sou · H0B313 · 2012-03-30 00:00:00 — Statskontoret konstaterar att sådana analyser och uppföljningar inte är någon garanti för att förändringarna lyckas, men förutsätt- ningarna ökar sannolikt för att regeringen vid behov ska kunna 8 Statskontoret, 2010. När flera blir en – om nyttan med enmyndigheter. Konsekvenser av kommitténs förslag vidta åtgärder för att rätta till eventuella negativa konsekvenser av reformerna. Kommittén förordar att en systematisk utvärdering av reformen genomförs. En sådan granskning bör göras med beaktande av såväl medborgarperspektivet som verksamhetsperspektivet och rätts- kedjeperspektivet. Förslaget till lag om ändring i polislagen (1984:387) 4 § och Säkerhetspolisen utgör tillsammans polisen. ansvarar för polisverksamheten i landet med undantag för den polisverksamhet som Säkerhetspolisen ansvarar för enligt vad som anges i 7 §. Polismännen är tjänstemän hos eller Säkerhets- polisen, om regeringen inte föreskriver något annat. Regeringen bestäm- mer vad som avses med polisman. De föreslagna ändringarna i paragrafen är en följd av kommitténs förslag att , torium och de 21 polismyndigheterna ombildas till en myndighet () samt att Säkerhetspolisen ombildas till en fristående myndighet. Förslagen behandlas i avsnitten 9.1 och 9.2. I första stycket har bestämmelsen om länsvisa polisdistrikt och polismyndigheter tagits bort. En ny bestämmelse med innebörden att och Säkerhetspolisen tillsammans utgör polisen har införts i första stycket. Det görs tydligt vad som efter reformen avses med begreppet polisen. Detta begrepp förekommer i flera författningar, bl.a. i polislagens bestämmelser om polisverksamhetens ändamål (1 §) och polisens uppgifter (2 §). Vidare har införts en bestäm- melse om att har ett nationellt ansvar för polisverksamheten i hela landet, med undantag för den polis- verksamhet som Säkerhetspolisen ansvarar för. Ändringarna i andra stycket gör det tydligt att polismännen är tjänstemän hos antingen eller Säkerhetspolisen och är i övrigt redaktionella. 7 § Säkerhetspolisen ansvarar för den polisverksamhet som syftar till att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet. Regeringen får upp- dra åt Säkerhetspolisen att i särskilda hänseenden ansvara också för annan polisverksamhet. När Säkerhetspolisen leder polisverksamhet ska vad som i lag eller annan författning föreskrivs om polismyndighet i tillämpliga delar gälla även Säkerhetspolisen. Den nuvarande bestämmelsen i första stycket om Rikspolis- styrelsens ställning och uppgifter har tagits bort. Den nya Polis- myndighetens roll framgår i stället av dess instruktion. I första stycket har införts en bestämmelse som reglerar Säker- hetspolisens ansvarsområde. framgår ansvarsområdet av det nuvarande andra stycket i paragrafen jämfört med förordningen (1989:773) med instruktion för och förord- ningen (2002:1050) med instruktion för Säkerhetspolisen. Säker- hetspolisens ansvarsområde kommer även fortsatt att vara sådan polisverksamhet som syftar till att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet. Den nya bestämmelsen innebär således inte någon ändring i sak, utan endast att en uttrycklig reglering av detta införs i polislagen. Vidare ges regeringen möjlighet att uppdra åt Säker- hetspolisen att i särskilda hänseenden ansvara också för annan polisverksamhet. En motsvarande bestämmelse finns i nuvarande lydelse av andra stycket i paragrafen. I andra stycket görs tydligt att när Säkerhetspolisen leder polis- verksamhet ska vad som i lag eller annan författning föreskrivs om polismyndighet i tillämpliga delar gälla även Säkerhetspolisen. Förslagen behandlas i avsnitt 9.2. 7 a § En arbetstagare som är anställd vid får för- flyttas till en annan statlig anställning enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar. En arbetstagare hos som är polisman får förflyttas endast till en annan anställning som polisman. Förflyttning enligt första stycket till en anställning hos en myndig- het inom något annat verksamhetsområde får ske endast om arbets- uppgifterna är likartade eller arbetstagaren med hänsyn till sin utbild- ning är lämpad för anställningen. I mål eller ärenden om förflyttning ska 36 § andra stycket, 37 och 39 §§ lagen (1994:260) om offentlig anställning tillämpas. Bestämmelsen reglerar förflyttningsskyldighet för anställda hos . I det första stycket har benämningen anställd vid Rikspolis- styrelsen för arbete i polisverksamhet för att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet ersatts av benämningen anställd vid Säker- hetspolisen. Den förändrade lydelsen innebär ingen ändring i sak utan är en följd av ombildandet av Säkerhetspolisen till en fri- stående polismyndighet. I övrigt har ett par redaktionella ändringar gjorts. Det andra stycket är oförändrat. I det tredje stycket har endast en redaktionell ändring gjorts. Regeringens propositioner och skrivelser m.m. Proposition 1980/81:13, Om polisens uppgifter, utbildning och orga- nisation m.m. Proposition 1983/84:89, Om polisens organisation m.m. Proposition 1983/84:111, Med förslag till ny polislag Proposition 1984/85:81, Om polisens arbetsformer på lokal och regi- onal nivå, utbildning och rekrytering Proposition 1988/89:108, Om säkerhetspolisens inriktning och orga- nisation m.m. Proposition 1989/90:155, Om förnyelse inom polisen Proposition 1991/92:100, Budgetproposition Proposition 2002/03:99, Det nya Proposition 2003/04:69, En ny statlig myndighet för socialförsäkring- ens administration Proposition 2007/08:1, Budgetproposition Regeringens skrivelse 2009/10:79, En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn Proposition 2008/09:150, Offentlighets- och sekretesslag Regeringen, direktiv 2009:62, Översyn av statlig regional förvaltning m.m. Proposition 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delak- tighet och tillväxt Regeringen, Regleringsbrev för avseende Rikspolis- styrelsen och övriga myndigheter inom Proposition 2010/11:1, Budgetpropositionen Proposition 2010/11:116, Genomförande av tredje sjösäkerhetspaketet – del 2 Proposition 2011/12:1, Budgetpropositionen Regeringens skrivelse 2011/12:39, Hemlig telefonavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersök- ning i brottmål (1982:10), 1981-års Polisberedning, Rikspo- lisstyrelsens framtida uppgifter och organisation (1983:10), Polisberedningen, Polisorganisa- tionen (2004:34), Strukturella brister inom polisen (2011:44), Polisens tillgång till signalspaning i försvarsunderrättelseverksamheten 1967-års Polisutredning (1970:32), Polisen i samhället 1975-års Polisutredning (1979:6), Polisen 1981-års Polisberedning (1982:63), Polislag 1981-års Polisberedningen (1985:62), Inriktningen av polisverksam- heten (1988:16), Säkerhetspolisens inriktning och orga- nisation (1993:92), Den centrala polisorganisationen Förvaltningspolitiska kommissionen (1997:57), I medborgarnas tjänst (1998:74), Styrningen av polisen (2001:87), Mot ökad koncentration – förändring av polisens verksamhet (2002:117), Polisverksamheten i för- ändring – del 2 11 september-utredningen (2003:32), Vår beredskap efter den Kommittén om tillsynen över polis och åklagare (2003:41), För- stärkt granskning av Polis och åklagare Utredningen angående socialförsäkringsadministrationen, (2003:106), – Den nya myndigheten /(2005:25), Den centrala polisen RMV/(2006:63), . Ny myn- dighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rättspsykiatri (2007:5), Summa summarum (2007:10), Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft Utredningen om den framtida polisutbildningen (2007:39), (2007:75), Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning (2008:118), Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning (2011:38), Ett gemensamt servicecenter Utredningen om översyn av anställningsvillkoren för myndighets- chefer (2011:81), Myndighetschefers villkor Övriga utredningar och rapporter m.m. Balvik et al (2011), Verdens bedste politi. Politireformen i –2011. (2005), Ett steg på vägen. Kartläggning av de lokala brottsförebyggande råden, Rapport 2005:15. (2007), Nationell trygghetsundersökning 2006. De första resultaten om utsatthet, trygghet och förtroende, Rapport 2007:14. (2009), Nationella trygghetsundersök- ningen 2008. Om utsatthet, trygghet och förtroende, Rapport 2009:2. (2009), Tonåringars benägenhet att anmäla brott och deras förtroende för rättsväsendet, Rapport 2009:20. , och kom- muner och landsting (2009), Samverkan i lokalt förebyggande arbete. (2010), Platsens betydelse för polisarbetet. Empiriskt stöd och policyrekommendationer, Rapport 2010:11. (2010), NTU 2009. Om utsatthet, trygg- het och förtroende, Rapport 2010:02. (2010), Personer lagförda för brott. (2011), Handläggningstider i rättskedjan. Resultat för några centrala brott, Rapport 2011:3. (2011), NTU 2010. Om utsatthet, trygg- het och förtroende, Rapport 2011:1. (2011), Utsatthet 2010. Resultat från nationella trygghetsundersökningen (NTU) 2011. (2011), Kriminalstatistik 2010. , och Kom- muner och Landsting (2011), Samverkan i lokalt förebyggande arbete. Den finska regeringen (2009), Proposition med förslag till lagar om ändring av polisförvaltningslagen och av vissa lagar i samband med den, RP 58/2009 rd. Den holländska regeringen (2010), Freedom and Responsibility. Den brittiska tillsynsmyndigheten (2010), Valuing the . Policing in an age of austerity. Det brittiska Home Office (2010), Policing in the 21st century: Reconnecting and the people. Home Office CM 7925. Det brittiska Home Office (2011), A new approach to fighting Crime. Det brittiska Home Office (2011), , a plan for the creation of a national crime-fighting capability. Det danska (2005), Resumé af forslaget til en politireform og en domstolsreform. Det holländska ministeriet för Binnenlandze Zaken en Koninkrijksrelaties, , (2004), Policing in the . Det norska Kongelige justis- och politidepartement (2000–2001), Politireform 2000 et tryggere samfunn, St.meld. Det norska Kongelige justis- och politidepartement, Politidirekto- ratet (2006), Sluttevaluering Politireform 2000. Det norska Kongelige justis- och politidepartement, Politidirekto- ratet (2011), Inspill til st.meld. om vidareutvikling av politi- og lensmannsetaten. (2009), Polisen, styrningen och uppfölj- ningen, Rapport 2009:6. Enhancer (2009), Organisationskartläggning av Polisen. Ändamåls- enlig delegering, struktur och bemanning. Enhancer (2010), Organisationskartläggning av Polisen i och . Ändamålsenlig delegering, struktur och beman- ning. (2008), Crime and criminal . Table 9 Number of officers. Statistics in focus 58/2010. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, (2010), Poli- sens prestationer – en om resultatstyrning och effek- tivitet, 2010:3. (2009), Från fjärdingsman till närpolis – en kortfattad svensk polishistoria. & , J. (2008), Individuella arbetsprestationer i uniformerat polisarbete, nr 003–2008. (2008), Spelar skillnader i arbetsprestation mellan poliser någon egentlig roll? nr 006–2008. , S & , L (2011), Förtroendesiffrorna pekar uppåt, ingår i Lycksalighetens ö. . (2001, uppdaterad 2009), Att mäta kostnadseffektivitet. En guide för . (2002), Fler poliser – färre brott? Apropå 2/2002. Polismyndigheterna i , , och län. Sydsamverkan (2009), Slutrapport – Översyn och utvärde- ring av Sydsamverkans strukturer och arbetsformer, Polismyn- digheten i APG-160-5459/08. i (2010), Skrivelse till Rikspolis- styrelsen angående Hemställan om att Polismyndigheterna i län och slås samman till en gemensam polismyndighet (APG 126-6382/10). i (2011), Genomförd trygghetsundersök- ning vid polismyndigheten i (AA-480-2219/11). (2000), Budgetunderlag –2004. (2008), Utvärdering och analys av – en koncentrerad ekonomiadministration inom Polisen. (2009), Nationella servicemål för polisen (190-3308/09). (2009), Översyn av PKC-verksamheten och hanteringen av ärenden från PKC (POA-190-3773/09). (2009), Nationell IT-strategi –utvecklingsområ- den för Polisens IT 2010–2015(ITS-170-5180/09). (2009), Beslut om indelning av polisen i samver- kansområden (STA-124-898/09). (2010), Polisens årsredovisning 2009. (2010), Regeringens uppdrag till Rikspolisstyrel- sen att effektivisera polisverksamheten – delredovisning. (2010), Redovisning av utvecklingen av antalet poliser och civilanställda inom polisen . (HR-710-2026/10). (2010), Nationell IT-strategi – utvecklingsområ- den för polisens IT 2010–2015 (2010), Nationell IT-handlingsplan – genomfö- rande av Polisens IT 2010–2015. (2010), Polisens tidredovisning enligt PRR . (EA-900-3226/2010). (2010), Inspektion av polismyndigheternas handläggning av brottsofferfrågor, Inspektionsrapport 2010:3. (2010), Ärendebalanser i utredningsverksam- heten, Inspektionsrapport 2010:5. (2010), Rapport avseende uppföljning av inspektion rörande polismyndigheternas tillsyn av vapenhandlare. (2010), Polisens nationella brottsofferundersök- ning, Rapport 2010:3. (2010), Redovisning av utvecklingen av antalet poliser och civilanställda inom Polisen . (2010), Förslag avseende styrningen av PKC- verksamheten, Remiss till polismyndigheterna. (POA-190- 373/09). (2011), Polisens it-sourcingstrategi – för en ökad och kostnadseffektiv leveransförmåga, ITS-170-5180/09). (2011), Polisens service i PKC, POA-142- 633/11. (2011), Polisens verksamhetsstyrning. Doku- mentation, . (2011), Polisens årsredovisning 2010. (2011), Serviceundersökningar 2010/2011. (POA-159-4866/10). (2011), Så styrs polisen, . (2011), Kvalitetssäkring av Polisens verksam- hetsredovisning – etapp 1, Rapport . Kvalitetssäkring av Polisens verksamhetsredovisning – etapp 2, Rap- port . (2011), Rapport avseende uppföljning av inspektion rörande polismyndigheternas tillsyn av vapenhandlare. (2011), Beslutsprotokoll. (A-121-754/11). föreskrifter och allmänna råd (2005), Polisens grafiska profil, 2005:6. föreskrifter och allmänna råd (2008), Polisens kontaktcenter (PKC), RPSF 2008:4. föreskrifter och allmänna råd (2009), Polisens informationsbehandling med stöd av IT, RPSF 2009:4. föreskrifter och allmänna råd (2010), Om radioutrustning och kommunikationscentraler, RPSF 2010:4. internrevision (2009), Polisens system för verk- samhetsuppföljning – VUP med uppföljning . internrevision (2010): Mobiliseringen mot grov organiserad brottslighet, Styrning och kontroll av polisens administrativa center, PAC. Tillämpning av Polisens nationella utredningskoncept, PNU. Polisens verksamhetsstöd, PVS, ur ett ägarperspektiv. Granskning av lednings- och styrningsprocessen vid polismyndigheterna. , , (2010), Ökad effektivitet och förbättrad samverkan vid handläggning av mängdbrott. Redovisning av ett regeringsuppdrag. , , (2011), Förbättrad hantering av mängdbrott – redovisning av uppdrag i regleringsbreven . (2005), styrning av polismyndig- heterna. (2010), Polisens årsredovisning 2009, Revisionsrap- port . (2010), Revisionsrapport. Polisens årsredovisning 2009. (2010), Fler mängdbrott kan upp snabbare. (2010), Från många till en – sammanslagningar av myndigheter, RiR 2010:3. (2010), Hanteringen av mängdbrott – en kärnuppgift för polis och åklagare, 2010:10. (2010), Polisens förebyggande arbete – har ambition- erna uppnåtts? (2011), Att hantera brottmål effektivt – en utmaning för regeringen och rättsväsendet, RiR 2011:27. , L et al. (1997), Preventing crime: What works, What doesnt, Whats promising? (2006), God vård på lika villkor. Geografi, demo- grafi, volym och kvalitet, Ingår i skriftserie. , SCB (2011), Befolkningsstatistik. Statskontoret (2010), Färre men större. Statliga myndigheter åren 2007–2010. Statskontoret (2010), När flera blir en – om nyttan med enmyndig- heter. Statskontoret (2010), Statens regionala företrädare- trender och sce- narier. Statskontoret (2011), Fångar FISKEN fel? Betydelsen av intern styrning och kontroll för att motverka felaktiga utbetalningar. Statskontoret (2011), Ska vi blanda in polisen? (Rapport 2011:1). Statskontoret (2011), Polisens förtroendemannaorganisation (Rap- port 2011:12). Statskontoret (2011), och regeringens styrning av polisen (Rapport 2011:20). (2009), Attityd- och bemötandeproblem inom polisen. (2010), Åklagarmyndigheternas rättsliga till- syn. En ny organisation för polisen? En parlamentarisk kommitté ska analysera i vilken utsträckning polisens nuvarande organisation utgör ett hinder för de krav rege- ringen ställer på högre kvalitet, ökad kostnadseffektivitet, ökad flexibilitet och väsentligt förbättrade resultat i polisens verksamhet. Om kommittén finner att nuvarande organisationsform utgör ett hinder i dessa avseenden ska ett fullständigt förslag till helt eller delvis ny organisation för polisen som undanröjer hindren lämnas. Kommittén ska också föreslå hur ansvar och befogenheter i styr- ningen av polisens verksamhet kan tydliggöras. Vidare ska kom- mittén ta ställning till och lämna förslag i frågor om polisens till- gänglighet, synlighet och polisens samarbete med andra. Uppdraget ska redovisas . Framväxten av polisens nuvarande organisation Polisens organisation har vuxit fram genom ett flertal reformer . övergick polisen från verksamhet till statlig. var det och regeringen som lade fast riktlinjer för polisen men kommunerna som bedrev verksamheten. Polisen förstatligades för att bli mer effektiv och enhetlig. bildades den centrala förvaltningsmyndigheten , men länsstyrelserna hade kvar sin roll som polismyndigheternas högsta polisorgan. Modernisering har skett i flera steg Polisens organisation moderniserades i flera steg . Syftet var att effektivisera polisen genom att minska detaljstyrningen och öka det lokala självbestämmandet. Bland annat fick polisstyrelserna ökade befogenheter att fatta beslut om den övergripande inriktningen av verksamheten. Vidare fattade 1990 beslut om den s.k. förnyelsepropositionen (prop. 1989/90:155) som innebar en fortsatt decentralisering av polisen. Tyngdpunkten i den operativa polisverksamheten placera- des därmed på regional och lokal nivå. I samband med förändringen renodlades roll som central förvaltningsmyn- dighet. Den så kallade länspolismästarmodellen med 21 myndig- hetschefer länsvist fördelade infördes successivt med utgångspunkt i förslagen polisutredning (SOU 1979:6). Modellen inne- bar att den regionala polischefen inte längre var en del av länsstyrel- sen utan blev chef för länets polismyndighet. Denna ordning inför- des som en generell organisationsmodell i hela landet 1992 och var helt införd 1998. Då fick också polisstyrelserna den roll de har . har omfattande verksamhetsutveckling pågått inom organisationen. har och regeringen fort- satt att modernisera polisen, men polisens organisation har i allt väsentligt varit oförändrad. har polisen även till- förts mycket omfattande ekonomiska resurser i syfte att möjlig- göra en kraftig ökning av antalet poliser. finns det fler än 20 000 poliser. Dimensioneringen av polisen är därmed den största i modern tid. Polisens grundläggande uppdrag att förebygga och utreda brott samt upprätthålla allmän ordning och säkerhet har dock sedan för- statligandet 1965 varit detsamma. Förändringar i omvärlden har påverkat polisen har det skett stora förändringar i omvärl- den som ändrat förutsättningarna för att bedriva polisverksamhet. befolkning har ökat, och tendensen har varit att små kommuner och landsbygdsområden blivit glesare befolkade medan befolkningen i de större städerna har ökat. Ökad befolkning leder vanligtvis till fler anmälda brott. Ungdomsåren är den gene- rellt mest brottsaktiva perioden. Befolkningsstorleken och ung- domskullarnas storlek påverkar alltså den rapporterade brottslig- heten och därmed också polisens uppgift. Antalet anmälda brott har ökat fram till . Brottslighetens samman- sättning har förändrats, med en ökning av bl.a. anmäld våldsbrotts- lighet och bedrägeribrott . Samhället har också utvecklats när det gäller användning av tek- nik och nya kommunikationsformer. Det har lett till att nya brott tillkommit men också att väl kända brottstyper som t.ex. bedräge- rier genomförs med ny teknik. Polisen har fått nya, vik- tiga verktyg för att bekämpa brott, bl.a. genom utökade rättsliga befogenheter, IT-utveckling och stora framsteg i forensisk verk- samhet. Polisen har även rekryterat specialister med civil kompe- tens för att möta denna utveckling. medlemskap i och därefter inträde i Schengen- samarbetet har medfört nya förutsättningar för polisen när det gäller bl.a. gränskontroll och internationellt samarbete. Svensk polis är mer beroende av ett gott samarbete med brotts- bekämpande myndigheter i andra länder än vad den har varit tidigare. Kvaliteten i polisens verksamhet behöver höjas Hur förändringar i samhället påverkar polisen har varit föremål för flera statliga utredningar. Det grund- läggande uppdraget att förebygga och utreda brott samt upprätt- hålla allmän ordning och säkerhet är dock i allt väsentligt det- samma. Däremot har förändringarna skapat nya förutsättningar för att bedriva polisverksamhet. Polisen har tillförts omfattande resursökningar. All statlig verksamhet förväntas använda medel effektivt oavsett anslagets storlek och kraven är desamma även när anslagen ökar. Regeringen gör emellertid bedömningen att polisen inte fullt ut lever upp till de krav som ställs på ett effektivt resursutnyttjande. Ett tecken på det är att verksamhetsresultatet varierar kraftigt mel- lan de olika polismyndigheterna. Kvaliteten behöver höjas i poli- sens verksamhet och det samlade resultatet förbättras. Polisens organisation behöver bli mer flexibel så att resurserna snabbt kan flyttas dit där de behövs mest, på både kort och lång sikt. Polisens organisation har i allt väsent- ligt varit densamma. Därför är det angeläget att utreda om polisen har en organisation som är ändamålsenlig och som ger förutsätt- ningar för ett effektivt resursutnyttjande. Uppdraget att klargöra om polisen behöver en ny organisation Polisen ska vara organiserad så att den kan bedriva en rättssäker, flexibel och kostnadseffektiv verksamhet av hög kvalitet. Polisen ska kunna prestera ett väsentligt bättre verksamhetsresultat än och dess organisation ska snabbt kunna anpassa sig till de behov som uppstår till följd av förändringar i samhället. Polisens uppdrag enligt 1 och 2 §§ polislagen (1984:387) ska dock vara oförändrat liksom Säkerhetspolisens organisation och uppdrag enligt förord- ningen (2002:1050) med instruktion för Säkerhetspolisen. En parlamentarisk kommitté får därför i uppdrag att förutsätt- ningslöst analysera i vilken utsträckning polisens nuvarande organi- sation utgör ett hinder när det gäller kraven på högre kvalitet, ökad kostnadseffektivitet, ökad flexibilitet och väsentligt förbättrade verksamhetsresultat. Med utgångspunkt i vilka väsentliga hinder som identifierats ska ett fullständigt förslag till en helt eller delvis ny organisation som undanröjer hindren lämnas. Oavsett resultatet av hinderanalysen ska förslag som rör dels styrningen av polisens verksamhet, dels polisens tillgänglighet, synlighet och samarbete med andra lämnas. Tydligare ansvar och befogenheter i styrningen av polisens verksamhet Regeringen styr polisorganisationen genom bl.a. förordningar, beslut om regleringsbrev och anställning av rikspolischef, överdi- rektör, rikskriminalchef och länspolismästare. Därtill finns förtro- endemannainflytande i polisen. På central nivå sker inflytandet genom att regeringen förordnar ledamöter i och två ledamöter i personalansvars- nämnd. På lokal nivå sker inflytandet genom att regeringen förord- nar ledamöter i polismyndigheternas polisstyrelser och genom polisnämnderna i vissa av storstädernas polisområden. En av uppgifter är enligt 1 § förordningen (1989:773) med instruktion för att utveckla och precisera de mål och riktlinjer som och regeringen lägger fast för polisverksamheten och att förmedla detta till polisorgani- sationen. Rikspolischefen i sin tur ansvarar inför regeringen för verksamheten vid och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt. ska i detta avseende pröva om myndighetens verksamhet bedrivs effek- tivt och i överensstämmelse med syftet med verksamheten.