sou · H0B323 · 2012-04-11 00:00:00 — har dock SvFF med respektive EFD arbetat fram ett förslag till när serien ska starta och när den ska sluta. Detta förslag går sedan ut till klubbarna som spelar i Allsvenskan och Redovisning av aktörernas agerande i samband Superettan i herrarnas fall, varefter klubbarna får komma in med sina eventuella synpunkter. När serien är slutspelad för året startar arbetet med att få fram ett spelprogram för respektive serie påföljande år. Startpunkten är Allsvenskan och därefter kommer Superettan och Damallsvenskan. SvFF skickar ut till alla klubbar ett formulär där de får ange om det är specifika datum man inte kan spela på hemmaplan (kan vara att arenan inte är disponibel, andra stora evenemang på orten m.m.) och om de har andra speciella önskemål (derby eller andra stora matcher) vid någon särskild tid- punkt under spelåret. När det sedan börjar formas ett spelprogram vidtar nästa fas i arbetet. Programförslaget skickas då till polisen, TV-bolag och för att inhämta synpunkter. De har på sig att gå igenom materialet innan ett fysiskt möte mellan SvFF, , polisen, TV-bolag och äger rum. På detta möte, där det Allsvenska programmet för herrar diskuteras, har var och en tagit in eventuella synpunkter som har påverkan på spelpro- grammet. har det varit möjligt att ge förslag på speldagar, tid för avspark m.m. till ungefär mitten av augusti. För 17–20 omgångar tas det fram speldagar och tider. Övriga matcher har fastställts då ett nytt möte mellan samma parter äger rum. Dock är dessa omgångar redan lottade och klara men inte fastställda med speldag och tid för avspark. Efter att detta möte ägt rum skickas ett preliminärt program ut till klubbarna innan ett fysiskt spelordningsmöte sker mellan klubbarna, SvFF och . Inför det mötet har klubbarna fått alla TV-matcherna som TV-bolaget lagt fast som huvud- matcher och de synpunkter som polisen lämnat. Det kan också finnas ett antal matcher som polisen har synpunkter på, t.ex. att de ska spelas en viss dag. Detta ligger då också fastlagt i programmet som klubbarna får ut. Efter spelordningsmötet mellan klubbarna, SvFF och brukar det alltid finnas några önskemål om smärre justeringar från klubbarna som inte kunnat beslutas på mötet. Det blir då ett uppdrag för att se om det är möjligt att lösa med TV-bolagen och i förekommande fall polisen. Denna fas brukar ta . Därefter finns det ett spelprogram för All- svenskans inledande 17–20 omgångar. Slutligen skickar SvFF in spelprogrammet till UEFA. För ishockeyns del startar arbetet innan aktuell säsong. Målsättningen är att internt fastlägga spelordningen och göra den officiell till . Redovisning av aktörernas agerande i samband Information hämtas från () och om när de internationella uppe- hållen äger rum för aktuell säsong. Under dessa uppehåll, när lands- lagen spelar, är det uppehåll i Elitserien. Varje säsong är det alltid fyra uppehåll på respektive . Slutspelet måste avslutas senast innan startar. Starttid och slutdatum för serien bestäms samt förslag lämnas till schemaläggning av Elitseriens 55 omgångar. Serien startar i mitten/och grundserien avslutas . Datum för bestäms och hänsyn tas då till helgdagar. Redan från början planeras ett antal reservdagar in för att få luft i spelschemat och möjliggöra eventuell flytt av matcher vid behov. Ett problem är att matcherna spelas i tre omgångar . Detta gör det svårt att flytta datum, eftersom lagen inte ska spela två matcher i rad. Information efterfrågas från klubbarna om specifika förbehåll såsom Stockholmsderbyn och utematcher. I detta skede tas inte hänsyn till eventuella övriga evenemang i respektive lags arenor. I kontaktas Globe Arenas för att få reda på vilka datum som det är möjligt att spela derbyn i . Årsplanen går in till företaget , som gör spelordningar för bl.a. (NHL) och (). De får även information om specifika förbehåll samt våra huvudprinciper för ett rättvist spelschema. Grunden är att lagen ska spela varannan match hemma och varannan borta samt att det ska vara en jämn fördelning av veckodagar. Vi måste också ta hänsyn till att lagen spelar olika många hemmamatcher (27 eller 28). Bortz gör otaliga körningar i sitt system för att placera matcher och när SHL är nöjd med grundschemat kontaktas våra partners. Framför allt gör polisen en nationell översyn av schemat och åter- kommer med synpunkter. Eventuella korrigeringar görs och därefter skickas spelordningen ut till klubbarna. vänder eller flyttar klubbarna matcher. Klubbarna tar kon- takt med varandra men SHL är med i processen och godkänner eventuella ändringar. bestäms starttiderna för , respektive i nära samarbete med bl.a. SHL:s säkerhetsavdelning och polisen. En central grundklassi- ficering görs. Spelordningen fastställs och offentliggörs. Redovisning av aktörernas agerande i samband Som framgått av redovisningen kring arbetet att ta fram spel- program är detta ett omfattande arbete som inkluderar åtskilliga aktörer, inklusive intressenter på internationell nivå. Detta gör att manöverutrymmet för schemaläggarna är begränsat. Jag noterar dock att säkerhetsaspekter fått en allt större tyngd både inom fotboll och ishockey. Det gäller instrument som att undvika hög- riskmatcher samt att välja klockslag som förväntas minimera risken för störningar. Polisens bedömningar spelar här en stor roll. Jag menar att fotbollen och ishockeyn i stora stycken tagit sitt ansvar i dessa delar, vilket inte hindrar att utrymme kan finnas för ytterligare förbättringar. Exempelvis bör högriskmatcher undvikas som säsongsöppning och säsongsavslutning. Likaså bör högrisk- matcher som princip inte spelas på kvällstid, en policy som redan i stora stycken börjat tillämpas. Från polisens sida har framförts att om allvarliga ord- ningsstörningar förutses bör även alternativ som att spela på annan ort eller inför tomma läktare övervägas. Jag är principiellt mot- ståndare till detta och anser att sådana ingrepp måste reserveras till den typ av extraordinära situationer som jag inte kan förutse. 9.2Klubbarnas åtgärder i samband med matcher Det uppbyggda planeringssystemet förefaller stabilt. Mina samlade förslag ryms inom detta system. Föreningen () och Svenska Hockeyligan (SHL) bör verka för nationell likformighet. Det kan finnas skäl att kortfattat beskriva klubbarnas arbete med att förbereda en högriskmatch och en vanlig match. Noteras bör då att vissa skillnader kan finnas mellan de båda sporterna liksom mellan berörda klubbar. Fotbollens och ishockeyns centrala organisa- tioner har här ett ansvar att följa upp att praxisen blir någorlunda ensartad. Jag har bett Fotboll och beskriva hur säkerhetsarbetet bedrivs i samband med en högrisk- match respektive en vanlig match. Redovisning av aktörernas agerande i samband I såväl fotboll som ishockey finns noggranna specifikationer hur matcher av olika karaktär ska planeras och genomföras. Beroende av karaktär på matchen planeras och genomförs matcherna på lite olika sätt. Grundplaneringen gäller dock alla matcher och tanken med denna redovisning är att visa hur matcher planeras på såväl övergripande som detaljnivå och vilka eventuella skillnader som är påkallade beroende på matchens karaktär. Inledningsvis kan nämnas att matchens karaktär kan bero på flera olika faktorer. Det kan handla om att lagen som möts har en särskild historik att ta hänsyn till (exempelvis att lagen är rivaler eller att supportrarna har en historik att ta höjd för), det kan handla om när matchen spelas (veckodag, tid, första omgång, mitten- omgång/serielunk, sista omgången, guldmatch, nedflyttnings- match, kvalmatch etc.). Det kan även vara yttre omständigheter såsom demonstrationer i närområdet som kan riskera att smitta av sig på matcharrangemanget. Andra omständigheter kan vara arenans beskaffenhet (modern arena med goda faciliteter eller en äldre arena med sämre förutsättningar), interna aspekter såsom konfliktsitua- tioner inom klubbarna (exempelvis om det inträffat något som innebär att klubbens företrädare eller organisationer är ifrågasatta beroende på olika omständigheter). Som synes kan det vara flera omständigheter som är viktiga att i förberedelserna ta hänsyn till och långt ifrån alla orsaker har med- tagits utan flera finns att räkna in. Inom fotbollen fastställs klassificering av matcherna av SvFF (på förslag av ), medan det i ishockeyn styrs av SHL. En match planeras oftast utifrån vilken karaktär på matchen som föreligger. Inom idrotten talas det om lågrisk-, normalrisk- och högriskmatcher. Inom fotbollen används terminologin planerings- program 1–3 (PP1-3), där planeringsprogram 1 är lågrisk och planer- ingsprogram 3 högrisk. Inga större skillnader föreligger mellan fotboll och ishockey, varför nedanstående genomgång kan anses vara generell (även om det i många fall refereras till fotbollens regel- verk). Redovisning av aktörernas agerande i samband Vid match i Allsvenskan och Superettan (fotboll) är det krav om att en matchdelegat ska involveras i evenemanget. Matchdelegatens roll är att kontrollera och följa upp förberedelser och match- arrangemangsfrågor samt rapportera eventuella avvikelser till SvFF. Inom ishockeyn är det inte obligatoriskt att matchdelegat utses utan detta styrs utifrån en behovsanalys från SHL. Vid vissa matcher i Allsvenskan och Superettan utses även en säkerhets- delegat, vars främsta uppgift är att kontrollera de säkerhetsmässiga detaljerna kring evenemanget och ge föreningar en återkoppling vad som fungerat väl eller vad som kunde ha gjorts bättre. Även säkerhetsdelegaten rapporterar eventuella avvikelser till SvFF om sådana upptäcks. Den som är säkerhets- eller evenemangsansvarig för hemmalaget ansvarar för att kontakt tas med bortalagets evenemangs- och säkerhetsansvariga för avstämning inför matchen. För alla matcher (oavsett klassificering) gäller att kontakten tas dagar före matchdagen. Ofta sker kontakt med e-post och telefonledes. Vid PP3-matcher (högriskmatcher) ska dessutom ett planeringsmöte hållas senast före match. Genom överenskommelse om match dras grundläggande förutsättningar för matchen upp mellan hemma- och bortalag. Det kan till exempel gälla antal biljetter som tillställs gästande lags supportrar på gästande sektion och vem som ansvarar för visitationspersonal m.m. Även annan information som kan vara av vikt för arrangemangets genomförande delges. Planeringsnivåer (låg-, normal- och högriskmatch) Den klassificering som görs av en fotbollsmatch sker genom en tre- gradig skala som benämns planeringsprogram (PP). Följande gäller för klassificeringen. Planeringsprogram 1 (lågrisk) En match klassificeras på detta sätt (PP1) om inga ordnings- störningar förväntas eller där antalet bortalagssupportrar förväntas vara få eller inga. Redovisning av aktörernas agerande i samband Ett förmöte hålls senast före match och leds av matchdelegaten som går igenom den överenskommelse om match som gjorts mellan hemma- och bortalag. Representanter för båda föreningarna, inklusive säkerhetsansvariga, arenaägaren, polis och eventuellt räddningstjänst ska delta. Planeringsprogram 2 (normalrisk) En match klassificeras på detta sätt (PP2) om minst en eller flera av nedanstående omständigheter är uppfyllda: Arenan förväntas bli fullsatt eller få fler besökare än 10 000 Förväntat antal bortasupportrar kommer att vara stort Inga ordningsstörningar förväntas i samband med matchen Som huvudregel innebär en PP2-match att förmöte hålls senast före match. Samma representanter som vid PP1-match ska finnas på ett förmöte som gäller en PP2-match. Om gästande lag och matchdelegat godkänner får mötet hållas senast före match. Härtill kan matchdelegat, om denne så anser nödvändigt, kalla till ett planeringsmöte att hållas senast före match. Planeringsprogram 3 (högrisk) En match klassificeras på detta sätt (PP3) om en eller flera av nedan- stående omständigheter är uppfyllda: Arenan förväntas bli fullsatt eller få fler besökare än 10 000 Förväntat antal bortasupportrar utgör eller mer av det totala åskådarantalet. (På neutral plan anses båda lagen vara bortalag) Ordningsstörningar kan förväntas i samband med matchen Matchen tilldrar sig särskilt stort intresse från supportergrupper Viktigt att påpeka när det gäller klassificeringen är att SvFF och kan välja planeringsprogram oaktat kriterierna är uppfyllda eller ej. Det står också arrangerande klubb fritt att klassa en match till ett högre planeringsprogram än den ursprungliga klassificering som gjorts. Ovanstående utgångspunkter för klassificering ska där- för ses mer som ett ramverk. Det bör nämnas att svensk fotbolls klassificering i vissa fall kan skilja sig från den som polismyndig- heten uppställer inför varje match utifrån sin omvärldsanalys. Redovisning av aktörernas agerande i samband Vid samtliga PP3-matcher, och i vissa fall även PP2-matcher, genomförs senast före match ett planeringsmöte. Inget finns som hindrar att planeringsmötet hålls tidigare än före match. Mötets kallas av hemmalaget och ett flertal aktörer/intres- senter bjuds in att närvara. Enligt regelverket ska följande kallas: Matchdelegat, och om sådan utsetts, även säkerhetsdelegat Evenemangsansvarig och säkerhetsansvarig i hemmalaget Representant för supporterförening (hemma- som borta- förening) om den som kallar till mötet anser att behov före- ligger. Härutöver kan en mängd andra intressenter kallas till ett planerings- möte, såsom representant för kollektivtrafiken, enskilda näringsidkare på orten, brottsförebyggare såsom Program Supporter m.fl. Normalt gäller att endast parter/intressenter som berörs av matchens genomförande tillåts närvara på planeringsmötet. Vid planeringsmötet gås följande igenom: Riskbedömning ur ett säkerhetsperspektiv Tillresande supportrar (avseende antal, färdsätt, ankomsttider, förflyttningssätt till arenan från eventuell samlingsplats, beräk- nad ankomst till arenan, biljettläge m.m.) Gästande supportrars sektion (insläpp, visitering och ansvar, nödutgångar, evakuering efter match) (genomgång av hemma- och borta- lagets respektive säkerhetsorganisation, publikvärdar och övrig servicepersonal för respektive supportergrupp, ordningsvakter hemma- och bortalag, bevakning och avsyning av arenan före matchen m.m.) TIFO-arrangemang (utsmyckning på läktaren m.m.) och tider för åtkomst till arenan för TIFO-personer Arenaägarens säkerhetsorganisation (är arenan godkänd för arrange- manget, hur ser grundbemanningen ut, ansvarig arbetsledare m.m.) Polisens kommendering och inledande hot- och riskbildsanalys Redovisning av aktörernas agerande i samband Arrangemang på eller i anslutning till arenan före avspark eller i halvtid Evakuering av arenan efter match i syfte att undvika konfronta- tioner mellan lagens supportrar Planeringsmötet protokollförs genom hemmalagets (mötes- kallarens) försorg och delges samtliga aktörer/intressenter före match. En mängd andra frågor tas också upp, såvida de har relevans för arrangemanget. I har och Hockey tillsammans med arenaägaren (Globe Arenas) tagit fram en särskild derbymanual som reglerar säkerhetsarbetet i . Efter utvärdering av senaste matchen görs eventuella justeringar i dokumentet. Inför match ger polismyndigheten ett bevis om anmälan för matchen. Av detta framgår en mängd olika villkor (såsom antal publik- värdar, grundläggande sjukvård, antal ordningsvakter, brandföre- byggande åtgärder m.m.) som arrangerande förening måste uppfylla för att få öppna upp grindarna för publik. Dessa krav får aldrig negligeras eller underskridas – däremot föreligger det inga hinder att utöka resurserna rent faktiskt under evenemanget. Står det i vill- koren att föreningen måste tillhandahålla minst 15 ordningsvakter under matchen, har arrangören möjlighet att ha fler ordningsvakter på plats. Om kraven underskrids på något sätt har polismyndig- heten möjlighet att dra in beviset om anmälan, till följd att match- arrangemanget kan ställas in och/eller avbrytas. Inför matchen gör därför arrangören en egen bedömning av vad som krävs för genomförande av arrangemanget. sker en samverkan med polismyndigheten om tillståndsvillkor avse- ende personal (publikvärdar och ordningsvakter), men omständig- heter kan inträffa som gör att det är behövligt att förändra personal- uttaget. Detta sker genom att det inför varje match sker en evene- mangsanalys, där behovsbilden i detalj penetreras. En väl anpassad personalbas utifrån rådande omständigheter är en framgångsfaktor för ett tryggt, säkert och trivsamt arrangemang, där alla besökare garanteras den service de har rätt till. Redovisning av aktörernas agerande i samband Inför matcherna informeras tjänstgörande personal, såväl publik- värdar som ordningsvakter, genom så kallade utsättningar. har införts ett system vid PP3-matcher (högrisk- matcher), där gruppchefer för ordningsvaktsgrupperna har sam- mankallats dagen före match för att i lugn och ro och utan tidspress informeras om förutsättningarna inför matchen. Under match- dagen är det sedan ordningsvaktsgruppcheferna som håller utsätt- ningarna med sina respektive grupper. Ambitionen är att samma arbetssätt kommer att införas till fotbollssäsongen. Under icke hög- riskmatcher, alltså vid PP1 och 2, sker utsättningarna på matchdagen minst före matchstart. Vid utsättningarna gås en arbetsorder igenom med respektive grupp. Arbetsorderns innehåll skiljer sig, varför varje grupps arbetsorder är att betrakta som unik. Olika uppdrag läggs på de olika grupperna, varför skillnaderna i arbetsordrarna är naturliga. Arbetsordrarna tas fram utifrån olika analyser kring hot- och riskbilder som föreligger, samt givetvis utifrån evenemangsanalyser samt övrigt informations- material som föreligger vid tillfället för arbetsorderns författande. Arbetsordern är ytterst det dokument som styr gruppen och som gruppansvarig måste rätta sig efter, utöver givetvis det samband som under matchen kan komma att delges via radioapparater. Avslutande notering rörande planeringsarbetet Oaktat vilken typ av klassificering som fastställts gäller alltid att arrangören kan kalla till planeringsmöte närhelst omständigheterna bedöms göra det nödvändigt att särskilt noggrant planera matchen. Det bör också noteras att det inte finns något krav att samtliga parter måste vara fysiskt närvarande på samma plats, utan att en eller flera parter kan delta på telefon. Givetvis är det en stor fördel med ett fysiskt möte, men ibland kan det vara svårt att få till stånd ett sådant. Det står också föreningarna fritt att klassificera en match till en högre klassificering än vad som fastställts och arbeta utifrån det. Den klassificering som upprättats talar endast om mini- mikraven för genomförande av arrangemanget. A och O för att en match ska kunna genomföras utan större problem är att matchen planeras utifrån såväl tänkbara som otänk- bara aspekter. Ju mer information som inhämtas om vilka faktorer som kan tänkas påverka, och ju mer detta beaktas i grund- planeringen, desto säkrare bör arrangemanget bli. Redovisning av aktörernas agerande i samband Mellan överenskommelse om match – planeringsmöte – match- dagen är det därtill mycket vanligt att en kontinuerlig dialog förs mellan hemma- och bortalaget (särskilt mellan säkerhetsansvariga). Detta gör att informationsflödet mellan klubbarna fungerar mycket väl och att ingen blir överrumplad p.g.a. bristande kommunikation. Såväl muntlig som skriftlig korrespondens sker mellan klubbarna. Under match arbetar arrangören, arenaägaren, polisen och gästande förening väldigt tätt ihop. Den gemensamma önskan är att mini- mera riskerna för arrangemangets besökare på alla sätt samt att se till att servicen gentemot besökarna alltid hålls på en bra nivå. Detta gäller oaktat vilken sektion, eller vilken kategori besökaren tillhör (ståplats, sittplats, familj, sponsor, VIP, tjej, kille m.m.). För att uppnå detta krävs att det sker en samverkan mellan så gott som samtliga aktörer, vilket sker i den s.k. ledningshytten. Där kan sitta arrangören (publikvärdssamordnare och ordningsvakts- samordnare, samt i förekommande fall evenemangsansvarig/säker- hetsansvarig), polisen (arenabefäl/polisinsatschef), arenaägaren, gästande lag (säkerhetsansvarig/evenemangsansvarig) samt eventuellt representanter för brandmyndigheten och/eller från arenans egen personal (spärrpersonal, arenapersonal m.m.). De åtgärder som görs, som kan ha effekt på andra aktörer, analyseras om möjligt i förväg innan beslut om åtgärd fattas. Detta skapar bättre förutsättningar för att beslutet/åtgärden ska bli så bra som möjligt och minimerar riskerna för human errors och fel- aktiga bedömningar. Polis, ordningsvakter och publikvärdar arbetar med sina respektive uppgifter utifrån sina olika roller. Ordningsvakternas och publik- värdarnas närmare uppgifter framgår av matchspecifik arbetsorder som behandlas på utsättningsmötena. Naturligtvis gäller att polis- personal är ordningsvakternas förmän. Detta innebär att ordnings- vakterna i vissa fall, om det bedömts lämpligt av ledande personer i ledningshytten, tas över av polisen vid insatser på och kring arrangemanget. Publikvärdarna å andra sidan, som i sin arbetsutövning får nödvändig uppbackning av ordningsvakterna, arbetar alltid enbart för arrangören och arbetar till skillnad från ordningsvakter och poliser mer för att upprätthålla en god ordning och service för arrangemangets besökare. Redovisning av aktörernas agerande i samband Personalen som arrangören tillhandahåller (ordningsvakter och publikvärdar) leds av två samordnare. Samordnarna har direkt kontakt via radiosamband med dels personalen, dels evenemangs- ansvarig från arrangören (se kapitel 9.3). Arenapersonalen leds av arenaägarens representant på liknande sätt. Detta säkerställer att ansvarig från arrangören alltid är införstådd med vad som händer och vilka åtgärder som vidtas och varför. Efter varje match, oavsett klassificering, sker en avstämning med alla berörda genom ett s.k. eftermöte. Mötet hålls efter slutsignalen och matchdelegat (samt i förekommande fall säkerhetsdelegat) ger sin syn på arrangemanget liksom polisen, arenaägaren och säkerhetsansvariga från båda klubbarna. Eventuella avvikelser diskuteras och om brister kunnat konstateras av match- delegat och/eller säkerhetsdelegat redogörs för dessa och anmäls sedermera till SvFF. Som exempel på högriskmatcher är matcher mellan storstadslag eller lag från samma stad (t.ex. och ). En normalriskmatch är, i Allsvenskan, den vanligaste klassificeringen där inga ordningsstörningar förväntas (t.ex. Djur- gården-GIF , Elfsborg). Lågriskmatcher är exempelvis och Häcken. Oavsett klassificering kan det trots allt innebära att ordningsstörningar ändå inträffar. Klassificeringen är endast ett tecken på vad som för- väntas, men verkligheten kan utvecklas till att bli något annorlunda. En grundläggande förberedelse och stor flexibilitet inom säkerhets- organisationen måste alltid föreligga, då föreningen är huvudansvarig för arrangemanget. Det är därför ingen nackdel om matcherna planeras utifrån samma grund, även om planeringen givetvis blir mycket mer detaljerad då en högriskmatch ska spelas, än vad fallet är vid låg-/normalriskmatch. Även dialogen mellan klubbarna blir naturligt mer intensiv vid högriskmatcher kontra andra matcher. Sammanfattningsvis följer planeringen följande schematiska uppräkning: Redovisning av aktörernas agerande i samband Överenskommelse om match dagar före match Vid behov (eller krav vid PP3-match) planeringsmöte senast före match Förmöte senast tre (ibland två) timmar före match Eftermöte (efter matchen) Häremellan (eller ibland vid behov ännu tidigare) äger ofta en kontakt mellan klubbarna rum för att lägga upp initiala ramar för arrangemanget. Det kan handla om biljettfrågor (när ska biljetterna släppas och hur) eller tilldelning av läktarplatser (exempelvis om en sittplatssektion önskas av gästande lag). Nyckelfrågan ligger på dialog mellan klubbarnas representanter, vilket är en framgångs- faktor.