sou · H0B363 · 2012-10-03 00:00:00 — I linje med den digitala agendan för är det viktigt att lyfta fram vilka möjligheter som digitaliseringen medför för de små och medelstora företagen inom de specifika områden som program och åtgärder omfattar. Synliggör it i småföretag Av de fallstudier som finns bilagda i utredningens delbetänkande framgår tydligt den strategiska betydelse en utvecklad it-användning har för affärsutveckling och konkurrenskraft i företagen. En tydligare koppling mellan it som verktyg för strategisk utveckling och arbetet med stöd till affärsutveckling i nya och befintliga företag inom samtliga insatser och program med denna inriktning ser vi därför som en viktig insats. Som framgår i avsnittet Utgångspunkter anser vi att det är viktigt att it-främjande åtgärder sätts in i ett sammanhang. Därför är det viktigt att dessa kopplas direkt till de ämnes- och branschinriktade insatser som görs för att stärka små och medelstora företags utvecklingsmöjligheter. Vi föreslår därför att får i uppdrag att utarbeta en strategi för hur it-perspektivet kan bli en integrerad del av myndighetens satsningar. Syftet är att säkerställa att it finns med redan i de tidiga faserna av design och planering av program och åtgärder. En del av strategin bör också vara att redogöra för vilken typ av insatser som utifrån it-perspektivet kan vara befogat att uppmärksamma. Som komplement till strategin bör en handlingsplan upprättas vilken mer konkret anger vilka specifika aktiviteter som bör vidtas i samband med att nya program och insatser utvecklas. Förslaget innebär enligt utredningen att it synliggörs i ett konkret sammanhang, direkt kopplat till ämnes- och branschinriktade program och insatser som bedöms vara viktiga för att främja företagsutveckling. Särskilda it-inriktade insatser som genomförs parallellt och utan koppling till övriga insatser för företagsutveckling bör undvikas. Dessa riskerar att fokusera på tekniken i sig i allt för hög utsträckning vilket troligen minskar legitimiteten för insatserna bland företagen. föreslås få för uppdraget. Medlen föreslås tillföras med hälften var från anslaget 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. inom utgiftsområde 22 Kommunikationer och anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. När strategin och handlingsplanen väl är på plats är vår bedömning att eventuella it-relaterade åtgärder som blir ett resultat av detta systematiska arbetssätt finansieras inom myndighetens ordinarie anslag. Synliggör it i småföretag 5.1.2Kunskapsspridning, erfarenhetsutbyte och metodstöd Förslag: får i uppdrag att ansvara för att kunskapsspridning, erfarenhetsutbyte och metodstöd kring itrelaterade insatser sprids mellan aktörer som är direkt involverade i genomförandet av program och åtgärder som initierats av eller där myndigheten har en uppgift igenomförandet. Kunskaper och erfarenheter av it-relaterade insatser bör spridas mellan de aktörer som på olika sätt arbetar med de program och insatser som genomförs inom ramen för verksamhet. Det är viktigt för att undvika en situation där aktörer i olika delar av landet genomför snarlika insatser utan kännedom om varandra. Om så är fallet är risken stor att viktiga lärdomar inte tas tillvara. I värsta fall kan det resultera i att insatser som visat sig vara mindre framgångsrika upprepas. I de kontakter utredningen har haft med aktörer på lokal och regional nivå har bilden varit att det råder en låg kännedom om andra it-relaterade projekt som bedrivs på annan plats i landet. Det är också viktigt att myndigheten kan bistå med adekvat metodstöd till aktörer som är engagerade i utformning och genomförande av de olika insatserna där har en roll. Utredningens bedömning är att de av oss föreslagna åtgärderna kommer att utveckla myndigheten till en central kunskapsnod på området it i småföretag. Det är en roll som myndigheten har på andra områden. Det är viktigt att poängtera att vi inte föreslår att ska bygga upp en ny struktur för den här uppgiften. Istället bör myndigheten med fördel använda sig av redan befintliga grupperingar och nätverk. 5.1.3Strategisk dialog och samverkan med marknadsaktörer Förslag: får i uppdrag att administrera ett samverkansforum kring it-användning i småföretag. Arbetet, inklusive eventuella förslag till policyåtgärder, ska redovisas till regeringen som en del av kommissionens årliga rapportering. Synliggör it i småföretag Som vi konstaterat i delbetänkandet använder småföretag it i lägre utsträckning än större företag. Av företag med 1–9 anställda är det som inte använder dator och som inte har tillgång till internet. En orsak till den lägre it-användningen bland småföretagen tycks vara ett resultat av tidsbrist. Även upplevda höga kostnader lyfts fram som ett hinder för en utvecklad it-användning. I båda fallen bedömer vi emellertid som ett problem i sammanhanget att den konkreta affärsnyttan för den egna verksamheten av en it-lösning inte alltid framgår på ett tydligt sätt. Att påvisa affärsnyttan av it är primärt inte en uppgift för staten. Ett stort ansvar ligger hos marknadsaktörerna. Under utredningsarbetet har det framkommit att åtminstone vissa mer tongivande marknadsaktörer inte särskiljer småföretag som ett eget marknadssegment. Istället betraktas småföretagen som en del av hushålls- eller slutkonsumentsegmentet. Det är fullt förståeligt då behoven i fråga om hård- och mjukvara för dessa grupper är mycket likartade. innebär detta att den konkreta affärsnyttan för småföretagen inte uppmärksammas på ett tydligt sätt. Vi har även sett exempel på att behoven och efterfrågan från olika branscher inte behandlas när kunderbjudanden utvecklas. Småföretag betraktas som en enhet vilket innebär att kommunikationen med företagen blir allt för generell. Småföretag som marknadssegment innebär en utmaning. Varje enskilt småföretag är en liten kund. Kostnaderna att nå fram till det enskilda företaget överstiger den förväntade intäkten. Småföretagen fokuserar på sin kärnverksamhet och det tas inga egna initiativ till att samverka med andra företag för att tillsammans bilda en intressant kritisk massa för leverantörer av it-lösningar. En form av marknadsmisslyckande kan sägas råda. I drivs projektet som bl.a. har lett till att de företag som ingår har börjat betraktas som en intressant målgrupp för leverantörer av affärssystem. Projektet har i detta sammanhang fungerat som en mäklare som dels fört samman småföretag, dels fört samman småföretagen med it-leverantörer. Sammantaget anser vi att det är viktigt att skapa ett samverkansforum där marknadsaktörer tillsammans med företrädare för småföretag och offentlig sektor kan diskutera och tillsammans eller var och en för sig genomföra åtgärder i syfte att främja en mer utveck- Synliggör it i småföretag lad it-användning bland småföretagen. Forumet blir också viktigt för att lyfta fram eventuella behov av policyutveckling på området. I sammanhanget vill vi lyfta fram det arbete som bedrivs inom ramen för . Digidel syftar till en ökad digital delaktighet i . Målet med kampanjen är att ytterligare minst 500 000 svenskar ska börja använda internet innan utgången av 20132. Kampanjen samlar en rad partners som på olika sätt vill bidra till målsättningen. Vilka åtaganden de olika aktörerna gör redovisas på webbplatsen. Vi anser att modellen är intressant och att vårt förslag till samverkansforum kan liknas vid ett Digidel-SMF. Digitaliseringskommissionen3 är mycket lämpad för uppdraget att hålla samman arbetet. Det ligger väl i linje med kommissionens uppdrag att förvalta de s.k. signatärerna av den digitala agendan. Flera av dessa utgörs av relevanta företag som skulle kunna ingå i det föreslagna samverkansforumet. Signatärerna står bakom den digitala agendans inriktning och är beredda att göra åtaganden för agendans genomförande. Enligt har denna möjlighet att lämna förslag på arbetsgrupper som behandlar specifika frågeställningar och där olika aktörer i samhället kan medverka. I formell mening anser vi att ett Digidel-SMF kan ha formen av en sådan arbetsgrupp. Förutom marknadsaktörer bör relevanta intresseorganisationer som representerar småföretag och branschförbund ingå. Vi bedömer att det kan vara värdefullt att branschföreträdare eller motsvarande för besöksnäringen, vård och omsorg samt kulturella och kreativa näringar inkluderas då dessa har uppmärksammats som intressanta utvecklingsbranscher. Av den genomgång av branscherna som görs i kapitlet It i vissa program och branscher anser vi att det kan finnas skäl att sätta in dem i ett it-politiskt sammanhang. Även , och bör delta i forumet. Arbetet som bedrivs inom ramen för samverkansforumet ska redovisas i den årliga rapport som har i uppgift att lämna till regeringen i enlighet med kommissionens direktiv. I likhet med övrig redovisning ska förslag till policyutveckling och åtgärder på området vara en del av redovisningen. Uppdraget bör rymmas inom ekonomiska ramar som regeringen fattat beslut om. 2Se för ytterligare beskrivning. 3En närmare beskrivning av kommissionens uppdrag framgår av dess direktiv, – en kommission för den digitala agendan (dir. 2012:61). Synliggör it i småföretag ett förtydligande av en del av det uppdrag som kommissionen redan har fått genom sitt kommittédirektiv. 5.2Statistikförsörjning en viktig komponent Den viktigaste källan till information om it-användning i näringslivet är undersökningen Företagens användning av IT som () genomför . Undersökningen är EU-reglerad genom förordningen om gemenskapsstatistik om informationssamhället4. De årliga undersökningarna regleras i närmare detalj genom genomförandeförordningar. Av dessa framgår bl.a. vilka frågor som ska ingå i de årliga undersökningarna samt urval och redovisning av resultaten. Av förordningarna framgår att företag med färre än 10 anställda inte ingår som en obligatorisk population. Vidare framgår av genomförandeförordningen vilka näringsgrenar som ska ingå i statistiken. samordnar undersökningarna i medlemsstaterna. Syftet är att få harmoniserade modellenkäter och därmed information som är jämförbar mellan länderna och över tiden. SCB ansvarar för den svenska statistikinsamlingen i enlighet med särskilda regeringsbeslut. Det senaste beslutet fattades . Genom beslutet tillförs SCB medel för uppdraget. Av beslutet framgår även att SCB i genomförandet av uppdraget ska samråda med (), Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), , Trafikanalys, Verket för innovationssystem () och andra berörda aktörer. SCB erhåller finansiering för att täcka de delar av undersökningen som är obligatoriska enligt EU-regleringen. Detta innebär att undersökningen inte inkluderar företag med färre än 10 anställda. (.SE) har därför bekostat en årlig undersökning riktad till den målgruppen som genomförs av SCB. Denna innehåller färre frågor jämfört med SCB:s ordinarie undersökning och resultaten redovisas inte per bransch. Möjligheterna till jämförelser mellan undersökningarna är begränsade. undersökning Företagens villkor och verklighet har innehållit ett par frågor kring företagens it-användning. I den senaste undersökningen ingår en fråga om företagens använd- 4Förordning (EG) nr 808/2004. 5Förlängning av uppdrag att genomföra undersökningarna om it-användning i företag och bland individer 2012, N2011/3222/ITP. Beslut vid regeringssammanträde . Synliggör it i småföretag ning av internet. Undersökningen genomförs på Tillväxtverekts eget initiativ. Utredningen anser att undersökningen är värdefull, inte minst på grund av dess stora urval av företag som ingår. På finns en länksamling av it-relaterad statistik med inriktning på företag. Där finns bl.a. undersökning upptagen. I övrigt är statistiken som nämns av mer allmän karaktär såsom exempelvis export och import inom olika branscher, it-konsultindex och FoU och näringsverksamhet6. Vi konstaterade i delbetänkandet att urvalet i undersökningarna om it-användningen i företagen är relativt begränsat. Det försvårar möjligheterna att få fram uppgifter om it-användningen inom olika branscher och om geografiska skillnader finns. Det gäller inte minst undersökningen som riktas till företag med färre än 10 anställda. Tillväxtanalys har berört statistiksituationen i rapporten i landsbygder – IT-användning med fokus på mikroföretag7. Myndigheten konstaterar att undersökningarnas urval medför vissa begränsningar. En rekommendation i rapporten är därför att urvalsstorleken bör ökas för att ge en bättre bild av it-användningen. Det är också viktigt att säkerställa att geografiska och branschvisa jämförelser går att göra. Utifrån detta rekommenderar Tillväxtanalys att en större undersökning genomförs i vilken ett större urval av företag och fler frågor kan ingå. Eftersom teknikutvecklingen är snabb föreslås även att de statistiska undersökningarna kompletteras med ett relativt stort urval djupintervjuer med företagare som representerar olika branscher för att få en bättre förståelse för områdets utveckling. Det är enligt vår mening viktigt att jämförelser mellan samtliga storleksgrupper av företag går att göra. Vi ser en fara i att finansieringen av undersökningen riktad till företag med 1–9 anställda sker på frivillig basis av (.SE). Om .SE beslutar att inte längre bekosta undersökningen är risken överhängande att den statistiken inte längre kommer att sammanställas. En olycklig situation med tanke på att dessa företag har stor betydelse för den svenska ekonomin. Bedömningen är att det är viktigt att även företag med 0 anställda inkluderas i statistiken. I viss annan statistik görs det , men . Företag där endast ägaren är verksam har andra Tillväxtanalys konstaterar även dem i rapporten för IT-politiska insatser – Kartläggning av indikatorer, Rapport 2009:15, att länksamlingen främst innehåller mer allmän statistik om näringslivet. 7Tillväxtanalys, rapport 2010:11. Synliggör it i småföretag förutsättningar och andra drivkrafter jämfört med företag där minst en anställd finns. Det är därför angeläget att kunna jämföra dessa företag. Eftersom en stor andel av småföretagen utgörs av företag där endast ägaren är verksam är det viktigt att gruppen inte osynliggörs i statistikinsamlingen. Det kan vara nödvändigt att i urvalet sortera bort företag som inte är aktiva eller som bedrivs som sidoverksamhet. Genom att till exempel sortera bort företag med låg omsättning kan detta åstadkommas. Några branscher ingår inte i de it-undersökningar som genomförs. Det gäller branscherna (enligt Svensk näringsgrensindelning, SNI2007) jordbruk, skogsbruk och fiske, utvinning av , offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk socialförsäkring, utbildning, vård och omsorg; sociala tjänster, kultur, nöje och fritidsverksamhet, annan serviceverksamhet (med undantag av reparation av datorer och kringutrustning samt kommunikationsutrustning), förvärsarbete i hushåll samt verksamhet vid internationella organisationer. Inom jordbruk, skogsbruk och fiske finns cirka 240 000 företag registrerade och är därför en viktig grupp sett till det totala antalet företag i (cirka 1,1 miljoner enligt SCB:s undersökning Företagens ekonomi). Det stora flertalet av dessa företag är emellertid små, med färre än 10 anställda och många är vilande, eller bedrivs som sidoverksamhet med mycket låg omsättning. Branschen ingår inte i EU-regleringen och det är anledningen till att SCB inte undersöker dessa företag. Det är emellertid olyckligt om hela branschen utesluts på grund av detta. Det kan därför vara av intresse att se över om rimliga kriterier går att sätta upp vilka möjliggör att aktiva företag inom branschen kan ingå i den svenska statistiken. Detta kan också gälla andra växande branscher såsom till exempel vård och omsorg. Synliggör it i småföretag Förslag: årliga undersökning Företagens användning av IT utökas till att också omfatta företag med 0–9 anställda. får i uppdrag att utreda och lämna förslag till hur ytterligare branscher kan inkluderas i den statistik som samlas in. ges i uppdrag att genomföra en kvalitativ undersökning i form av djupintervjuer riktad till småföretag kring it-användning. Det är angeläget att säkerställa att statistik över småföretagens itanvändning även fortsättningsvis samlas in. Vi ser brister i att ingen central myndighet har ansvaret att följa och sprida kunskap kring it:s betydelse för småföretagen. Om grundläggande statistik inte tillhandahålls riskerar vi att hamna i en situation där ett område av stor betydelse för tillväxten osynliggörs. SCB bör därför få i uppdrag att utöka undersökningen Företagens användning av IT genom att även inkludera företag med 0–9 anställda. Statistiken samlas in genom Stiftelsens för internetinfrastruktur (.SE) försorg. Det sker på frivillig basis. Vi bedömer att statistiken för de minsta småföretagen (0–9 anställda) på ett mer effektivt sätt kan samordnas med statistiken som samlas in för övriga storleksklasser av företag. Vidare innebär förändringen att staten på ett tydligare sätt tar ansvar för att statistiken samlas in även framgent. De minsta småföretagen utgör den i särklass största gruppen av de svenska företagen vilket gör det angeläget att SCB får ett tydligt uppdrag att även inkludera gruppen i statistiken som rör it-använd- ning i svenska företag. Företag där endast en person är verksam är viktiga att kunna synliggöra i statistiken. Detta eftersom förutsättningarna och drivkrafterna för dessa företag på många sätt skiljer sig från övriga företag. Dessa företaget klassificeras i vissa fall som företag med 0 anställda. Om det handlar om ett aktiebolag klassificeras emellertid företaget som om det har en anställd eftersom ägaren i juridisk mening betraktas som anställd. Önskvärt är med andra ord att för de allra minsta företagen utgå från faktiska förhållanden och inte företagens juridiska form. SCB bör så långt det är möjligt eftersträva att så blir möjligt i redovisningen av statistiken. Synliggör it i småföretag Vi bedömer att behövs för att täcka merkostnaden att även inkludera företag med 0–9 anställda i statistikinsamlingen. Utredningen föreslår att medel tas från anslaget 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. För att kunna följa utvecklingen och analysera skillnader mellan olika branscher är det viktigt att sträva efter en så bred branschrepresentation som möjligt. Vi finner det särskilt angeläget att utreda möjligheterna att inkludera branschen jordbruk, skogsbruk och fiske i undersökningen. Verksamheter inom dessa näringar är allt mer beroende av den digitala tekniken. Vidare är företagen vanligen lokaliserade i gles- och landsbygdsområden. It innebär möjligheter att överbrygga geografiska hinder. Många företag inom branschen ingår också i besöksnäringen där it är en viktig förutsättning. Det är sammantaget angeläget att kunna synliggöra hur utvecklingen ser ut inom branschen, inte minst för att i ökad utsträckning kunna koppla samman de företagsrelaterade verksamhetsbehoven med it-infrastrukturen. SCB föreslås därför få i uppdrag att utreda förutsättningarna för och möjligheterna till att inkludera ytterligare branscher i undersökningen över företagens it-användning. Uppdraget bör genomföras i dialog med Tillväxtanalys och . För uppdragets genomförande föreslår vi att avsätts. Utredningen föreslår att medel tas från anslaget 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Kvantitativ statistik som samlas in återkommande är viktig för att kunna följa utvecklingen . innebär den snabba teknikutvecklingen att statistiken släpar efter. När resultaten väl publiceras ser förutsättningarna redan annorlunda ut. Det kan också vara svårt att fånga upp nya trender och problem som företagen ställs inför. Vidare är det svårt att utifrån kvantitativ data få en djupare förståelse av vad som döljer sig bakom siffrorna. Varför skiljer sig olika branscher åt och varför tycks visa tillämpningsområden vara vanligare än andra kan vara frågeställningar som kvantitativa undersökningar har svårt att besvara. Att kombinera kvantitativ datainsamling med mer kvalitativa undersökningar kan vara ett sätt att få en bredare bild och förståelse av ett område. Kvalitativa undersökningar är inte generaliserbara, men har fördelen av att bättre fånga upp nya trender och problem som respondenterna upplever. Vi föreslår därför att får i uppdrag att genomföra kvalitativa undersökningar . Synliggör it i småföretag Undersökningarna bör bland annat undersöka vilka hinder och möjligheter företagen som ingår upplever med it. Genom undersökningarna bör myndigheten även sträva efter att hitta goda exempel, eller föregångare, inom olika branscher som kan lyftas fram som typexempel. Just exemplets makt har under utredningens gång framhållits som en viktig motivationskälla med hög legitimitet för många småföretagare. Vi anser att det är tillräckligt om en återkommande kvalitativ undersökning genomförs . Ett skäl till är att inte i onödan belasta småföretagen med intervjuer. Vi bedömer också att en kvalitativ undersökning kan vara aktuell då frågorna och resonemangen bör ta fasta på faktorer och företeelser inom företagen som gäller även om applikationerna i sig förändras. Uppstartsarbetet inför varje undersökning bör även få ta i anspråk för att öka möjligheterna att belysa rätt frågeställningar. Vi föreslår att undersökningarna får en tematisk inriktning. Val av tema kräver noggrann omvärldsanalys för att avgöra vilka områden som kan vara mest angelägna att inkludera. Val av tema bör göras i dialog med andra relevanta aktörer på området, främst Tillväxtanalys, samt . Vi anser att bör få uppdraget. Tillväxtanalys skulle kunna övervägas i sammanhanget. Vår bedömning är emellertid att uppgiften passar då vi också föreslår att myndigheten får en tydligare roll på området it-användning i småföretag. Den här uppgiften bedömer vi kommer att bidra till myndighetens kunskapsuppbyggnad på ett positivt sätt. Vi får ett system med en aktör som mer kontinuerligt kan känna av utvecklingen och vad teknikutvecklingen innebär. Uppdraget bör finansieras inom nuvarande anslag. I utredningens delbetänkande framgår att brist på kompetens och tid för att skaffa nödvändig kompetens är uttryckliga hinder för ökad it-användning i småföretag. Det framgår både av den forskningsrapport som () utarbetat, av den webbpanel bestående av småförtagare som vi tillfrågat samt av de internationella erfarenheter som redovisas i delbetänkandet. I rapporten från framhålls att ägaren och företagsledningen i ett småföretag har stor påverkan på användningen av it. Är ägaren omedveten om hur man i verksamheten kan dra nytta av it, kommer inte it-lösnigar att användas i företaget i någon större utsträckning. Likaså framförs i rapporten att småföretag som använder it måste ha anställda med rimlig kompetens om hur tekniken ska användas. Dessa behöver nödvändigtvis inte vara it-spe- cialister men individer som har ett intresse av att använda tekniken. Av Företagarnas webbpanel framgår att småföretagen inte anser att ägarnas eller ledningens it-kompetens utgör något av de större hindren för it-användningen i företaget. Som stora hinder anges dock tidsbristen dels för att avgöra vilka it-system som passar till företagets verksamhet och dels för att installera och lära sig nya system. En generell erfarenhet från EU-länder är att olika informationskanaler bör upprättas via vilka stöd kan lämnas till småföretagen rörande it-användning. Viss grundläggande information kan läggas på nätet men mer specifik kunskap förmedlas oftast via konsulter. Företagen pekar på behovet av företagsspecifik information vilket sker genom individuell rådgivning eller genom branschvisa program och nätverk. Många undersökningar visar att det huvudsakligen är större företag som använder e-utbildning. I , och ses utbildning som ett centralt verktyg för att förmå små företag att öka sin avancerade it-använd- ning.