sou · GZB369 · 2012-01-01 00:00:00 — Enligt 8 kap. 3 c § kommunal- lagen (1991:900) får en kommun dock inte ta ut högre avgifter än som svarar mot kostnaderna för de tjänster eller nyttigheter som till- handahålls (självkostnadsprincipen). Undantag från självkostnads- principen finns dock inom flera områden, t.ex. sjuktransporter och kollektivtrafik. I förarbetena till bestämmelsen i 8 kap. 3 c § kommunallagen (prop. 1993/94:188 s. 84 ff) lämnades följande redogörelse för själv- kostnadsprincipens innebörd. Självkostnadsprincipen syftar på det totala avgiftsuttaget för en verksamhet. Kostnaderna i det enskilda fallet har således inte någon betydelse. I princip alla kostnader som vid en normal affärsmässig drift är motiverade från företagseko- nomisk synpunkt bör kunna läggas till grund för självkostnadsberäk- ningen. Alla relevanta direkta och indirekta kostnader som verksam- heten ger upphov till ska därför ingå i en självkostnadsberäkning. Utöver externa kostnader och intäkter är det självklart att även ta med alla relevanta interna eller kalkylerade poster. Exempel på direk- ta kostnader är personalkostnader och personalomkostnader (pen- sionskostnader), material, tjänster och försäkringar. Exempel på indirekta kostnader är lokalkostnader, kapitalkostnader och admi- nistrationskostnader. Kapitalkostnader ingår i självkostnaderna för en verksamhet. Sådana kostnader består av avskrivningar på tillgångar och av ränta. Kapitalkostnadsberäkningarna ska så långt som möjligt göras i enlighet med gängse metoder och god redovisningssed. Det innebär exempelvis att ränta beräknas på kapital som kommunerna tillskjuter verksamheten. En självkostnadskalkyl bygger ofta på osäkra antaganden. Det är därför inte realistiskt att uppnå en fullständig överensstämmelse mellan faktiska kostnader och intäkter. Ett över- uttag av avgifter bör därför kunna godtas så länge avgifterna inte väsentligen överstiger självkostnaderna för verksamheten. Det tota- la avgiftsuttaget bör emellertid inte få överstiga de totala kostnader- na för verksamheten . En fondering av överskott ska få göras bara under förutsättning att överskotten från avgif- terna skulle användas för framtida investeringar i enlighet med en långsiktig plan för verksamheten. Redovisningen av sådana belopp ska i bokföringen avgränsas så att ingen oklarhet kan råda om om- fattningen av de årliga och över åren ackumulerade beloppen. Enligt 2 kap. 7 § kommunallagen får kommuner och landsting driva näringsverksamhet, om den drivs utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar och tjänster till med- borgarna. Enligt huvudregeln får sådan verksamhet inte bedrivas på det egentliga näringslivets område. Viss sådan verksamhet har dock accepterats i praxis förutsatt att det finns ett nära eller naturligt sam- band med befintlig eller erkänd verksamhet. Cafeterior på sjukhus är exempel på sådan näringsverksamhet som accepterats i praxis. Enligt vad som uttalas i våra direktiv kan närings- verksamhet skapa ett problem ur konkurrenshänseende. I direktiven anges vidare att självkostnadsprincipen förhindrar den kommunala verksamheten att ha samma vinstmarginal som privat verksamhet och att detta kan snedvrida konkurrensen. På flera områden, bl.a. sjuk- transporter och kollektivtrafikområdet, har därför särskilda undan- tag införts som innebär att kommuner och landsting ska agera affärs- mässigt för att undvika konkurrensproblem. Kommunala kompetensutredningen föreslog i betänkandet Kom- munal kompetens i utveckling (SOU 2007:72) en generell regel om att kommuner och landsting ska agera affärsmässigt när de bedriver intäktsfinansierad verksamhet inom frivilliga icke lagreglerade om- råden på en marknad som är ägnad för konkurrens, om inte särskilda skäl föreligger. Förslaget till lag kritiserades dock av många remiss- instanser för att vara oklart och svårtillämpat. I propositionen Kom- munala kompetensfrågor m.m. angav regeringen att frågan fick be- redas vidare (prop. 2008/09:21, s. 26). Det är som ett led i detta arbete som vår utredning fått uppdraget att utreda frågan om undantag från självkostnadsprincipen. Frågor som vi vill få belysta vid hearingen 1.Är det problematiskt för kommunerna att bedriva närings- verksamhet i enlighet med 8 kap. 3 c § kommunallagen? Vilka är problemen? 2.Självkostnadsprincipen innebär endast ett tak för hur höga av- gifter som en kommun kan ta ut. Hinder finns dock inte för kommunen att välja att ta ut lägre avgifter än självkostnaden. I vilken mån baserar kommunerna sin prissättningen på en själv- kostnad som beräknas på det sätt som beskrevs i förarbetena till 8 kap. 3 c § kommunallagen och i vilken mån tar kommu- nerna ut avgifter som understiger en sådan självkostnad? 3.Hur påverkas konkurrenterna av näringsverksamhet vars priser a)understiger självkostnaden, b)motsvarar självkostnaden? 4.Är den främsta anledningen till att näringsverksam- het som bedrivs i enlighet med 8 kap. 3 c § kommunallagen sned- vrider konkurrensen att priserna understiger självkostnaden? 5.I vilka branscher är självkostnadsbaserad närings- verksamhet ett hinder för en effektiv konkurrens? 6.Vilka blir effekterna för kommunmedborgarna och samhälls- ekonomin av att kommunerna bedriver näringsverksamhet i enlighet med självkostnadsprincipen? 7.Den 1 januari 2010 infördes i konkurrenslagen en möjlighet att förbjuda en kommun att i en säljverksamhet tillämpa ett visst förfarande, om detta 1.snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, eller 2.hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utveck- lingen av en sådan konkurrens. Innebär denna möjlighet till förbud att eventuella negativa effek- ter av näringsverksamhet som bedrivs i enlighet med 8 kap 3 c § kommunallagen minskat eller kommer att minska? 8.Har det gjorts några studier där någon av ovan ställda frågor behandlats? 9.Vilka är fördelarna och nackdelarna med den nuvarande ord- ningen? 10.Bör ytterligare undantag göras från självkostnadsprincipen? 11.Bör det i så fall göras något generellt undantag eller bör undan- tag göras branschvis? Ni är välkomna att behandla även andra aspekter som inte täcks in av frågorna men som är relevanta för våra överväganden i frågan om det behövs ett generellt undantag från självkostnadsprincipen. I vårt uppdrag ingår inte att göra några överväganden kring kommunal- lagens kompetensregler och behörigheten för kommunerna att be- driva näringsverksamhet. Sådana frågor ska därför inte behandlas vid hearingen. Vi ska inte heller diskutera några andra frågor som i och för sig ingår i vårt uppdrag, t.ex. olika frågor på statsstödsområdet. 1.Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. 2.Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. 3.Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. 4.Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. 5.Bemanningsdirektivets genomförande i . 6.Missbruket, Kunskapen, Vården. 7.Transporter av frihetsberövade. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. 9.Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. En ny väg för arbetet mot dopning. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. 13.Uppföljning av signalspaningslagen. 14.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. 16.Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? 18.Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. 19.Tid för snabb flexibel inlärning. 20.Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. 21.Utrikesförvaltning i världsklass. 22.Spirit of Innovation. 23.Revision av livsmedelskedjans kontroll- myndigheter. 24.Sänkt restaurang- och cateringmoms. 25.Utökat polissamarbete i och EU. 26.Studiemedel för gränslös kunskap. 27.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. 28.Cirkulär migration och utveckling –förslag och framåtblick. 29.Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009. + Lättläst + + Punkt- skrift. 30.Med rätt att välja –flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. 31.Staten som fastighetsägare och hyresgäst. 32.En ny upphovsrättslag. 33.Rapportera, anmäla och avhjälpa missför- hållanden – för barns och elevers bästa. 34.Etappmål i miljömålssystemet. 35.Bättre insatser vid missbruk och beroende –Individen, kunskapen och ansvaret. 36.Forskning och utveckling samt försvars- logistik – i det reformerade försvaret. 38.Ett myndighetsgemensamt servicecenter. 39.Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen + Bilagor. 40.Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. 41.Alkoholservering på särskilda boenden. 42.En reformerad domstolslagstiftning. 43.Offentlig upphandling från eget företag? –och vissa andra frågor. 44.Fjärrvärme i konkurrens. –objektivitet, beslag, dokumentation m.m. Ju. Framtida regelverk och ansvars- förhållanden på naturgasmarknaden i . 47.En samlad ekobrottsbekämpning. 48.Vård efter behov och på lika villkor –en mänsklig rättighet. –Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för med- finansiering. 50.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2010. 51.Fortsatt föräldrar - om ansvar, ekonomi, och samarbete för barnets skull. 52.Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäk- ringen. 53.Ny instansordning för va-målen. 54.Större ekonomisk trygghet för förtroendevalda. Rätt till ersättning vid arbetslöshet. 56.Kunskap på djupet – kunskapsunderlag för havsplanering. 57.En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner. 58.Skolans dokument – insyn och sekretess. 59.Spara i goda tider –för en stabil verksamhet 60.Ett nationellt för arbetsmiljö – behov och förutsättningar. 61.Vanvård i social barnavård. 62.Underhållsansvaret för statens renskötsel- anläggningar. – möjligheter och metoder. 64.Asylsökande ensamkommande barn. En översyn av mottagandet. 65.Statens roll i framtidens vård- och omsorgssystem – en kartläggning. 66.Sveriges internationella engagemang på narkotikaområdet + Bilagor 4 och 5. 67.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – vägen till effektivare e-förvaltning. 68.Rörelsereglering för försäkring och tjänstepension. Del 1 + 2. Transporter av frihetsberövade. Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? [16] Förvar. Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straff- rättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. Utökat polissamarbete i och EU. [25] Cirkulär migration och utveckling –förslag och framåtblick. [28] En ny upphovsrättslag. En reformerad domstolslagstiftning. [42] Förundersökning –objektivitet, beslag, dokumentation m.m. [45] En samlad ekobrottsbekämpning. Asylsökande ensamkommande barn. En översyn av mottagandet. [21] Spirit of Innovation. Uppföljning av signalspaningslagen. Forskning och utveckling samt försvarslogistik – i det reformerade försvaret. Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. Missbruket, Kunskapen, Vården. Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. [15] Staten som fastighetsägare och hyresgäst. Bättre insatser vid missbruk och beroende – Individen, kunskapen och ansvaret. Ett myndighetsgemensamt servicecenter. [38] Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. [40] Alkoholservering på särskilda boenden. Vård efter behov och på lika villkor – en mänsklig rättighet. Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull. Ny instansordning för va-målen. [53] Kommunaliserad hemsjukvård. [55] Vanvård i social barnavård. – möjligheter och metoder. Statens roll i framtidens vård- och omsorgs- system – en kartläggning. internationella engagemang på narkotikaområdet + Bilagor 4 och 5. Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. Sänkt restaurang- och cateringmoms. Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen + Bilagor. Offentlig upphandling från eget företag? – och vissa andra frågor. Spara i goda tider – för en stabil verksamhet + Bilagedel. Rörelsereglering för försäkring och tjänstepension. Del 1 + 2. Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. Tid för snabb flexibel inlärning. [19] Studiemedel för gränslös kunskap. Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. Rapportera, anmäla och avhjälpa missför- hållanden – för barns och elevers bästa. Skolans dokument – insyn och sekretess. Revision av livsmedelskedjans kontroll- myndigheter. Underhållsansvaret för statens renskötselanläggningar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. [14] Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. [18] Etappmål i miljömålssystemet. [34] Rovdjurens bevarandestatus. yttrande över SKB:s Fud- program 2010. [50]. – kunskapsunderlag för havsplanering. Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. Fjärrvärme i konkurrens. Framtida regelverk och ansvarsförhållanden på naturgasmarknaden i . – Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för med- finansiering. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – vägen till effektivare e-förvaltning. Bemanningsdirektivets genomförande i . Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009. + Lättläst + + Punkt- skrift. Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen. Större ekonomisk trygghet för förtroendevalda. Rätt till ersättning vid arbetslöshet. En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner. Ett nationellt för arbetsmiljö – behov och förutsättningar. En ny väg för arbetet mot dopning.