sou · GZB336d2 · 2012-01-01 00:00:00 — Stödutred- ningen föreslår sammanfattningsvis att FMV och FOI bör avvecklas och en ny stödmyndighet för det militära försvaret bör inrättas. Till den nya myndigheten förs delar av verksamheterna vid nämnda myndigheter. Vidare föreslås FHS avvecklas varvid delar av verk- samheten bör föras över till Försvarsmakten respektive inordnas som en del av ett befintligt universitet eller högskola. 13.2.3Krav på ett framtida system för Utredningen har tidigare, i kapitel 2, Utgångspunkter, och 12, Den framtida forsknings- och utvecklingsverksamheten, beskrivit olika aspekter av morgondagens krav på systemet för . Försvarsmaktens FoU-strategi bör – enligt utredningen - utgöra utgångspunkt vid en analys av vilka krav som kan ställas på den framtida strukturen för försvarets forsknings- och utvecklingsverk- samhet. I detta avsnitt behandlar utredningen vilka krav som kan ställas på, och vad som utgör en ändamålsenlig framtida organisa- tionsstruktur för, . Forskning och utveckling - framtida struktur Försvarsmaktens framtida behov av FoU Försvarsmaktens behov av FoU har tidigare redovisats i kapitel 4, Forsknings- och utvecklingsverksamheten , för dagens behov, och kapitel 12, Den framtida forsknings- och utvecklingsverksam- heten, för morgondagens behov. Utredningen presenterar här de viktigaste iakttagelserna. Sammanfattningsvis kan konstateras att en tydligt trend är att behovet av mer materielnära FoU minskar som den relativa betydelsen av kunskap och kompetens på höga system- nivåer samt på det samhällsvetenskapliga fältet ökar. Även om fler- talet FoU-områden har minskat och fortsätter att minska –2012, undantaget FoT-transfer, så är denna utveck- lingen tydlig.1 Detta innebär även att ju mer materielnära olika FoU-aktörer verkar desto hårdare kan reduktionerna förväntas slå. Aktörer som kan sägas utgöra delmängder av försvarets beställar- kompetens och strategiska kunskaps- och kompetensförsörjning drabbas i en mindre utsträckning. Utredningen konstaterar att Försvarsmakten fortsatt har ett tydligt behov av FoU-verksamhet, såväl i egen regi som utförd hos externa aktörer. Försvarsmakten redovisar en utveckling som innebär att inga FoT-områden lämnas. Reduktioner slår i stället brett över så gott som samtliga FoT-områden. Trenden är att områden som är relativt unika och exklusiva för – såsom telekrig, vapen och skydd samt sensorer och signatur- anpassning – upplever mindre reduktioner, eller till och med en omvänd trend, jämfört med andra FoT-områden. Områden som är starkt knutna till större plattformar – såsom flygteknik – reduceras starkare än andra områden. FoU på försvars- och säkerhetsområdet, särart och särskilda förutsättningar Utredningen har tidigare i kapitel 4, Forsknings- och utvecklings- verksamheten , och mer utförligt i kapitel 12, Den framtida forsknings- och utvecklingsverksamheten, redovisat ett antal särarter 1 Ju mer materielnära verksamheten på området är desto större relativ reduktion; 58 procents reduktion av Organisations- metod och materielutveckling; 36 procents reduktion av Teknik- utveckling; 34 procents reduktion av Forskning; 21 procents reduktion Övrigt koncern- övergripande FoU; samt 30 procents ökning av FoT-transfer. Forskning och utveckling - framtida struktur och särskilda förutsättningar som anses råda på försvars- och säker- hetsområdet i allmänhet, men även för . särskilda krav på offentligt ansvar för kunskapsproduktionen, särskilda behov av långsiktighet, särskilda krav på integritet och sekretess, samt särskilda behov av helhets- och samhällsperspektiv. Angivna särarter och särskilda förutsättningar påverkar – enligt utredningens bedömning – förutsättningarna för vilka organisa- tionsformer som kan vara lämpliga för . FoU i olika tidsperpektiv Försvarsmaktens strategi för forskning och utveckling fastslår att det övergripande syftet med Försvarsmaktens FoU-verksamhet är att både stödja den fortsatta realiseringen av ett flexibelt och tillgängligt insatsförsvar. Pågående och planerade insatser ska stödjas genom tidig och effektiv avtappning av resultat från FoU. FoU-verksamhet ska bidra till att ge Försvarsmakten den handlingsfrihet som krävs för att kunna möta framtida osäker- heter, förändrade förmågebehov samt de möjligheter och risker som nya teknologier skapar. En längre genomgång av Försvars- maktens FoU-strategi återfinns i kapitel 4, Forsknings- och utveck- lingsverksamheten . Detta innebär att förväntas leverera i olika tids- perspektiv. I termer av de kategorier som presenterades i kapitel 4 så ska strukturerna för FoU bl.a. kunna hantera FoU för:2 Försvarets omedelbara behov () – pågående och planerade insatser ska stödjas genom tidig och effektiv avtappning av resultat från FoU behov () – både stödja den fortsatta realiseringen av ett flexibelt och tillgängligt insatsförsvar Försvarets långsiktiga behov (eller längre) – ge För- svarsmakten den handlingsfrihet som krävs för att kunna möta framtida osäkerheter, förändrade förmågebehov samt de möjlig- heter och risker som nya teknologier skapar 2 Försvarsmaktens FoU-strategi i kursivt. Forskning och utveckling - framtida struktur Kraven i dessa olika tidshorisonter skiljer sig åt, främst rörande processerna för att styra och inrikta verksamheten. Beställarkompetensen och förmågan att formulera behov blir viktigare ju kortare tidsperspektiv som anläggs. Omedelbara behov identifieras bäst av brukare som befinner sig i nära anslutning till den operativa verksamheten. För dessa behov blir det därför avgör- ande att ha hög beställarkompetens och en god insikt i de pro- ducerande strukturernas kunskaper och förmåga att leverera. Beställaren har även goda förutsättningar att avgöra om kortsiktiga beställningar lever upp till de identifierade behoven. Samman- fattningsvis tillfredställs behov i detta perspektiv främst genom att försvaret efterfrågar och avropar kunskaper vid tydligt identifierade behov. Verksamheter som återfinns i detta perspektiv är exempelvis olika former av direktstöd (såsom studiestöd), enskilda beställ- ningar och utvärderingar. Försvarets behov i det medellånga perspektivet Styrning och inriktning i det medellånga perspektivet sker i dialog och förhandling mellan utförare och beställare. För dessa behov är det avgörande att det finns fungerande strukturer för dialog och inriktning av kunskapsuppbyggande inom ramen för etablerade forskningsområden. Verksamheter som återfinns i detta perspektiv är till exempel Försvarsmaktens s.k. FoT (Forsknings- och teknik- utveckling). På andra sidan av spektrat återfinns de strategiska och långsiktiga behoven som handlar om vilka hot och möjligheter som kan genereras av en osäker framtid. FoU-verksamheten är i denna kate- gori mer möjlighetsdriven och det är svårare för en beställare att adressera tydliga behov och efterfråga relevant verksamhet. Forsk- ningen måste därför i en högre utsträckning ske utifrån den utför- ande partens initiativ. Det är oftast de producerande strukturerna som, genom att de befinner sig mitt i kunskapsprocesserna, ser Forskning och utveckling - framtida struktur möjligheter och identifierar framtida osäkerheter. Denna tendens förstärks av att beställaren, genom sin placering i den operativa verksamheten, ofta har svårt att arbeta med verkligt långsiktiga horisonter. För dessa behov blir det avgörande att ge producerande strukturer en viss grad av frihet att lämna förslag och att det existerar ett förtroende mellan beställare och utförare. Det är av vikt att de utförande strukturerna har en intim kännedom om beställarens strukturer, behov och framtida utmaningar. Samman- fattningsvis tillfredställs behov i detta perspektiv främst genom att utförande strukturer uppmärksammar försvaret på olika hot och möjligheter i arbetet i olika kunskapsstrukturer. Ovanstående beskrivning illustrerar ett av de dilemma som finns på FoU-området när man behöver arbeta i skiljda tidsperspektiv. Beställarens förmåga att formulera träffsäkra behov och följande beställningar är avtagande ju längre bort från dagens verksamhet kunskapen förväntas få effekt. Istället ökar betydelsen av att vara nära själva kunskapssamhället för att se möjligheterna som en fram- tida utveckling ger. Tydligheten i kunskapsproduktionens återmat- ning blir allt svagare ju längre bort i tiden det studerade förväntas bli verklighet. Behov i ett kort perspektiv är därför beroende av förmåga att formulera behov medan behov i längre perspektiv är beroende av långsiktighet och förtroende parterna emellan. Ju mer främmande från dagens verksamhet det som studeras är, desto svårare blir det för de som befinner sig i dagens verksamhet att formulera behov och ge tydliga inriktningar. Sammanfattningsvis handlar dessa perspektiv om balansen mellan de som befinner sig i den operativa miljön och där kan identifiera behov och de som befinner sig i kunskapsmiljön och där kan identifiera möjligheter, utmaningar och hot. Förhållanden som är särskilt viktiga för resultaten i försvarets forsknings- och utvecklingsverksamhet Utredningen har, i dialog med berörda myndigheter och experter, identifierat ett antal förhållanden som bedöms vara särskilt viktiga för resultaten i . beställarens kompetens och kunskaper, utförarens kompetens och kunskaper, förmågan till systematisk kvalitetsarbete och uppföljning, Forskning och utveckling - framtida struktur mekanismer för överföring till och spridning av kunskap hos beställaren och övriga aktörer, utförarens kunskapsförsörjning och access till olika kunskaps- försörjande strukturer, samt möjligheterna och förhållningssättet till att arbeta tvärveten- skapligt. Beställarens kompetens och kunskaper För att få en god effekt av satsade resurser så behöver Försvars- makten vara en kompetent beställare eller ha tillgång till en ända- målsenlig beställarkompetens. Detta handlar främst om tre olika typer av kompetens och kunskaper: 1.Försvarsmakten måste ha en förmåga att omsätta behov i den egna organisationen till uppdrag och beställningar. Detta kräver såväl kunskaper om den egna organisationen som strukturer för att formalisera uppdrag. 2.Försvarsmakten behöver vissa initiala kunskaper för att förstå och formulera problem. Förmågan att formulera behov bygger på vissa grundläggande kunskaper som i sin tur krävs för att identifiera problem. 3.Försvarsmakten behöver goda kunskaper om utförarsystemets kunskaper och förmåga att leverera. Detta är av vikt för att uppdrag och beställningar ska konstrueras på ett relevant sätt. Försvarsmakten har traditionellt hanterat det ovan angivna genom att ha egen personal specialiserad mot FoU samt genom långsiktiga relationer med utpekade huvudleverantörer. I Försvarsmaktens FoU-strategi framhålls att: En förståelse för kunskapsuppbyggnadens villkor är avgörande för hur framgångsrikt detta kommer att ske. Det är en iterativ process där långsiktiga relationer och tät interaktion mellan användare/beställare och leverantör är grundläggande förutsättningar. För att maximera nyttan av Försvarsmaktens FoU-satsningar krävs att beställaren (För- svarsmakten) och leverantörerna (institut, universitet och högskolor, Forskning och utveckling - framtida struktur myndigheter och industri) skapar gemensamma och effektiva processer och samverkansformer för att överföra kunskap och erfarenhet.3 Detta fyller både funktionen av att ge beställaren kunskap och kompetens såväl som att ge utföraren domänkunskaper. En viktig funktion för att säkerställa denna beställarkompetens är på vilket sätt som kunskap, resurser och resultat förvaltas och tillgängliggörs hos Försvarsmakten såväl som hos de utförande organisationerna. I kapitel 12, Den framtida forsknings- och utvecklingsverk- samheten, beskriver utredningen flertalet utvecklingstendenser som kan förväntas påverka hur Försvarsmakten behöver bedriva sitt arbete . De ökande kopplingarna till det civila samhällets behov och kunskapsproduktion gör att kraven på Försvarsmaktens beställarkompetens mot andra aktörer än huvudleverantörerna kan förväntas öka. Bredare kunskap och kompetens rörande kunskaps- samhällets möjligheter och förmåga att leverera kommer bli allt viktigare. Utförarens kompetens och kunskaper För att få en god effekt av satsade resurser så behöver de utförande strukturerna ha vissa kompetenser och kunskaper. Detta handlar särskilt om fyra olika perspektiv. Leveranserna av relevant FoU gynnas av att utförarna: 1.har en god domänkunskap på försvars- och säkerhetsområdet, 2.har kunskaper och en stor förståelse för Försvarsmaktens upp- gifter, behov och inre strukturer, 3.har en god förankring i och god förståelse för vad kunskaps- samhället kan erbjuda, inklusive de egna strukturerna och för- mågan, samt 4.har förmåga att nyttja de ovanstående för att integrera kun- skapsleveranser till förmån för Försvarsmakten. För de mest strategiska perspektiven – vilka handlar om kunskap och strukturer som kan vara främmande för dagens verksamhet i Försvars- makten – blir förtroende mellan Försvarsmakten och utförarna än mer centralt. Av skäl som har förts fram ovan så måste utföraren, Strategi för Försvarsmaktens forskning och utveckling (FoU), (HKV 21 000:52385), s. 5. Forskning och utveckling - framtida struktur med sin förankring i kunskapssamhället, genom olika förslag, ta ett större ansvar för dessa perspektiv. Traditionellt har dessa utmaningar, i likhet med frågorna rörande Försvarsmaktens beställarkunskaper och kompetenser, hanteras genom långsiktiga relationer och tät inter- aktion. Förmågan till systematisk kvalitetsarbete och uppföljning För att hålla en god kvalitet i FoU-verksamheten är det viktigt att löpande och systematiskt arbeta med högt ställda kvalitetskrav. Inom det övriga vetenskapssamhället hanteras detta traditionellt bl.a. genom publicering i vetenskapliga tidskrifter, deltagande i vetenskapliga konferenser samt s.k. peer rewiev. FoU-verksam- heten på området försvar och säkerhet kan i många lägen arbeta med samma systematiska mekanismer, men dessa normala veten- skapliga mekanismer måste ibland kompletteras. Dessa kvalitets- säkrande mekanismer kan vara olika former av intern granskning mellan försvarsmyndigheterna och olika former av internationell, på övergripande nivå, utvärdering. Mekanismer för överföring till och spridning av kunskap hos beställaren För att få en god effekt av satsade resurser så behöver Försvars- makten, tillsammans med sina leverantörer, ha fungerande mekanismer för överföring och intern spriding av kunskap. Dess- utom behöver det finnas en återföring av kunskap till utförare för att säkerställa att man därmed kan ta fram rätt typ av kunskap. Utförarens kunskapsförsörjning och access till olika kunskaps- försörjande strukturer För att få en utförare att producera goda och relevanta resultat är tillgången till kunskap och olika kunskapsförsörjande strukturer av central vikt. Detta handlar om möjligheterna till att försörja den egna strukturen med data och empiri för analyser såväl som möjligheten att bygga vidare på andras resultat. Utan fungerande access tvingas antingen utföraren till orimligt stor egen verksamhet alternativt utebliven produktion/kvalitet. I sammanhanget bör poäng- Forskning och utveckling - framtida struktur teras att viss typ av empiri och kunskap aldrig går att substituera med egen verksamhet. Detta är speciellt viktigt i en kunskapsmiljö där access och till- gång påverkas av försvars- och utrikessekretess. Accessproblema- tiken handlar om utförarens tillgång till olika delar av kunskaps- samhället såväl som access till de olika aktörerna i försvarsfamiljen och när så erfordras också aktörerna på underrättelseområdet. Tillgången till olika kunskapsförsörjande strukturer är mer komplex på det försvars- och säkerhetspolitiska området. På vissa områden har försvaret tvingats lösa accessproblemet genom egen produktion och FoU – både för att kunna använda egen produktion och kunskap som en faktor i relationerna med andra aktörer, men även för att endast egen verksamhet säkerställer tillgången. Dessutom motiveras ofta FoU på försvarsområdet genom de unika resultat/produkter som tas fram. Detta i sin tur kräver ofta tillgång till unik empiri och kunskap. Möjligheterna och förhållningssättet till att arbeta tvärvetenskapligt I kapitel 12, Den framtida forsknings- och utvecklingsverksamheten, beskrivs trenden med att gränserna mellan civil och militär kun- skapsutveckling allt mer suddas ut. En lika viktig observation är att kunskapsprodukter och tillämpningar ofta är multidisciplinära på området försvar och säkerhet då verksamheten tar plats i komplexa s.k. sociotekniska system. Det är därför av vikt att arbetet på FoU-området i hög utsträckning sker och underlättar för tvärvetenskapliga lösningar och förhållningssätt. En utförares, eller Försvarsmakten egen, integrationskompetens och samverkansförmåga är viktig och kan förväntas bli allt viktigare. 13.2.4Försvarets framtida behov av FoU och relationen till olika utförare gör bedömningen att försvarets kun- skapsbehov eller behov av kvalificerad FoU ökar. Trenderna, som bl.a. har beskrivits i kapitel 12 är bl.a. att ökad interaktion med andra, ökat högteknologiskt inslag i försvarsmateriel samt en ökande komplexitet i insatser alla är utvecklingar som genererar allt större kunskapsbehov hos Försvarsmakten . Forskning och utveckling - framtida struktur ändras formerna, förutsättningarna och kostnaderna för att få dessa behov tillgodosedda. Exempel som den tilltagande trenden att civil teknikutveckling är ledande för teknikutvecklingen för med sig nya utmaningar för Försvarsmakten, men innebär att man kan tillgodogöra sig andras satsningar i stället för att bära hela kost- naden själv. Vilka FoU-aktörer kommer att efterfrågas ? Det finns tre viktiga perspektiv i analysen av vilken verksamhet, och därmed vilka aktörer, som kommer efterfrågas fortsatt mycket eller ökande , nämligen: unika/allmänna behov, nära till/långt från kärnverksamheter, samt plattform/delsystem. Unika/allmänna behov Huruvida försvarets behov är unikt eller gemensamt med andra påverkar behovet av FoU. I de fall som behovet är unikt, alternativt om det inte är möjligt att göra gemensam sak med andra, tvingas Försvarsmakten att driva starka egna FoU-områden – med relativt stora kostnader som följd. Alternativet är att ta en medveten risk och inte få kunskapsbehoven tillgodosedda. På områden av denna typ blir det viktigt att arbeta på en större höjd/bredd av system- nivåer. Motsatsen är områden där kunskapen, på grund av att andra har liknande behov, kan tas fram av andra eller tillsammans med andra. Exempel på detta är FoU vid civila UoH alternativt olika former av bi- eller multilaterala samarbeten. På områden där försvaret kan nyttja andras FoU alternativt göra gemensam sak med andra minskar betydelsen av att driva en stark och/eller komplett egen FoU. Istället blir förmågan till integration och försvarsspecifik domänkunskap viktigare. Fokus i dessa lägen blir därför att göra FoU-satsningar som innebär att utförande aktör har en god överblick och professionell förståelse för det veten- skapliga området snarare än tar fram forskningsresultaten själv. Något tillspetsat och förenklat kan sägas att områden med stora restriktioner på kunskapsspridning och begränsad allmän tillgång Forskning och utveckling - framtida struktur innebär egen tillämpad FoU, medan god tillgång till kunskap och stora överlapp mellan Försvarsmaktens och andras behov innebär expertis och integrationskompetens. Nära till/långt ifrån Försvarsmaktens kärnverksamheter Områden där stöd levereras i nära anslutning till Försvarsmaktens kärnverksamheter – taktisk/operativ verksamhet, militärstrategisk inriktning, ledning och planering eller krigsförbandsutvecklingen – är mer angelägen än verksamhet som återfinns mer distanserat. Regeringen har dessutom angivit att FoU-verksamhet som bedrivs nära Försvarsmaktens kärnverksamhet är värdefull i den kom- mande inriktningen av försvaret och att andelen verksamhetsnära utnyttjande av FoU-resultat bör öka. Ett exempel på detta är att med stöd av FoU-resurser snabbt identifiera lösningar på operativa behov som uppstår under insatser. Ett annat sådant exempel är att med stöd av FoU-resurser värdera alternativa anskaffnings- möjligheter. I kapitel 12, Den framtida forsknings- och utvecklingsverksamheten, redogörs för att myndigheternas materielförsörjningsstrategi och regeringens nya principer för materielförsörjning förväntas inne- bära ett ökat fokus vid vidmakthållande och beprövad materiel framför nyanskaffning och utveckling. Dessutom redogörs för att huvuddelen av de större materielsystemen som kommer att finnas de kommande 25 åren är redan i drift, under produktion eller projekterade. Trenden är att, bl.a. på grund av ständigt ökande styckkostnader för större plattformar och en mer inbyggd flexi- bilitet och modularitet, att system används och kan uppträda i stridsmiljön . Behoven av FoU kopplade till större materielsystem/plattformar bedöms minska. verkar samma trend i riktning mot ett ökat fokus vid delsystem och modularitet i syfte att säkerställa en kontinuerlig förmågeutveckling under system- ens livscykel. Forskning och utveckling - framtida struktur Sammanfattningsvis kan, med anledning av de ovanstående, således sägas att aktörer som: tar fram egna FoU-resultat på FoU-områden vilka Försvars- makten anser det angeläget att driva egna starka FoU-områden, har expertis och integrationskompetens på FoU-områden där Försvarsmaktens behov överlappar andras, bedriver FoU-relaterad verksamhet nära Försvarsmaktens kärn- verksamheter, samt fokuserar på moduler eller delsystem snarare än plattformar, fortsatt kommer att vara viktiga, eller eventuellt öka i betydelse, sett i ljuset av Försvarsmaktens framtida behov av FoU. Omvänt kommer aktörer som: endast har expertis och integrationskompetens på FoU-områden vilka Försvarsmakten anser det angeläget att driva egna starka FoU-områden, tar fram egna FoU-resultat och driver starka egna FoU- områden på områden där Försvarsmaktens behov överlappar andras, bedriver FoU-relaterad verksamhet långt från Försvarsmaktens kärnverksamheter, samt fokuserar på olika plattformar och hela systemlösningar snarare än moduler eller delsystem, att minska i betydelse som utförare av Försvarsmaktens FoU. 13.3FOI:s nuvarande och framtida verksamhet I detta avsnitt beskriver utredningen vilken verksamhet FOI utför (2008–2010) samt vilken verksamhet som FOI kan förväntas utföra (2012 och framåt). Vi beskriver även vissa krav på och särskilda förhållanden för FOI:s framtida verksamhet. Beskrivningarna tar sin utgångspunkt i två indelningar. Först beskrivs verksamheten i formen av marknadsområden och därefter i funktion- ella termer. Den sistnämnda indelningen har som utgångspunkt verk- Forskning och utveckling - framtida struktur samhetslogiska beroenden där verksamheter som anses ingå i en gruppering har starkare logiska beroenden än verksamheter som ingår i andra grupperingar – i detta perspektiv är även utgångs- punkten att verksamheter med stora likheter/beroenden, genom aktiva åtgärder från FOI:s sida, har en geografisk närhet till varandra. Detta innebär att FOI:s indelning i avdelningar respek- tive på vilka orter myndigheten är aktiv är grundelement i indel- ningen. FOI indelar sina verksamhetsområden/marknadsområden efter intäkternas ursprung. Marknaderna som FOI, enligt årsredovisning 2010, får intäkter från är (i löpande priser): Tabell 13.1 Intäkter per marknadsområde (FOI) Källa: FOI:s årsredovisning 2010. I tabellen kan man se att det sker ett antal förändringar av betyd- else i perioden. Området Försvar minskar med , så ökar området Regeringskansli med . En viktig förklaring till detta är att anslagsmedel för CBRN-verksamheten överförs från Försvarsmakten (och MSB) direkt till FOI. får denna överföring fullt genomslag då anslagen från regeringen ska ha ökat med – de fördelade anslagsmedlen till FOI är .