarkurs. Stödet kan som längst ges , men förläng- ning av stödet kan ske i vissa fall. Stödet lämnas endast om verksamheten bedöms kunna få en tillfredsställande lönsamhet och ge en varaktig sysselsättning. Stödet får inte heller snedvrida kon- kurrensförutsättningarna för andra företag. är en kanal för näringspolitiska insatser med syfte att främja näringslivets utveckling. ägs av staten och är moderbolag i en koncern med 19 regionala bolag som har regionala delägare. uppdrag är att skapa tillväxt och förnyelse i näringslivet genom finansiering i kombination med rådgivning. Målet är att innovativa idéer kommersialiseras, att fler livskraftiga företag startas och utvecklas och att fler företag ökar sin kon- kurrenskraft och tillväxt. startades i (IFS) för att ge stöd till personer med utländsk bakgrund som vill starta och driva företag i . drivs IFS Rådgivning som ett särskilt kompetensområde inom vilket ger kunderna tillgång till kapital, kompetens och kon- taktnät. IFS rådgivare finns i hela landet som en del av regionala bolag. Organisationerna erbjuder finansiering och sär- skild kompetens kring företagande för entreprenörer med utländsk bakgrund. IFS syfte är att stimulera till att: -öka företagandet bland människor med bakgrund i olika länder, -höja kompetensen hos den enskilde företagaren med utländsk bakgrund, samt -förbättra klimatet för företagande för entreprenörer med utländsk bakgrund. IFS Rådgivning vänder sig till entreprenörer med utländsk bak- grund som är på väg att starta eller redan driver ett företag. Rådgiv- arna på IFS talar flera olika språk och de hjälper de invandrade med problem de kan ha gällande språk, lagar och regler i det svenska samhället. IFS erbjuder kostnadsfri rådgivning på olika språk, hjälp med att upprätta en affärsplan, budget, företagsregistrering, låne- ansökan med mera. Särskilda medel finns för mikrofinansiering. Mikrofinansiering utgör ett verktyg för att ge möjlighet till sparande, lån och för- säkringar till människor som har svårigheter att få lån hos de traditionella bankerna. Mikrofinansiering är en relativt ny affärs- modell i som syftar till social och finansiell integration av människor på arbetsmarknaden. Utbildning och coachning av entre- prenörer kombineras med mikrolån med syfte att nya företag ska överleva den initiala fasen. har i uppdrag från regeringen att –2012 fördela verksamhetsbidrag för resurscentra för kvinnor. Syftet med verksamheten är att bidra till jämställdhet i det regionala tillväxt- arbetet genom att synliggöra kvinnors villkor och öka kvinnors del- aktighet. har stöd beviljats bl.a. till några verksamheter med utrikes födda kvinnor i och , för att undersöka utrikes födda kvinnors utfall i Arbetsförmedlingens verksamhet och hinder för utrikes födda kvinnliga entreprenörer. Inom program Företagare med utländsk bak- grund har flera projekt drivits för att utveckla kvalificerade rådgiv- ningsinsatser, huvudsakligen med inriktning på företag som vill växa. Som en del i programmet har utvecklat ett särskilt mentorprogram för företagare med utländsk bakgrund. har också bedrivit regionalt uppsökande verk- samhet bland invandrare, bjudit in till informationsträffar, seminarier och informerat i sfi-klasser. De som har affärsidéer erbjuds personlig rådgivning som kan handla om allt från företagsregistrering och juridik till budget och affärsplaner. Behovet är stort att få hjälp med att förstå regelverket och att kunna presentera en affärsplan på ett bra sätt. Nätverk för Entreprenörer från Etniska Minoriteter (Neem) Även andra aktörer finns med syfte att stödja invandrade entre- prenörer. Nätverket för Entreprenörer från Etniska Minoriteter (Neem) med säte i är verksamma på flera orter i . Nätverket är en ideell förening grundad , vars syfte är att främja entreprenörskap för främst kvinnor med utländsk bak- grund och att synliggöra, uppmärksamma och lyfta fram deras före- tagande. Genom uppsökande verksamhet har Neem ambitionen att nå grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden.