sou · GZB375d3 · 2012-01-01 00:00:00 — Heat stroke in dogs: a retrospective study of 54 cases (1999–2004)and analysis of risk factors for death. Journal of veterinary internal medicine. 20: 38–46. , S., Olby, N.J., MCCullough, S., Pease, A.P., Broadstone, R. & , J.A. Morphology of the Cau- dal Fossa in . 24th , 31– 3, , KY. , C., Coppieters, W., Farnir, F., Grobet, L., , P.L., Michaux, C., Mni, M., Schwers, A., Vanmanshoven, P., Hanset, R. & , M. The mh gene causing double-muscling in cattle maps to bovine Chromosome 2. 6(11):788-92. Surgery of the globe and orbit. Topics in companion animal medicine 23 (1) 23–37. Possibilities for genetic improvement of disease resistance, functional traits and animal welfare. , Section A, Animal Science. 29: 77–89 , H.J. 1977. , Stuttgarth, . Corley, E.A. & , W.D. Radiographic, genetic and pathologic aspects of elbow dysplasis. 147: 1651. Cox, J.H. An episodic weakness in four horses associated with intermittent serum hyperkalemia and the similarity of the disease to hyperkalemic periodic paralysis is man. In: Procee- dings of the 31st Annual Prac- titioners Convention, , , pp. 383–391. Observation on Livestock, 4th edn. G. Woodfall, , UK. som medför lidande för djur , P.R., Morrow, W.E., Rountree, W.G. Epidemiologic study of decubital ulcers in farrowing sows. 15; 210 (8): 1173-8. On the origin of species by the means of natural selection or the preservation of favoured races in the struggle for life. , Albemarle street. Demko, J. & , R. Developmental orthopedic disease. Veterinary Clinics of North : Small Animal Practice. 35(5) 1111-35. Dungworth, D.L. & , M.E. Cerebellar hypoplasia and degeneration in a foal. 56, 17–24. Scientific Opinion on the influence of genetic para- meters on the welfare and the resistance to stress of commercial broilers. EFSA Panel on Animal Health and 2010; 8 (7):1666. Scientific Opinion on welfare aspects of the mana- gement and housing of the grand-parent and parent stocks rai- sed and kept for breeding purposes. EFSA Panel on Animal Health and Welfare, Safety Authority (EFSA), Parma, 2010; 8(7):1667. Scientific Opinion on the overall effects of farming systems on dairy cow welfare and disease. 2009;1143, 1–38. Egenvall, A., Bonnett, B.N., , A., Hedhammar, A., Shoukri, M., Bornstein, S. & , K. Sero-preva- lence of granulocytic Ehrlichia spp. and Borrelia burgdorferi sensu lato in Swedish dogs. 1991–94. Scand J Infect . 2000;32(1):19-25 & , C.S. The pathophysiology of osteo- chondrosis. Veterinary Clinics of North : Small Animal Practice. 28 (1): 17–32. Ensminger, M.E. & , R.C. Beef Cattle Science. The Interstate Printers and Publishers: , . Protein Supply in Organic Broiler Production Using Fast-Growing Broilers – Welfare and Performance som medför lidande för djur Finno, C.J., Spier, S.J. & , S.J. Equine diseases caused by known genetic mutations. 179 336– 347. 1979 The inheritance of canine hip dysplasis. Modern Veterinary Practice 60:897–900. Fraser, D. Understanding Animal Welfare. : , UK. Gaudet, D.A. Retrospective study of 128 cases of canine dystocia. volume: 21 issue: 6 pages: 813–818. , D., Bradshaw, J.W.S. & , S.M. 1997. Paedo- morphosis affects agonistic visual signals of domestic dogs. 53 (2):297–304. Gelatt, K.N. Veterinary Ophthalmology ( 3rd ed). Lippin- cott, . Gelatt, K.N. Essentials of veterinary ophthalmology. Black- well Publishing, . Goto, N., Imamura, K., Miura, Y., Ogawa, T. & Hamada, H. The Mexican hairless dog, its morphology and inheritance. Jik- ken Dobutsu 136: 1: 87–90. Greenough, P.R. & Weaver, A.D. 1997. Lameness in Cattle, 3rd Edition. WB : , Ingvartsen KL, Dewhurst RJ and Friggens NC 2003. On the relationship between lactational performance and health: is it yield or metabolic imbalance that causes diseases in dairy cattle? Science 83: 277–308. Hanset, R. Double-muscling in cattle. In: in Animal Breeding (Eds C. , J.W.B. King and J.C McKay), pp 71–80. Science Publications, , NC. Hanset, R. The major gene of muscular hypertrophy in Belgian Blue Cattle breed. In Breeding for Disese Resustance un Farm Animals, , Axford eds C.A.B. International pp 467– 478. som medför lidande för djur Havenstein, G.B., Ferket, P.R. & Qureshi, M.A. Growth, livability, and feed conversion of 1957 versus 2001 broilers when fed representative 1957 and 2001 broiler diets. Poultry Science, 82, 1500–1508. Havn, K.T. & , H.K. Risk factors for shoulder ulcers in sows in a Danish breeding farm. Proceedings for the 18th , , , 2004. Heldmer, E., Lundeheim, N. & , J-Å. Sjukdoms- fynd hos ekologiskt uppfödda grisar. 58,13–19. (Small Anim.) 10: 109–14. Ingvartsen, K.L., Dewhurst, R.J. & Friggens, N.C. On the relationship between lactational performance and health: is it yield or metabolic imbalance that causes diseases in dairy cattle? A position paper. Science 83: 277–308. Diagnosis and medial and sur- gical treatment. Veterinary Clinics of North : Small Animal Practice. 30 (6) 1253.66. , B., Arnbjerg, J. & Aaslyng, M. Pathological and Radiological Investigations on Osteochondrosis in Pigs, Associ- ated with . 42: 489–504. Künzel, W., , S. & Oppel, M. Morphometric investiga- tions of breed-specific features in feline skulls and considera- tions on their functional implications. 32: 218–23. Kienle, R.D., , W.P. & Pion, P.D. The natural clinical history of canine congenital subaortic stenosis. rinary Internal Medicine. 8: 423–431. Kirkwood, J.K 2010. Introduction: Darwinian selection, selective breeding and the welfare of animals. Animal Welfare, Volume 19, Supplement 1, 2010 , pp. 1–5(5). Kimura, T & , K. Spontaneous comedones on the skin of hairless descendants of Mexican hairless dogs. 45: 4: 377–84. som medför lidande för djur Lundeheim, N. Genetic analysis of osteochondrosis and leg weakness in the Swedish pig progeny testing scheme. 37:159–173. Lundeheim, N. Breeding against osteochondrosis in swine – the Swedish experience. Presented at the 56th EAAP meeting, , , 5–8 2005, session P2.5. Macias, C. et al. Thoracolumbar disc disease in large dogs: a study of 99 cases. , v.43, n.10, p.439–446. McGreevy, P. , T.D. & Harman, A.M. A strong corre- lation exists between the distribution of retinal ganglion cells and noise length in the dog. Brain behavior and evolution 63:13– 22. McGreevy, P.D. & , F.W. Some practical solutions to welfare problems in dog breeding. Animal Welfare 8, 329– 341. WSAVA Pro- ceedings 2004. Muller, G.H. Skin diseases of the chinese shar-pei. Veterinary clinics of north : small animal practice 20:6: 1655–70. , P.F., Erb, H.N., Ludders, J.W., Gleed, R.D. & Pascoe, P.J. Perioperative risk factors for puppies delivered by caesa- rean section in the and . 36(4): 359–368. Muir, P. Distal antebrachial facture in toy breeds of dogs. Veterinary Surgery 26: 254–255. Interspecific comparison of lactational stress: is the welfare of dairy cows compromised? In: Veissier I and Boissy A (eds) Proceedings of the 32nd Congress of the Inter- national Society for Applied Ethology. INRA: Clermont Fer- rand, . Oltenacu, P.A. & Algers, B. Selection for increased produc- tion and the welfare of dairy cows; are new breeding goals nee- ded? Ambio 34: 308–312. som medför lidande för djur Oltenacu, P.A. & Broom, D.M. 2010. The impact of genetic selec- tion for increased milk yield on the welfare of dairy cows. Ani- mal Welfare. 2010, 19(S): 39–49. Palmer, A.C., Blakemore, W.F., , W.R. & Whitwell, K.E. Cerebellar hypoplasia and degeneration in the young horse: clinical and neuropathological features. 93, 62– 66. Patronek, G.J., Waters, D.J. & Glickman, L.T. Comparative longevity of pet dogs and humans: implications for gerontology research. J Gerontol A Biol Sci Med Sci. 52(3):B171–8. & , L. Extrem hundavel, ett välfärds- problem för dagens rashundar. Extreme dog breeding, a welfare problem for pedigree dogs of today. lantbruksuniver- sitet och hälsa Djursjukvårdarprogrammet . Pedigree Dogs Exposed. [TV-dokumentär], , , . & , B. Experiences of including repro- duction and health traits in Scandinavian dairy cattle breeding programmes. Science 83: 99–112. Philipot, J.M., Pluvinage, P., Cimarosti, I., Sulpice, P. & Bugnard, F. 1994. Risk factors of dairy cow lameness associated with hou- sing conditions. 25: 244–248. Poma, R., Parent, J.M., , D.L., Partlow, G.D., Monteith, G. & , A., 2002. Correlation between severity of clini- cal signs and motor evoked potentials after transcranial magne- tic stimulation in large-breed dogs with cervical spinal cord disease. 221, 60– 64. , N.J. & Sargan, D. Pedigree dog breeding in the UK, a major welfare concern. , T., & . Risk factors for the develop- ment of decubital ulcer over the scapula in sows. In proceedings of Veterinarians, 2005. pp 361– 362. som medför lidande för djur Rosser, E.J. Causes of otitis externa. Veterinary clinics of north : small animal practice 34(2): 459–68. Riecks, T.W., Birchard, S.J. & , J.A. Surgical correc- tion of brachycephalic syndrome in dogs: 62 cases (1991–2004). 230(9): 1324–1328. Roush, J.K. Canine patellar luxation. Veterinary Clinics of North : Small Animal Practice: 23 (4) 855–68. Rusbridge, C., Knowler, S.P. Hereditary aspects of occipital bone hypoplasia and syringomyelia in . The veterinary record. 153:107–112. Neurological diseases of the spaniel. Small Anim Pract. 2005 ; 46(6):265–72. Sanotra, G. & , C., 2003. Investigation of lameness in the commercial production of broiler chickens in . Special- arbete 22, SLU, Inst. för Husdjurens miljö och hälsa. SCAHAW () 2000. The welfare of chickens kept for meat produc- tion (broilers). Report of the scientific health and animal welfare European commission, Health and consumer protection directorate-general. Schnelle, G.B. Some new diseases in dog. American 52:25–26. Schlueter, C. et al. Brachycephalic feline noses. CT and ana- tomical study of the relationship between head conformation and the nasolacrimal drainage system. cine and Surgery. 11, 891–900 SHS Annual Reports. Breeding and Production. SHS; , . , S.T. 1992. Intervertebral disc disease. Veterinary Clinics of North : Small Animal Practice 22 (4): 889–97. , K. Masuda, K. & An, H.S. 2005. Animal models for human disc degeneration. The spine journal 5 (6 Suppl): 267S-279S. som medför lidande för djur SWERAK.http:///SVERAK/Om_SVERAK/klar/genetik.pdf Breeding and welfare. In The welfare of cats. Eds Rochlitz 259–276. & Stowater, J.L. Osteochondrosis of the canine shoulder joint: e review of 35 cases. 9: 658–662. , G., , N., 2007. Horse Genome Assembled. (assessed 04.10.07). Zurbrigg, K. Sow shoulder lesions: Risk factors and treat- ment effects on an farm. . 84: 2509–2514. , C.M., et al. Genome Sequence, Comparative Analysis, and Population Genetics of the Domestic Horse. Science : Vol. , , , P.C., Goedegebuure, S.A. & , G. Osteochondrosis in six breeds of slaughter pigs. Data concerning carcass characteristics in relation to osteo- chondrosis. 2: 42–47. Waldenstedt, L. En kartläggning av rörelsestörningar och benhälsostatus hos svenska kycklingar. Understanding the , 2nd Edition. Blackwell: , UK. , W. 1995. Kleine Kynolgie (with appendix on cat breeding p 353–400) , . 9Särskilda krav för viss djurhållning Förprövning, § 16-tillstånd och nyteknikprövning För att förenkla och likrikta de krav som ställs på djurägare med olika djurverksamheter så föreslår utredaren att det s.k. § 16 till- ståndet tas bort och ersätts med lokalgodkännande och det generella kravet på utbildning för djurägare med yrkesmässig eller större djurhållning. De olika lokalgodkännanden som finns för olika djurverksamheter likriktas genom att det i lagen ställs ett generellt krav på att utrymmen där djuren hålls ska godkännas i förväg utifrån djurskydds- och djurhälsosynpunkt (förprövning). Detta krav gäller all yrkesmässig djurhållning eller djurhållning av större omfattning. Vad som avses med större omfattning och vad som ska gälla för förprövningen av olika verksamheter får föreskriva närmare om. Före det att utrymmena där djuren ska hållas tas i bruk, eller om det är mer lämpligt, möjligt därefter, ska dessa utrym- men kontrolleras av länsstyrelserna. Utredaren anser att de faktorer som är viktiga för att kunna skapa ett gott djurskydd och en god djurhälsa ska inkluderas i förprövningen. Utredaren anser att byggnadsteknisk, veterinärmedicinsk och etologisk kompetens ska inkluderas i förprövningsarbetet. Länsstyrelserna bör samverka och organisera sig, exempelvis regionvis, för att nödvändig specialisering ska kunna ske. Även godkännande av nyteknik (nyteknikprövning) behövs för att förebygga djurskyddsproblem och innebär en ökad flexibilitet i lagstiftningen. Särskilda krav för viss djurhållning Djur som hålls i cirkusverksamhet eller för sällskap och hobby Utredaren föreslår att det i lagen ska framgå vilka djur som inte ska få hållas på cirkus. Utredaren föreslår att elefanter och sjö- lejon ska tillhöra den grupp av djur som inte får förevisas på cir- kus. Detta på grund av att deras behov av naturligt beteenden inte kan tillgodoses i cirkusdjurhållning. Utredaren anser inte att det finns kompetensmässiga eller praktiska förutsättningar för privatpersoner att hålla djur av alla arter som sällskapsdjur. Många djurarter bland de mer udda eller exotiska sällskapsdjuren har fysiologiska och beteendemässiga behov som är svåra att tillgodose som privatperson eller i ett svenskt klimat. Utredaren föreslår därför att djurskyddsbe- stämmelserna för djur som hålls för sällskap och hobby ska ses över så att endast djur som är lämpade tillåts hållas. Vilka djur som inte ska anses vara tillåtna att hålla för sällskap och hobby ska anges i föreskrifter. Utredarens uppgift har varit att undersöka om de former av sär- skilda krav som finns för olika djurslag och olika typer av djurhållning behövs och är ändamålsenligt utformade. Eftersom djurhållningen ständigt utvecklas specificerar kommittédirektivet att det är lämpligt att se över vissa tillståndskrav och förbud som finns i djurskyddslagstiftningen. Ett exempel som anges i direktivet är kravet på tillstånd för den som yrkesmässigt eller i större omfattning håller, föder upp, upp- låter eller säljer sällskapsdjur eller hästar. Andra exempel är till- ståndskravet som finns inom lantbruket genom kravet på förpröv- ning av djurstallar m.m. eller andra former av särskilda krav som finns för t.ex. zoobutiker, cirkusar och djurparker. Krav på tillstånd har också diskuterats som alternativ till förbud gällande djur som inte får hållas som sällskapsdjur av djurskyddsskäl. 9.1Krav på tillstånd enligt 16 § djurskyddslagen 9.1.1Vad är § 16-tillstånd? Enligt 16 § djurskyddslagen (1988:534) så krävs det tillstånd för vissa verksamheter med hästar, hundar, sällskapsdjur och pälsdjur. Särskilda krav för viss djurhållning , är den som prövar, utfär- dar och återkallar dessa tillstånd. Vid denna prövning ska det tas särskild hänsyn till att den som söker är lämplig att bedriva verk- samheten och att de anläggningar som verksamheten ska bedrivas i är lämpliga från djurskyddssynpunkt. De verksamheter som omfattas av denna tillståndsplikt finns angivna i 16 § djurskyddslagen första stycket: Tillstånd till verksamheten ska den ha som yrkesmässigt eller i större omfattning 1.håller, föder upp, upplåter eller säljer sällskapsdjur eller tar emot sällskapsdjur för förvaring eller utfodring, 2.håller, föder upp, upplåter eller säljer hästar eller tar emot hästar för förvaring eller utfodring eller använder hästar i ridskoleverksamhet, eller 3.föder upp pälsdjur. Detta betyder att alla som bedriver yrkesmässig verksamhet med dessa djur ska ha tillstånd. Dessutom ska även de som har verk- samhet i större omfattning ha tillstånd. Vad som avses med större omfattning anges i myndighetsföreskrifter (Föreskrifter om ändring i föreskrifter (DFS 2004:5) om kravet på tillstånd enligt 16 § djurskyddslagen för hållande m.m. av häst, hund, katt och övriga sällskapsdjur). I dessa anges att man behöver till- stånd om man: håller 10 eller fler hundar () föder upp 3 eller fler kullar av hundar , mot ersättning hyr ut 3 eller fler hundar , säljer 3 eller fler hundar från egen eller annans uppföd- ning, förvarar eller utfodrar 4 eller fler hundar av andras hundar mot ersättning håller 10 eller fler hästar föder upp 4 eller fler hästar mot ersättning hyr ut 4 eller fler hästar säljer 4 eller fler hästar från egen eller annans uppfödning förvarar eller utfodrar 4 eller fler hästar mot ersättning håller 10 eller fler katter Särskilda krav för viss djurhållning föder upp 3 eller fler kullar mot ersättning hyr ut 3 eller fler katter säljer 3 eller fler kullar av egen eller annans uppfödning förvarar eller utfodrar 4 eller fler katter För övriga sällskapsdjur behövs inte något tillstånd för att hålla, föda upp eller sälja djur i större omfattning. Endast om verksam- heten är yrkesmässig behövs tillstånd för detta. I föreskrifterna påpekas dock att undantaget inte omfattar verksamheter som inne- bär uppfödning av djur som avses att säljas som foderdjur. På samma sätt som med hundar, hästar och katter så måste man dock ha tillstånd om man mot ersättning ska hyra ut eller förvara eller utfodra övriga sällskapsdjur. Gränserna för när omfattningen av verksamheten är så stor att den kräver tillstånd är: mot ersättning hyr ut 6 eller fler kaniner eller illrar mot ersättning hyr ut gnagare, fåglar, reptiler, groddjur eller fis- kar under förutsättning att verksamheten omfattar 6 eller fler förvaringsutrymmen såsom burar, akvarier, terrarier eller lik- nande förvarar eller utfodrar 6 eller fler kaniner eller illrar förvarar eller utfodrar gnagare, fåglar, reptiler, groddjur eller fiskar under förutsättning att verksamheten omfattar 6 eller fler förvaringsutrymmen. Andra verksamheter som är undantagna från kravet på s.k. § 16- tillstånd är behandling och annan hantering av djur på djursjukhus, djurkliniker och andra veterinärmottagningar, försöksdjursverk- samheter, , polismyndighetens och försvarsmaktens verksamheter, samt verksamhet som innebär offentlig förevisning av djur. Flera av dessa verksamheter, t.ex. offentlig förevisning och försöksdjursverksamhet, omfattas i stället av andra tillståndskrav. 9.1.2Varför finns § 16 -tillstånden? har det krävts tillstånd för att få föda upp, sälja eller förvara och utfodra hundar mot ersättning. I propositionen till djurskyddslag (1987/88:93) angavs skälet till att initialt Särskilda krav för viss djurhållning införa tillståndsplikt ha varit att man önskade sanera verksamheten från de aktörer som inte följde djurskyddslagens bestämmelser. Tillståndsplikten var alltså en följd av att det fanns aktörer som bedrev hundverksamhet på ett sätt som stod i strid med gällande djurskyddsbestämmelser. I propositionen anges att införandet av tillståndsplikt 1965 hade haft en positiv effekt och att tillstånds- plikten hade medfört en i allmänhet mycket god standard vad gäller hanteringen av hundar i bl.a. kennlar och . När den nya djurskyddslagen infördes utökades tillstånds- plikten till att även omfatta den som hyr ut hästar eller använder hästar i ridskoleverksamhet, om det sker yrkesmässigt eller i större omfattning. Denna verksamhet hade tidigare endast haft en anmäl- ningsplikt. Skälet till att i stället införa en tillståndsplikt anges i propositionen vara att anmälan sällan gjordes och att bestämmelsen därför inte uppfyller den funktion som var tänkt. Det påtalades också att det fanns större möjligheter att beakta djurskyddsaspek- terna vid en tillståndsprövning eftersom den sker före det att verk- samheten påbörjas medan en anmälan sker efteråt. Tillståndsplikt infördes även för pälsdjursuppfödning. Skälet till detta var enligt propositionen: Pälsdjursuppfödning innebär att djur i stor omfattning hålls under för djuren extrema förhållanden. De djur det i allmänhet rör sig om, dvs. minkar och rävar, är utpräglade rovdjur med stort rörelsebehov. Att hålla sådana djur instängda i burar ställer krav både på goda insikter om uppfödningen och på personliga och materiella kvalifikationer hos uppfödarna. Det påpekades också i detta sammanhang att även bestämmelserna om naturligt beteende omfattar pälsdjuren och att detta borde för- anleda att man såg över de riktlinjer som fanns för denna djurhåll- ning, bl.a. vad gäller förvaringsutrymmenas storlek (prop. 1987/88:93). utökades tillståndsplikten till att omfatta även hållande, uthyrning försäljning, förvaring och utfodring av sällskapsdjur och hästar om det sker yrkesmässigt eller i större omfattning. I propo- sition 2001/02:93 uppges skälet till detta vara att även yrkesmässig hantering eller hantering i större omfattning av andra sällskapsdjur, t.ex. reptiler, kräver goda kunskaper hos ansvariga personer och lämpliga utrymmen för verksamheten. Det ansågs därför vara befo- gat att utvidga bestämmelsen till att omfatta alla sällskapsdjur. Det påpekades också att de tidigare bestämmelserna inte omfattade t.ex. Särskilda krav för viss djurhållning hållande av en stor mängd draghundar, uthyrning av vakthundar, fodervärdsverksamhet eller försäljning av hästar på marknader osv. Även dessa verksamheter kräver goda kunskaper hos ansvariga per- soner och goda förutsättningar för verksamheten. Det uppgavs också finnas anledning att anta att vissa av dessa verksamheter ofta styrs av ekonomiska intressen och att det kan ske på bekostnad av djurens välfärd. 2002/03:149 konstateras dock att det fanns svårigheter för tillsynsmyndigheterna att avgöra vad begreppet större omfatt- ning innebar. För att underlätta detta och skapa en enhetlig till- lämpning av bestämmelsen i landet så infördes möjligheten för den centrala myndigheten med djurskyddsansvar att meddela före- skrifter som tydligt anger vad som avses med större omfattning. Av propositionen framgår att tillståndsplikten var avsedd att omfatta när sällskapsdjur föds upp och hålls som hobbyverksamhet i en sådan omfattning att djurskyddsaspekten blir högst påtaglig. Det anges också att det är generellt sett bättre möjligheter att beakta djurskyddsaspekter vid en tillståndsprövning före det att verksamheten påbörjas än vid ett ingripande i efterhand. 9.1.3Behövs § 16-tillstånden? Behovet av § 16-tillstånden är svårt att bedöma eftersom det är omöjligt att veta hur dessa djurverksamheter hade sett ut utan till- stånd. Det finns inte heller några liknade djurverksamheter med samma förhållanden utan tillståndsplikt som det på ett adekvat sätt går att jämföra med. Utredaren har bett berörda myndigheter och organisationer ge sin syn på behovet av § 16-tillstånd och bett länsstyrelserna upp- skatta hur stor andel av § 16-tillstånden som kan ges utan att någon åtgärd görs i djurhållningen. När det gäller andelen av § 16-tillstånd som länsstyrelserna upp- skattade kunde ges utan att någon åtgärd görs i djurhållningen skilde sig svaren mycket åt mellan olika länsstyrelser. Sju länssty- relser svarade att mellan 0–av tillstånden kunde ges utan åtgärd medan nio länsstyrelser svarade att mellan 75– Särskilda krav för viss djurhållning kunde ges utan åtgärd. Övriga länsstyrelsers svar låg mellan 25–. Ett genomsnitt på detta visade att ungefär hälften () av alla tillstånd har uppskattats till att ha kunnat ges utan åtgärd. Däremot svarade så gott som alla länsstyrelser att § 16-tillstån- den behövs och att det skulle få negativa konsekvenser för djur- skyddet om det ersattes med anmälningsförfarande. Det som framför allt framhölls av många länsstyrelser var att om tillstånden tas bort så försvinner den förebyggande kontrollen av verksamhe- terna. Djurskyddslagens syfte är att verka förebyggande och genom att kräva tillstånd så säkerställs att såväl lokaler och utrustning som utövare är lämpliga före det att verksamheten får starta. Med till- stånd kan tillsynsmyndigheten säkerställa att lagens minimikrav för byggnationer efterlevs.