sou · H0B314 · 2012-03-14 00:00:00 — Det skulle då kunna ses som rimligt att staten står som yttersta garant för de eventuella oförutsedda och ofinansierade kostnader som uppkommer vid en sådan gigantisk stadsflytt (risktagare). Det finns således vissa omständigheter som talar för att inte enbart utgör en tänkbar privatiserings- kandidat utan att företaget även fortsatt skulle kunna verka som ett statligt aktiebolag antingen underställt ett departement (nära statsmaktens idealbaserade rationaliteter) eller i en holdingbolags- konstruktion (nära kapitalrationaliteten). talar en del samhälleliga förhållanden medan kapitalintensiteten i verksamheten och det till detta länkade tydliga avkastningskravet mer talar för det . När det gäller Postnord kompliceras bilden av att det är delägt med danska staten (röster; kapitalandel). En betydande del av verksamheten är konkurrensutsatt och kommer- siell till karaktären men det finns också väsentliga bitar som staten reglerar (postservice). Ägarbilden och den särskilda komplika- tionen skulle kunna tala för ett aktiebolag direkt underställt ett departement (är kapitalbehovet mycket stort skulle en hemvist vid eller en interdepartemental samverkan kunna bli aktuell; se ovan). Även SSC uppvisar många drag som skulle kunna hänföra detta företag till grupp ett. De samhällsuppdrag som dock kan skönjas är dels det regionala (jfr ovan) och dels idén att staten med sitt ägande tagit på sig uppdraget att verka för att landet på ett riskfyllt men kritiskt fält ska befinna sig i den globala teknikutvecklingens absoluta front till gagn då även för andra företag (jfr även ESS). Det kan ligga nära till hands – då företaget möter internationell konkurrens och har ett tydligt av- kastningskrav – att driva verksamheten i aktiebolagsformen. Med tanke på verksamhetens kvalificerade karaktär och inte oöverstig- ligt höga kapitalbehov skulle även en inplacering under ett fack- departement kunna komma ifråga. SEK skulle också kunna hänföras till grupp ett men också här föreligger ett uppdrag – i detta fall tydligt – som gör att även en placering i en annan grupp skulle vara tänkbar. SEK ska enligt instruktionen verka för landets bästa genom att stödja svenskt näringslivs globala utveckling genom att främja landets export via finansieringsinsatser. Det föreligger också en koppling till den svenska biståndsverksamheten. Allt detta sammantaget skulle kunna motivera en neutral position i förhållande till den svenska företagsamheten som helhet, dvs. möjligen tala för ett statligt ägande (tidigare var SEK delägt av svenska banker). Även förefaller ha ett tydligt samhällsuppdrag (utöver de [företags]- ekonomiska målen). Det handlar om att företaget i betydande utsträckning – utöver sin kommersiella roll på den svenska virkes- marknaden – förväntas engagera sig i naturvård (avsätta betydande skogsmarker som naturvårdsarealer och hålla ett mycket stort antal s.k. ekoparker). Det framkommer också att skogarna anses ha en viktig funktion som rekreationsområden. (Det kan noteras i sammanhanget att internationellt sett har ett ganska begränsat statligt skogsägande). Eftersom verksamheten är kapital- krävande och de ekonomiska målen framträdande skulle aktie- bolaget kunna vara en lämplig verksamhetsform. Liksom i fallet med (ovan) skulle också kunna placeras i ett holdingbolag för större statliga kärninnehav och då knytas t.ex. till Närings- eller . Svedavia driver ett antal samhällsviktiga flygplatser i landet och har en blandad finansiering för detta uppdrag som i grunden sker utan större konkurrens (företaget får heller inte förvärva/lägga ner/avyttra flygplatser utan Regeringsbeslut). I detta fall aktuali- seras därför även myndighetsformen som ett alternativ till aktie- bolaget och då i bägge fallen med inplacering under ett fackdeparte- ment. Swedsurvey har knutit sin i huvudsak kommersiella verksam- het till det kunnande som finns i Lantmäteriet så en anknytning direkt till denna verksamhet och ett lämpligt fackdepartement skulle kunna vara ett tänkbart arrangemang. har sin rot i ett monopol som gäller en distributionskanal (marknät) för (främst) TV-sändningar och levererar då sina tjänster i huvudsak till hushåll, servicebolag och kommersiella TV-bolag. Verksam- heten är i viss bemärkelse konkurrensutsatt men då företrädesvis via aktörer som utnyttjar andra distributionstekniker (jfr t.ex. satellit- baserad överföring). Verksamheten är relativt kapitalkrävande varför det inte är självklart att enheten ska underställas ett fackdepartement men det partiella monopolet (marknät) indikerar att staten skulle kunna vara en tänkbar ägare. är ett mycket stort kapitalintensivt energiföretag som i huvudsak har ett kommersiellt uppdrag, vilket skulle kunna placera företaget i grupp ett. Dock finns även här vissa restriktioner som starkt påminner om de mer allmänna riktlinjer som föreligger när staten som ägare ska agera som förebild (jfr hållbar utveckling, osv). Här skulle ett statligt ägande istället kunna motiveras av att verksamheten bedöms vara särdeles samhällsviktig (elförsörjning) och nationellt mycket omfattande (stor marknadsandel) och att företaget därför borde ligga under statens direkta kontroll (staten bör inte reducera sin närvaro på denna marknad alltför mycket och de andra två stora aktörerna är inte [längre] svenskägda). Det är kanske även möjligt att hävda att det föreligger ett mer eller mindre uttalat medborgerligt uppdrag att ska helägas av staten (jfr t.ex. erfarenheterna ifrån ). Liksom i fallen och (ovan) skulle man såväl kunna tänka sig en placering i ett holdingbolag för stora statliga kärn- innehav som en knytning till ett (fack)departement. Aktiebolags- formen skulle kunna motiveras med tanke på kapitalintensiteten i verksamheten. När det gäller företag med tydliga samhällsuppdrag som sam- tidigt har marknadsintäkter (och/eller är avgiftsbaserade) i inte oväsentlig omfattning så pekar de tidigare resonemangen i detta avsnitt på att aktiebolagsformens skulle kunna vara lämplig men eftersom uppdragen fokuserar på själva verksamheten skulle fack- departementen kunna vara en lämplig hemvist (om inte kapitalkraven är stora då även kan komma in i bilden). Det skulle här exempelvis kunna handla om Apoteks- gruppen, Fouriertransform, Miljömärkning i , , (kan t.ex. även föras till grupp tre), Swefund (kan t.ex. även föras till grupp tre) och Systembolaget. Apoteksgruppen har en mycket speciell uppgift i att den både sysslar med att sälja ut statliga företag (apotek till småföretagare) och att hålla en serviceorganisation för dessa (tillhanda- håller bl.a. skalfördelar). Denna verksamhet skulle kunna föras till det holdingbolag som skulle kunna etableras för försäljningar av företag eller drivas som ett separat utförsäljningsprojekt dock då fristående ifrån konkurrenten (underordnas olika departement). Fouriertransform tillhör den grupp företag som skulle kunna sammanföras i en särskild enhet (se ovan) pga. av kombinationen av stort kapitalbehov och pregnant samhällsupp- drag (gynna svensk fordonsindustri). Miljömärkning i (stimulera produktutveckling som gynnar miljön), (ge funktionshindrade människor möjligheten att delta i produktion för konkurrensmarknader) och Systembolaget (bidra till folkhälsan genom att motverka ett utbrett drogberoende) uppvisar alla tre sådana samhällsuppdrag som exempelvis skulle kunna hanteras av olika fackdepartement, där dessa värden vanligen har sin hemvist och sitt ursprung. När det gäller kan man både tänka sig både att det drivs på kommersiella grunder för att stärka statskassan (och bygga legitimitet för detta genom att kanalisera betydande medel till en folkligt särskilt omhuldad sektor: idrottsrörelsen), då med vissa restriktioner grundade i sociala överväganden (motverka spelbero- enden och/eller privatekonomiska haverier), och att det existerar för att förhindra tillväxten av eller attraktiviteten i de konkurreran- de verksamheter som i huvudsak bedöms bedrivas utan större sociala hänsyn. I bägge fallen ligger en inplacering under ett fack- departement nära till hands även om – med tanke på de stora kapitalströmmarna – också kan vara ett alternativ. När det gäller Swefund så har det ett speciellt uppdrag att satsa kapital i utvecklingsbara länder som behöver finansiellt stöd för sin företagsamhet under sin resa mot demokrati. Särskilt fattiga länder ska ges prioritet och satsningarna (med partners) ska gälla aktiviteter som inte de kommersiella krafterna hanterar. Verksam- hetens finansiella karaktär parad med själva uppdraget skulle kunna tala för ett aktiebolag inordnat under ett fackdepartement. För (främst) anslagskopplade eller avgiftsfinansierade verksam- heter som exempelvis , , Infrastructure, , , , Ersättnings- skog, European Spallation Source (ESS; delägt, majoritet), , Inlandsinnovation, , Dom Shvetsii (delägt, minoritet), Operan, , SOS Alarm, Specialfastigheter, Sbo, samt är myndighets- formen ett alternativ liksom olika kopplingar till fackdepartement. De teoretiska argumenten för något sådant har tidigare presen- terats. Det skulle då främst gälla de företag som inte är så kapitalkrävande så att det finns skäl att förmoda att Finans- departementets samlade överväganden (som sker på en högre hierarkisk nivå än de som görs i fackdepartementen) mer påtagligt kommer in i bilden. Infrastructure, , (klassisk myndighetsutövning, ett återför- statligande kan då vara då ett alternativ liksom att konstruera enheten som en renodlat övervakande kontrollmyndighet), Dom Shvetsii, , ESS, Operan, SOS Alarm (samhällsviktig funk- tion; ett statligt helägande och drift i egen regi är ett tänkbart alternativ), och utgör alla exempel på företag för vilka myndighetsformen och/eller en inplacering i ett fackdepartement skulle kunna komma ifråga (även stiftelseformen skulle kunna vara aktuell i ett par fall). De övriga företagen i denna grupp arbetar med lite större kapital och även om avkastningen på detta inte förefaller vara ett huvudmål så kan i vissa fall ett val av aktiebolagsformen motiveras. , , är ett företag som fungerar närmast som ett holdingbolag för ett antal industriforskningsinstitut och där skulle även en ombildning av dessa (moder- såväl som dotterenheterna) till stiftelser kunna komma ifråga, då eventuellt med vissa departementala anknyt- ningar. : som förhoppningsvis framgått i ovanstående fram- ställning har vi inte kunnat finna belägg för att det skulle finnas något självklart (bästa) sätt att organisera ett statligt företags- ägande – vare sig generellt eller mer specifikt när det gäller den svenska statens innehav. Detsamma gäller ägarstyrningen i de statliga företagen. Som anförts i de tidigare beskrivningarna och analyserna i detta arbete betyder detta dock inte nödvändigtvis att alla sätt att organisera och styra skulle fungera (lika) bra. Inte heller att kulturella och institutionella olikheter skulle kunna legiti- mera varje enskild lösningsidé eller att allting beror på särskilda omständigheter och att därför inga allmängiltiga resonemang skulle kunna föras. Istället har vi med (främst) en företagseko- nomisk begreppsapparat försökt synliggöra och värdera ett antal faktorer som vi bedömer skulle kunna spela en viktig roll vid organiseringen och styrningen av en statlig företagspopulation och också försökt illustrera några av konsekvenserna av detta för det svenska statliga företagsinnehavet med en åtföljande exemplifiering hur dess enheter – principiellt – skulle kunna analyseras. Aguilera, R. A., and , G., 2003, The cross-national diversity of corporate governance, , Vol. 28, pp. Aguilera, R. A. et al, 2008, An organizational approach to comparative corporate governance, Organization Science, Vol. 19, pp. Ahrens, et al, 2011, The research frontier in corporate governance, , Vol. 15, No. 3, pp. , H., and Charreaux, G., 2004, Efficiency of French Privatizations: A Dynamic Vision, , Vol. 10, No. 3, pp. , F. and , M., 2007, The Corporate Governance Model of : Shareholders are not Rulers, Paper presented 13, College. , et al. ), 1992, Staten som ägare. Erfarenheter från ; , Nordbanken, och , , . , ., 2001, Towards a Comparative Institutional Analysis, , . G., and , J., 2009, Corporate Governance and Development – Reform, Frameworks, , Cheltenham, UK. L., and Hamdani, A., 2009, The Elusive for Global Governance Standards, Discussion paper 633, , . , , 1999, Staten som kapitalist: av de affärsdrivande verken 1976-94, Acta Universitatis Upsaliensis, . , A., and Means, G., 1932, Property, , . Bjuggren, P-O, and Mueller, D. C., 2009, , Corporate Governance and Investment, , Cheltenham, UK. Blair, M., 1995, Ownership and Control – Rethinking Corporate Governance for the Twenty-first Century, , , D.C. Boardman, A. et al, 2003, Privatization in North , in Parker, D., and Saal, D., (eds. ), International Handbook on Privatization, pp. 129-160, , Cheltenham, UK. Boardman, A., and Vining, A., 1989, Ownership and Performance in Competetive Environments: A Comparison of the Performance of Private, Mixed and , 32, , pp. , , 2006, Aktieägarvärden i focus – Internationell påverkan på intressentrelationer genom förvärv och fusion, Doktorsavhandling, , , . Borlotti, B., and Milella, V., 2008, Privatization in Western Europe: Stylized Facts, Outcomes, and Open Issues, in , G., (ed.) Privatizations: Successes and Failures, , . Boycko, M. et al, 1993, The Progress of Russian Privatization, , , Working Paper. Boycko, M. et al, 1996, A Theory of Privatization, , Vol. 106, pp. , D. et al, 2006, The Productivity Effects of Privatization: Longitudinal Estimates from , , , and , , Vol. 114, No. 1, pp. Bøhren, Ø., 2011. Eierne, styret og ledelsen. Corporate governance i , Fagbokforlaget, Bergen. , R., 2007, Swedish Corporate Governance and Value Creation: Owners Still in the Drivers , Corporate Governance, Vol. 15, No, 6 pp. , R., and , M., 1997, Ägarstryning – Om Corporate Governance från Wallenbergsfär till offentlig sektor, Ekerlids Förlag, . Caves, D., and , L., 1980, The Relative Efficiency of Public and in a Competetive Environment: The Case of Canadian Railroads, , Vol. 88, 958-76. , A., 1999, A Strategic Approach to Corporate Governance, Gower, , UK. Dewenter, K., and Malatesta, P., 2001, State-Owned and : An Empirical Analysis of Profitability, Leverage, and Labour Intensity, , Vol. 91, No. 1, pp. Domberger, S. and Piggott, J., 1994. Privatization Policies and : A Survey, in Bishop, M. et al (eds. Privatization and Economic Performance, , . Douma, S. et al, 2006, Foreign and domestic ownership, business groups and firm performance, Strategic management Journal, Vol. 27, pp. DSouza, J., et al., 2005, Effects of Institutional and Firm-specific Characteristics on Post-privatization Performance: Evidence from Developed Countries, , Vol. No 5, pp. Ehrlich, I. et al, 1994, Productivity Growth and Firm Ownership, 102, No. 5, pp. , L., 1992, Mercury Meets , Pergamont Press, . , 1998, Staten och bolagskapitalet, , . Farinós, J., et al, 2007, Operating and stock market performance of state-owned enterprise privatizations: The Spanish experience, Analysis, Vol. 16, No. 4, pp. Felton, R., 2004, A New Era in Corporate Governance, The , No. 2, pp. , N., 2008, The Ascent of Money: A Financial History of the World, and . E., and , D. L., 1983, Stockholders and Shareholders: A New Perspective on Corporate Governance, 25, p. Freixas, X. et al, 2008, Handbook of European Financial Markets and Institutions, , . , A., et al., 1994, Welfare Consequences of Selling Public Enterpriser: An Empirical Analysis: A Summary, , D.C. Gandori, A., 2004, Corporate Governance and – Microfoundations and Structural Forms, , . , L., and Ansón, S., 2007, The Spanish Privatisation Process: Implications on the Performance of , Analysis, Vol. 16, No. 4, pp. Glete, J., 1987, Ägande och industriell omvandling, , . González-Páramo, J., och Hernández De Cos, 2005, The Impact of Public Ownership and Competition on Productivity, Kyklos, Vo. 58, No. 4, pp. Gratzer, K. et al, 2010, Statligt företagsägande och privatisering i , Nordiske Organisasjonsstudier, Vol 12, No. Henrekson, M., and , U., 2001, The Transformation of Ownership Policy and Structure in : Convergence Towards the ? Working Paper, IUI and , . Henrekson, M., and , U., 2011, Globaliseringen och eroderingen av den svenska modellen för bolagsstyrning, IFN Policy Paper nr 48, (), . Hofstetter, K., 2006, One Size Does Not Fit All: Corporate Governance for , and Commercial Regulation, Vol. 31, No. 3, pp. Bilaga 5 SOU 2012:14 Jordahl, H., 2008, Privatisering av statligt ägda företag. En litteraturöversikt med focus på , , . Jordahl, H., 2009, Privat och statligt ägande: Vad säger forskningen? Fores Policy Paper, 2009:1, . Kallifatides, M. et al, 2010, Corporate Governance in Modern Financial Capitalism: Takeover of , , Cheltenham and Northampton, MA. Kumbhakar, S. C. and , L., 1998, Relative performance of public and private ownership under yardstick competition: electricity retail distribution, , Vol. 42, pp. Kole, S. R. and Mulherin, J. H., 1997, The Government as a Shareholder, , Vol. XL, pp. La Porta, R. et al, 1998, and Finance, , No. 106, pp. La Porta, R., and López-de-Silanes, F., 1999, The Benefits of Privatization: Evidence from , , Vol. 114, No 4, pp. , H., 2007, 1892-1980, Atlantis, . , S., and , E., 1998, Staten och bolagskapitalet. Om aktiv styrning av statliga bolag, Rapport till Expertgruppen för offentlig ekonomi (), Ds. Lubatkin, M. et al, 2005, Origins of Corporate Governance in the , and , Organization Studies, Vol. 26, No. 6, pp. , C., 2004, Corporate Governance, , . , C., 2006a, Handbook on International Corporate Governance – Country Analyses, , Cheltenham, UK. , C., 2006b, International Corporate Governance – A Case Study Approach, , Northampton, MA, . , S., and Parker, D., 1997, The Impact of Privatization: Ownership and Corporate Performance in the UK, Routledge, . Megginson, W. et al, 1994, The Financial and Operating Performance of : Empirical Analysis, , Vol. 49, pp. Megginson, W., and Netter, J., 2001, to Market: A Survey of Empirical Studies on Privatization, , Vol. 39, No. 2, pp. Meuller, D., 2009, : An Economic Enigma, in Bjuggren, P-O, and Meuller, D. ), , Corporate Governance and Investment, , Cheltenham, UK. Modén, K. M., 1998, Owner categories and productivity effects in acqusitions, , IUI, mimeographed. Monks, R., and Minow, N., 2008, Corporate Governance, , Chichester. , 2005, , . Ohmae, K., 1995, The End of the Nation State: The of Regional Economies, Free Press, . , J., 1989, Vad ska staten äga? De statliga bolagen inför 90- talet, Ds 1989:23. , U., 2000, Att förvalta sitt pund, Ekerlids, . ), 2010, The New Public Governance, Routledge, . Otken, C., and , p., 2006, The Effects of Privatization on Efficiency: How Does Privatization Work? World Development, Vol. 34, No. 9, pp. Oum, T. H., and Yu, C., 1994, Economic Efficiency of railways and implications for public policy, , Vol. 38, pp. Pagoulatos, G., 2005, The Politics of Privatisation: Redrawing the Public-Private Boundary, West European Politics, Vol. 28, No. 2, 358-80. Parker, D., and , H-L., 1998, Privatization and Performance: A Study of the under Public and Private Ownership, Economic Issues, Vol. 3., No. 2, pp. Parker, D., and Saal, D. (eds), 2003, International Handbook on Privatization, Cheltenham UK: . Toninelli, P., 2000, The Rrise and Fall of in the Western World, Università degli Studi di , . Röell, A., 2008, Recent Developments in Corporate Governance, in Freixas, X. et al (eds. ), Handbook of European Financial Markets and Institutions, , . Saal, D., and Parker, D., 2001, Productivity and Price Performance in the Privatized Water and , , Vol. 20, No.1, pp. , P., 2005, Konkurrerande modeller för bolagsstyrning, Liber Amicorum , , s. 459-85. Sevenius, R., 2007, Bolagsstyrning, , . Sheshinski, E., and López-Calva, L., 2003, Privatization and Its Benefits: Theory and Evidence, CESifo Economic Studies, Vol. 49, No. 3, pp. , M., and , P., 2001, Public vs Private Ownership: The of the Debate, Working Paper, No. Shleifer, A., and Vishny, R., 1994, Politicians and Firms, , Vol. 109, No. Shleifer, A., 1998, State Versus Private Ownership, , Vol. 12, No. 4, pp. , S-E., 1995, Towards a Theory of Institutional Change, i Groenewegen, J. et al (eds. ), On Economic Institutions, , . , S-E., 1997, The Two faces of Management. The , , . , S-E., 2005, Om vertikala och horisontella organiseringsprocesser, i , J., och , W. et al (red. Redovisningens teori, praktik och pedagogik. , S-E, 2009, Management – Från kontorsteknik till lednings- och organisationsteori. Utvecklingen på i under (1909-2009), EFI, . , K., et al, 2011, Governance: Field, Voluntas, . Varouj A. et al, 2005, Can corporatization improve the performance of state-owned enterprises even without privatization? 11, No. 5, Pages 791-808. , G., and , S-E., 1979, Organizational Myths, , . Vickers, J., and Yarrow, G., 1988, Privatization: An Economic Analysis, , , . , S., 2004, Improving Corporate Governance in SOEs: An Integrated Approach, , Vol. 7, No. , L., 1993, De vertikala och horisontella styrprocessernas betydelse för den ekonomiska effektiviteten, i , L. och , L. ), Redovisningens roller, EFI, , s. 220-36. , L., 2009, Towards a General of Financial Control for Organizations, EFI, . Principiell organisationsstruktur för de två förvaltningsbolagen Termer som används i utredningen avseende ägande Termer avseende ledning av företag/bolag är mer allmänt använda än ord och begrepp som beskriver utövande av ägande av företag/bolag. I utredningen används flera termer med utgångspunkt i vedertagen vokabulär bland professionella ägare. En anpassning har i vissa fall gjorts till de speciella förhållanden som gäller för staten som ägare, bl. a. att beslut rörande ägande fattas på flera nivåer än vad som är vanligt för privata ägare. Ägande där ägaren spelar en aktiv roll för att utveckla ägda bolag. Detta kan ske genom ägaruppdrag, som kan skrivas in i bolags- ordning eller beslutas på bolagsstämma, ägardirektiv (ägaranvisning), tillsättning av styrelse, regelbunden uppföljning m.m. Vanligt i fråga om helägda eller majoritetsägda bolag. Motsatsen är passivt ägande, där ägaren inte engagerar sig i hur bolaget sköts. Bolagets styrning i samspel mellan de i aktiebolagslagen fastställda beslutsorganen bolagsstämma, styrelse, verkställande direktör samt revisor. Engelska Corporate Governance. Avser ägande utan mellanled. Motsatsen är indirekt ägande. Bolag som äger aktier i andra bolag (portföljbolag) och kan utöva aktivt ägande (ägarstyrning) i dessa. Kallas ibland holdingbolag eller ägar- bolag. De konkreta åtgärder som i denna utredning förvaltningsbolagen svarar för gentemot portföljbolagen inom ramen för de inriktnings- beslut som fattats av och regeringen. Kan också benämnas operativ ägarstyrning. Se operativ ägarförvaltning. Ägande där ägaren inte engagerar sig i hur bolaget sköts. Motsatsen är aktivt ägande, där ägaren spelar en aktiv roll för att utveckla ägda bolag. Bolag som ägs och förvaltas av förvaltningsbolag. De inriktningsbeslut som fattas av för statens samlade portfölj av hel- och delägda bolag, för de av utredningen föreslagna förvaltningsbolagen samt för enskilda av förvaltningsbolagen ägda bolag (portföljbolag). Kan också benämnas strategisk förvaltning eller strategisk ägarstyrning. Se strategisk ägarförvaltning. Av ägaren utfärdade riktlinjer för ett ägt bolag som beslutas vid bolagsstämma i det ägda bolaget. Även benämnt ägardirektiv. Ägarens förvaltning (handhavande, skötsel) av aktier i bolag. Kan utövas aktivt eller passivt. Benämns ibland bolagsförvaltning främst ifråga om helägda eller majoritetsägda bolag. Ägarens plan på lång och kort sikt över hur ett ägt bolag bör ut- vecklas. Formas på grundval av beslutad strategisk inriktning. Ägarens samlade strategiska beslut avseende det samlade ägandet och/eller enskilda ägda bolag Ägarens mål och huvudsakliga inriktning för sitt ägande i ett eller flera bolag.