sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Stiftung Lesen samarbetar även med skolor. Detta samarbete har fördjupats genom bl.a. ett projekt kallat . Initiativet skapades som en plattform för att stödja lärare i arbete gällande läsning och skrivning. innefattar didaktiskt, metodologiskt material för lektioner i skolan, information och workshops. Lärarna får stöd i planeringen av lektioner genom materialet. är cirka 21 500 lärare med- lemmar i närverket. Stiftung Lesen har även cirka 500 s.k. Reading-Media-Clubs runt om i . Syftet är att skapa motivation till läsning och ökad mediekompetens. Klubbarna finns såväl på skolor, bibliotek och andra institutioner där barn och ungdomar kan träffas på sin fritid. Verksamhetens aktiviteter är fokuserade kring läsning utan press att prestera eller uppnå goda betyg. Det handlar om att skapa intresse för litteratur genom fokus på glädje i läsningen. I finns även ett Bookstart-program kallat Lesestart. Programmet är det mest omfattande tyska läsfrämjandeinitiativet och startades av det federala och Stiftung Lesen och kommer att pågå . Syftet är som i övriga Bookstart-program att barn i tidig ålder får möjlighet att närma sig litteratur och läsning. Bokpaket delas ut i samband med besök på den tyska motsvarigheten till barnavårdscentralen och även i skolans fjärde klass. Arrangörerna räknar med att av alla tyska barn som föds kommer att ta del av satsningen och cirka 400 000 bokpaket delas ut. I programmet ingår även läs- och litteraturfrämjande insatser på regional nivå. Ett stort antal offentliga institutioner och andra aktörer och organisationer (t.ex. fem biblioteksförbund och fack- ) har slutit upp bakom initiativet. Lesestart-programmet kommer att utvärderas av en expertgrupp bestående av forskare från flera tyska universitet. I har en s.k. on Literacy grundats för att stärka läsfärdigheten i landet. Gruppen består av parlamentariker från samtliga partier och från parlamen- tets bägge kamrar. Denna och liknande grupper har publicerat ett antal rapporter och lagt fram rekommendationer om hur en läsandets kultur kan främjas.38 lades även en rapport fram av myndigheten (motsvarigheten till svenska ) som innefattar ett stort antal förslag baserade på gruppens rekommendationer. Det gäller såväl metodik i skolan för ökad läsfärdighet som förslag på specifika läsfrämjande satsningar.39 on Literacy har även till- sammans med läsfrämjandeorganisationen skapat en s.k. Boys Reading Commission med fokus på pojkars bristande läsfärdighet. Kommissionen lade 2012 fram en rapport om pojkars läsning och läsfärdighet i vilken de bl.a. kommer fram till att initiativ för att stärka pojkars läsförståelse bör tas såväl i hem, skola och närmiljö. De menar att det inte finns någon enkel lösning, utan att det krävs ett långsiktigt tillvägagångssätt för att motivera och engagera pojkar till att läsa mer. De lämnar även förslag på rekommendationer till den brittiska regeringen gällande framtida insatser på området.40 38Se t.ex. for Education, Report of the Inquiry into Overcoming the Barriers to Literacy (2011). 39Ofsted, Moving English forward, (2012). 40All-Party Parliamentary Literacy Group Commission, Boys Reading Commission, (, 2012), s. 24–25. on Literacy lyfter även fram skolbibliotek som en viktig resurs för en förbättrad läsfärdighet och anser att regeringen bör satsa på ökad kvalitet i skolbiblio- teken.41 Ett flertal studier har genomförts i gällande olika aspekter av skolbiblioteksverksamhet, bl.a. av den oberoende School Library Commission 2010 och rapporten : A Plan for Improvement. Alltmer av den statliga litteraturpolitiken i riktas mot barn och unga och läsfrämjande insatser utgör en viktig del. Eftersom frivillighet och välgörenhet är starka inslag i det brittiska samhället är det även betydelsefullt i det läsfrämjande arbetet. Det finns ett flertal organisationer som på olika sätt arbetar läs- främjande i , bland andra Book Trust, Campain for Learing, , LLU+, National Lite- racy Association, , 57 Productions, Apples & Snakes, , Eastside Educational Trust, , , och . ger bidrag till ett flertal läsfrämjande- organisationer, exempelvis Booktrust, Seven Stories, The Writing Squad Childrens Bookshow och Apples and Snakes. Snakes ordnar workshops för barn och unga och olika litterära evenemang. De har även utformat ett nationellt omfattande pro- gram kring poesi för unga. stödjer även aktörer som skapar dynamiska relationer mellan bibliotek och läsare, framförallt i områden där intresset för läsning är lågt, exempelvis projekten on the Wall. är en välgörenhets- organisation och en framträdande nationell aktör inom det läs- främjande arbetet i . mottar även statligt bidrag från . De samarbetar framförallt med bibliotek, men även med bland annat förlag, arbetsplatser, skolor och fängelser. De genomför nationella sats- ningar som exempelvis , där syftet är att skapa intresse för läsning hos barn i tidig ålder. har utvecklat en svensk version av projektet kallad Sommarboken.42 Ett annat samarbetsprojekt mellan Arts 41Se artikel School libraries still have a vital role, , via Council och och är Fiction un- covered. Syftet är att uppmärksamma samtida brittisk skön- litteratur (romaner, noveller, poesi eller grafiska romaner) av hög kvalitet. Ett tiotal böcker väljs ut av en särskild kommitté och tillsammans med bokhandlare, förlag och bibliotek genomförs en omfattande kampanj som bland annat innefattar marknadsföring och olika typer av litterära evenemang i . Det har också skapats en webbplats och särskilda appar för projektet som utgör ett forum för läsare och ger information om böckerna och författarna.43 Ännu en viktig oberoende organisation med statliga bidrag och donationer som arbetar nationellt med läsfrämjande insatser är Booktrust. En del i verksamheten består i att förse miljoner tonåringar och barn med gratis böcker genom programmet Bookstart. Brittiska är medfinansiär till programmet som syftar till att förskolebarn ska få möjlighet att närma sig litteraturen. Bookstart startade i och har i olika versioner initierats i ett flertal länder i världen, bl.a. i , , , , , , , , , , och . Booktrust genomför även de läsfrämjandekampanjerna Children's Book Week, National Bookstart Week och Get Reading.44 Ytterligare projekt i är Storybook Dads som finansieras av donationer och innebär att pappor som sitter i fängelse spelar in sagor och berättelser på cd för sina barn. Satsningen har numera utökats med Storybook Mums i ett tiotal kvinnofängelser och projekten syftar även till att stärka kontakten mellan barn och förälder. utnämner , bokförlag och en bokhandelskedja en barnboksförfattare eller illustratör till Children's Laureate. Children's Laureate finns även i och även i genom Läsambassadören. arbete är i hög grad strategiskt inriktat och förutom direkt bidragsgivning främjar de konst och kultur på flera andra sätt. Exempelvis har de ett samarbete med BBC som innebär att de kan arbeta tillsammans för att främja ny konst och kultur och utveckla kulturella partnerskap. De stödjer även organisationen , Culture and Education som arbetar för att främja kreativa partnerskap för att utveckla det kreativa tänkandet hos unga genom långtidsprojekt mellan skolor och konst- och kulturskapare. Kreativa partnerskap finns nu på över 2 000 skolor i . stöder även Artsmark, som är ett nationellt program för att utvärdera, stärka och förbättra kvaliteten på konst- och kulturinsatser (bland annat kreativt skrivande) inom hela utbildningsväsendet. Artsmarks övergripande syfte är att se till att alla barn och unga får möjlighet att uppleva konst och kultur och de arbetar för att institutioner inom utbildningsväsendet ger barn och unga tillgång till hög- kvalitativ konst och kultur. Mer än 10 000 skolor deltar i Artsmark. Andra program är BritLit – using contemporary british fiction in school och WorldWords som är en serie radioprogram producerade av där samtida brittiska författare talar om sitt skrivande. har även producerat material för lärare och studenter att använda i klassrummet. I är det liksom i många andra engelskspråkiga länder även vanligt förekommande med olika typer av Writers in School-program. Dessa innebär att författare arbetar med olika typer av läs- och skrivprojekt, ofta kreativt skrivande, på skolor. uppskattar att cirka 1 000 författare även arbetar som Writer in School i stödjer de nationella organisationerna som organiserar en stor del av de författare som arbetar i skolorna. I prioriteras läsfrämjande insatser inom utbildnings- och kulturpolitiken. Ett antal rapporter, bl.a. Reading at Risk: A Survey of Literary Reading in och To or Not To : A Question of National Consequence som publicerades av den federala myndigheten for the Arts () pekade på ett minskat läsande hos den amerikanska befolkningen och en stor minskning hos de yngre. 2008 publicerade rapporten on the som visade att den negativa trenden hade vänt efter två decenniers stadig- 45 , Writers in schools – sustaining the momentum (, 2010), s. 4. Se även in Education, varande fallande kurva och att fler amerikaner nu läste litteratur () samt att den mest signifikanta ökningen gällde åldersgruppen 18–24 (). Flera offentliga, privata och ideella satsningar har genomförts i för att öka läsningen. Det mest omfattande initiativet är No Child Left Behind som innefattar en mängd insatser inom skol- området.46 Olika typer av nationella läsfrämjandekampanjer har även genomförts i , bl.a. The Big som var ett direkt svar på rapporten at Risk. Syftet var att göra läsning till en central del av den amerikanska kulturen. Satsningen initierades av 2006 och mer än 1 000 bidrag har beviljats till aktörer över hela landet för deltagande i satsningen. The Big handlar om att få närsamhället att kraftsamla kring en specifik bok för att öka intresset för litteratur och läsning. The Big bygger på evenemang kring en utvald bok och ger möjlighet att i närsamhället läsa och diskutera denna. I The Big ingår numera ett stort antal klassiska titlar av amerikanska och utländska författare och har utarbetat s.k. verktygslådor för seminarier och kring- aktiviter för lokala arrangörer. Ett privat läsfrämjandeinitiativ från är organisationen 826. Verksamheten grundades av författaren i och har sedan spridit sig till bl.a. och till genom . Verksamhetens upplägg är delvis olika i de skilda länderna. I involveras författare i ett nätverk för att motivera barn och ungdomar i åldern 6–att utveckla sitt eget skrivande. Verksamheten inriktar sig även mot att få lärare att inspirera barnen i sitt skrivande. Programverksamheten genomförs i och efter skolan samt . Workshops och barnens och ungdomarnas texter utgör delar i arbetet. I deltar cirka 30 000 barn och unga i 826 och verksamhet finns i , , , , , , och D.C. har 2 400 volontärer arbetat i verksamheten. I grundades The av författar- en tillsammans med och med inspiration från 826. The i engagerar mer än 200 författare, konstnärer och lärare, vilka bl.a. ger elever möjlighet till workshops i kreativt skrivande och s.k. 46 Se den s.k. No Child Left Behind Act of 2001 som den amerikanska kongressen beslutade . I har de lyckats knyta till sig många betydande författare som , och . Den sistnämnde har även startat en liknande verk- samhet i kallad Fighting Words. I planeras en utökning av verksamheten till andra städer i landet. () bildades . ABF är det största och äldsta av studieförbunden. Det är partipolitiskt obundet, men är sprunget ur arbetarrörelsen. Grundarna är Socialdemokratiska , LO och Konsumentkoopera- tionen. ABF har 59 medlemsorganisationer och 54 organisationer med samarbetsavtal. kyrka och samhälle (Bilda) grundades , och hette . 49 medlemsorganisationer som är kristna samfund och deras ungdomsorganisationer och närstående organisationer, ortodoxa kyrkor samt ekumeniska organisationer. Bilda arbetar utifrån en värdegrund, där människosynen är en i verksamheten. tillkom 1942 på initiativ av forskare, lärare och studenter vid olika universitet. är bildat av kurs- verksamheterna vid universiteten i , , , och , som är egna stiftelser där universitet och studentkårer ingår som huvudmän. En viktig uppgift är att sprida information om forskning och forskningsresultat. Ibn Rushd blev ett statsbidragsberättigat studieförbund , men påbörjades projektet att starta ett studieförbund. Ibn Rushds vision är att islam ska vara en naturlig del av . Uppgiften är att stärka muslimer i och ge ickemuslimer kunskap om islam. Förbundet har nio medlemsorganisationer och den största delen av verksamheten sker inom medlems- organisationerna. bildades och vilar på humanistisk grund. har ett antal centralt anslutna medlemsorganisationer: , , , Aktiv Ungdom, Förbundet och . är det senaste studieförbundet som blivit statsbidragsberättigat. Det blev berättigat till statsbidrag 2010 och har som namnet antyder en profil mot kulturområdet. har sex stiftarorganisationer och 4 medlems- organisationer. Bildningsverksamhet (NBV) bildades genom en sammanslagning av tre studieförbund inom nykterhets- rörelsen och är partipolitiskt obundet och religiöst neutralt. NBV arbetar framför allt för helnykterhet och folkhälsa, mot alkohol och andra droger. NBV har 16 medlemsorganisationer och 35 organisationer med samarbetsavtal. , före detta och /. 2004 gick TBV (Tjänste- männens Bildningsverksamhet) samman med Sensus. Sensus har 31 medlemsorganisationer, däribland humanitära organisationer, scouter och och dess närstående organisationer. Ibn Rushd hade ett samarbetsavtal med Sensus innan Ibn Rushd blev godkänt som eget statsbidragsberättigat studieförbund. Studiefrämjandet bildades och är politiskt och religiöst obundet. Studiefrämjandets dominerande ämnen är natur, djur, miljö och kultur. Studiefrämjandet har 19 medlemsorganisationer, bl.a. , , Sverok (). () bildades genom samman- slagning av och Liberala . SV:s grundorganisationer är och liberalerna samt . Vuxen- skolan har ett etablerat samarbete med ett 40-tal riksorganisationer och arbetar främst inom ämnesområdena kultur, folkhälsa, miljö och social ekonomi. Bokhandeln i – en analys av strukturella förändringar 2000–2011 Den sorterade bokhandeln spelar en avgörande roll för spridningen av ett brett litteraturutbud i . Avsikten med föreliggande analys är främst att studera de strukturella förändringar som har skett –2011 avseende omsättning, lönsamhet och ägarstruktur. Då bokhandeln med få undantag vid sidan av böcker även har en inte oväsentlig försäljning av andra varugrupper såsom pappers- och kontorsvaror, presentartiklar, musik etc. har en fördjupad studie gjorts för att få kunskap om bokens andel av försäljningen och hur den har förändrats. Detta har varit möjligt genom att studera bokhandelns momstaxering där böcker och närliggande produkter kan särskiljas genom den sänkta momsen . Denna analys presenteras i en separat studie (se bilaga 6). Föreliggande analys syftar främst till att studera bokhandelns försäljning av allmänlitteratur dvs. skön-, fack- och barnlitteratur. Med bokhandel avses återförsäljare som saluför ett brett bok- sortiment som kan omfatta en bred sortering av allmänlitteratur eller en del av ett sortimentsområde, t.ex. pocketböcker, barn- böcker, religion etc. Försäljningen kan ske genom öppen butik eller genom internet. Med allmänbokhandel avses sorterad bokhandel som inte är specialbokhandel (till den senare kategorin räknas här även Pocket Shop). Bokförsäljning genom varuhus och dagligvaru- butiker ingår inte i huvuddelen av analysen men kommenteras särskilt i ett avslutande stycke. Bokklubbar och annan direkt- försäljning från förlag ingår inte i analysen. Ett gränsfall som hade kunnat tas med är de få specialister som säljer kurslitteratur. Då dessa företag inte säljer eller har en mycket begränsad försäljning av allmänlitteratur har dessa dock exkluderats i analysen. Historiskt sett har försäljningen av läromedel – skolböcker, kurslitteratur etc. – varit betydande inom bokhandeln men under de sista decennierna av har det skett en genomgripande förändring och den traditionella bokhandeln har nästan helt förlorat denna försäljning. Skolböcker hanteras huvudsakligen av specialföretag. Försäljning av kurslitteratur som har spelat en stor roll för de stora universitetsbokhandlarna och då främst har successivt genomgått en förändring. handlas en betydande del genom internet. Det sker även en viss utveckling av campusbokhandel knutna till universitet och högskolor där även försäljningen av begagnade böcker ökat i betydelse. Bokhandel som ingår i analysen är uppdelad i grupperingar enligt följande: Kedjebokhandel som ägs av . Juridiskt ingår bokhandels- kedjan i Akademibokhandelsgruppen som även omfattar nät- bokhandeln . Bokus drivs som ett separat affärsområde. Bokhandelskedja som endast bestod av enskilt ägda bokhandlar som drev butiker under namnet . har startat en centralt ägd kedja genom att köpa upp enskilda Bokia-medlemmar. Detta har finansierats genom ett delägarskap med Natur & Kultur som äger av . Bokias centralt ägda butiker utgör en tredjedel av kedjans totala om- sättning. driver även nätbokhandeln . En gruppering av enskilt ägd bokhandel med syfte att ingå centrala avtal med leverantörer om inköpsvillkor. Gruppens medlemmar har ingen JB-identifikation utan drivs som enskilda företag i eget namn. Bokhandelskedja med enskilt ägda bokhandlare. Ursprungligen var Ugglan en kedja för små boklådor i mindre och medelstora kommuner men har kedjan etablerat sig i större kommuner genom rekrytering av nya medlemmar som främst har kommit från och . Här ingår bokhandel som inte är kedjeansluten. Här finns flera kända bokhandelsföretag som vill profilera sig under eget namn såsom Hedengrens, NK-Bokhandel, Bok m.fl. Bokhandelskedja som driver välsorterad pocketbokhandel i framför allt trafikorienterade butikslägen. Nätbokhandeln domineras nästan helt av Adlibris och Bokus som ägs av respektive KF Media. Den tredje största aktören, , har en andel av näthandeln som är . En heterogen grupp av bokhandlar med varierande sortiments- inriktning och storlek. Här ingår SF-Bokhandeln, , Arken, barnboklådorna Bokspindeln och Bokslukaren m.fl. Bokhandels storlek och spridning Vid övergången till fria priser 1970 var antalet fackbokhandlare eller A-bokhandel drygt 300. fanns cirka 150 så kallade B-bokhandlare som hade ett begränsat boksortiment ofta i kom- bination med någon annan typ av rörelse såsom kiosk eller tobak. B-bokhandeln fanns företrädesvis i mindre kommuner. För att säkerställa ett brett boksortiment tecknade fackbok- handeln med förlagen det s.k. fackbokhandelsavtalet som föreskrev ett boksortiment på minst 4 000 titlar samt åtagande att ta emot abonnemangsexemplar. Avtalet innehöll även bestämmelser om returer. Som en kompensation för den breda lagerhållningen erhöll fackbokhandeln en årsbonus som uppgick till av årsinköpet från medlemmarna i . sades upp 1992. finns inga regler om sortimentet i bokhandeln. Parallellt utvecklades olika s.k. frivilliga kedjor av bokhandlare i syfte att förhandla sig till bättre Det är grunden till dagens , JB-grupp och Ugglan. Antalet sorterade boklådor har legat runt 300. Tillsammans med den gamla B-bokhandel ligger totalantalet om- kring 400. Den stora skillnaden är emellertid att bokhandeln har en helt annan spridning än 1970. Medan de små kommunerna med vikande befolkningsunderlag ofta har tappat sin enda bokhandel ökar antalet i storstäderna. 1970 saknade 27 kommuner eller av det dåvarande antalet kommuner en bokhandel. 2012 har denna siffra stigit till 101 kom- muner eller av det totala antalet. Var tredje kommun är nu utan bokhandel vilket innebär att av landets invånare saknar bokhandel på hemortskommunen. På länsnivå är situationen följande. Tabellen visar mycket tydligt att det framför allt är glesbygdslänen som har förlorat bokhandel. Situationen är emellertid även mycket skör. Vid en fördelning av bokhandel efter frekvens per kommun framkommer att 134 kommuner endast har en bokhandel vilket i sin tur innebär att antalet kommuner som har två bokhandlare eller fler uppgår till 55. Vid en djupare studie som gjordes 2010 baserad på uppskattad bokförsäljning per bokhandel visade det sig att konsumtionen av böcker genom bokhandeln varierar stort.1 Bokförsäljningen genom bokhandeln per capita är fem gånger så stor i som i de kommuner som endast har en bokhandel. Anm.: Att andel av folkmängden summerar till visar att bor i en kommun utan bokhandel. Det skall understrykas att statistiken endast avser bokförsäljning genom bokhandel med fast butik. Försäljningen genom nätbok- handel eller andra återförsäljare ingår inte. 1 Svensk bokhandel, nr 4 2010. Man skulle naturligtvis kunna hävda att alla de kommuner som saknar bokhandel köper böcker genom nätet. Någon tillförlitlig statistik om näthandelsförsäljning per kommun finns inte men vid tidigare undersökningar om bokklubbarnas försäljning framgick att bokklubbskunderna huvudsakligen fanns i de kommuner som hade det största utbudet av bokhandel, dvs. Sannolikt gäller även detta förhållande för nätbokhandeln. Utvecklingen 1970–2000 – en kort tillbakablick 1970 avreglerades det gamla kommissionssystemet i samband med att bokhandelns undantag för att tillämpa bruttopriser – fasta priser Den nya lagstiftningen innebar även att nyetabler- ingskontrollen förbjöds och det blev fritt fram att sälja böcker utan att man som tidigare måste ansöka om tillstånd. Bokhandelns första prövning blev inte konkurrens från annan detaljhandel utan kom från bokförlagens egna bokklubbar. Bok- klubbarna som sålde ett mycket snävt sortiment hade emellertid två goda följdverkningar. Marknaden för böcker växte vilket också gynnade bokhandeln som bokhandeln i allt högre grad lärde sig att service och sortimentsbredd var nyckeln till framgång. Priskonkurrensen på böcker inom bokhandeln började först med etablering av citybutiken i som också hade det goda med sig att bokhandeln i allmänhet fick impulser att förnya sig. Först en bit in började varuhusen få upp ögonen för böcker. Med impulser från framför allt lärde sig Åhléns att sälja bestsellers med genomtänkta exponeringar vilket innebar att bokhandeln över hela landet fick lokal konkurrens. I takt med att andra varuhus och större dagligvarubutiker följde Åhléns exempel märkte bokhandeln i än högre grad att det breda sortimentet inte bara var en livlina utan också en väg till lönsamhet. Slutet och blev en framgångsperiod för bokhandeln. Nya kedjor som Pocket Shop och Exlibris etabler- ades. Kulturbokhandel som Hedengrens i , Vängåvan i , Hamrelius i , Dillbergska i gjorde alla rekordvinster på av omsättningen. expanderade och närmade sig miljarden i omsättning. omsatte Adlibris 11,2 miljoner och stod för av bokhandelsbranschens totala omsättning. Den andra nätbokhandeln som senare blev Bokus brottades med spektakulära förluster. Bokhandeln kände fortfarande tillförsikt . Den oväntade sänkningen av bokmomsen blev också en kraftig vitamininjektion. En lovande start på det nya seklet. Det som började bra vändes efter hand till en mardröm för framför allt den traditionella bokhandeln som råkat ut för så stora omsättningsförluster. Följande analys av bokhandels omsättning och lönsamhet 2000– 2011 bygger på officiella årsredovisningar som finns inlämnade på . De flesta bokhandlar har brutna räkenskapsår som avslutas , juni eller augusti. I analysen har det år då bokslutet är avslutat av praktiska skäl valts som årtal. Det innebär att de om- sättningstal och resultat som redovisas inte överensstämmer med kalenderåret. Endast aktiebolag är undersökta; årsredovisningar för enskilda firmor, handelsbolag eller ekonomiska föreningar finns inte tillgängliga. Det finns uppskattningsvis ett 30-tal företag som driver bokhandel som inte är aktiebolag. Dessa företag är i de flesta fall obetydliga sett till omsättningen. Omsättningen torde uppgå till , dvs. mindre än en procent av den totala volymen.