sou · H0B324 · 2012-04-10 00:00:00 — Den senare formuleringen är också enligt utredningen mer i linje med statens ansvar för merkostnader. SPSM föreslås få meddela föreskrifter om avgifter för kost och logi för elever vid RgRh och Rgsär samt för kost vid RgT. Avgifter för logi blir endast aktuellt i det fall eleven uppbär aktivitets- ersättning. 30 6 kap. 2 § och 7 kap. 1 § andra stycket , FB. Kommunen ska stå för viss ersättning för boendet Att hemkommunens andel är större (cirka en tredjedel) för boende elever vid RgRh och Rgsär D/H än vid RGD/RGH () kan motiveras med att elever vid RgRh och Rgsär D/H har behov av mer omfattande omvårdande insatser. Sådana insatser hade hem- kommunen haft kostnader för även om eleven studerat hemma, exempelvis för personlig assistans på elevens fritid. Elever i elev- hemsboende i anslutning till RGD/RGH har i normalfallet inte så omfattande behov. För elever i elevhemsboende vid RgRh finns ett undantag i skollagens bestämmelse om stöd till inackordering som innebär att kommunen inte är skyldig att lämna inackorderingsbidrag. Anled- ningen är att kommunen i stället är skyldig att betala interkom- munal ersättning för boende och omvårdnad i boendet. Det vore onödigt komplicerat att låta kommunerna svara för både inackor- deringsbidrag och interkommunal ersättning. Utredningen finner ingen anledning att ändra denna ordning. Den tredjedel av kostnaderna som elevens hemkommun betalar för boendet vid RgRh motsvarade /11 . Som jämförelse kan därför nämnas att en kommuns kost- nad för personlig assistans31 utanför skoltid maximalt kan uppgå till tjugo timmars assistans , vilket motsvarar per år32. Resterande del betalas av staten via som assistansersättning (eller i före- kommandefall vårdbidrag och handikappersättning). Det finns inga särskilda bestämmelser vad gäller kommu- nernas ersättning för elevboendet vid Rgsär D/H, förutom avtalet mellan staten och . Inte heller utgår inackorderingsbidrag för elever som går i gymnasiesärskolan. I den reformerade gym- nasiesärskolan33 kommer dock inackorderingsbidrag utgå även för elever i gymnasiesärskolan. De nya bestämmelserna ska tillämpas . Utredningen anser att förhållandena för Rgsär i mycket kommer att likna dem för RgRh och föreslår därför att även RgsärT ska undantas från bestämmelserna om inackorder- ingsbidrag. I stället ska liksom för RgRh hemkommunerna betala interkommunal ersättning för boende och omvårdnad vid Rgsär. 3151 kap. 2–3 §§ socialförsäkringsbalken, SFB. 32Enligt bestämmelserna om assistansersättning svarar staten för kostnader utöver 20 tim- mar . För en elev som får minst assistans utanför skoltid under 39veckor, vilket utgör ett läsår, blir kommunens kostnad . 3318 kap. 32 § skollagen (2010:800), lydelse enligt SFS 2012:109. Den tredjedel av kostnaderna som elevens hemkommun betalar för boendet vid Rgsär D/H motsvarade /10 . Till det kommer ersättning för kost och logi på maximalt , i de fall kommunen väljer att helt eller delvis stå för dessa kostnader. Utredningen anser att det inte är rimligt att det saknas bestämmelser om hur dessa kostnader ska regleras för elever vid Rgsär D/H. Utredningen föreslår att nivån på den ersättning som elevernas hemkommuner ska betala för elevernas boende och omvårdnad i boendet vid RgRh ska motsvara en kommuns maximala kostnader för personlig assistans, dvs. handlar det om ett belopp på cirka 208 000 kro- nor34. Detta innebär att storleken på kommunernas ersättning inte längre ska fastställas som andelen av den totala kostnaden. För Rgsär föreslås att avgiften ska motsvara högst en kommuns maxi- mala kostnader för personlig assistans, dvs. Anledningen till att det ska vara möjligt att den interkommunala ersättningen ska kunna bli lägre än motsvarande är att utredningen anser att även elever med lätt utveck- lingsstörning ska kunna tas emot vid Rgsär och att dessa inte har lika stora behov av omvårdnad i boendet som boende elever vid dagens Rgsär D/H. Elever som tillhör denna målgrupp bor i vissa fall i de kollektivboenden som hör till RGD/RGH därför att de går på individuellt program vid RGD/RGH. De kan då ha visst extra stöd. Sammantaget innebär förslaget en sänkning av hemkommu- nernas utgifter för boende och omvårdnad i boendet vid RgRh och i stort sett oförändrade utgifter för hemkommunerna för boende och omvårdnad i boendet vid Rgsär. SPSM föreslås få meddela föreskrifter om tillämpningen av bestämmelsen för elever vid Rg- sär. För boende elever vid RGD/RGH består kommunens ersätt- ning liksom för andra elever som tagits emot i första hand i en gymnasieskola på annan ort av inackorderingsbidraget35 som, om stödet lämnas kontant, ska lämnas med lägst 1/30 av prisbasbelop- pet för varje kalendermånad som eleven bor inackorderad. Inackorderingsbi- draget ska bland annat avse boende och fördyrat uppehälle. Utifrån den redovisning utredningen fått från kommun svarar elev- 345 § förordning (1993:1091) om assistansersättning. 3515 kap. 32 § skollagen (2010:800). ernas hemkommuner i genomsnitt för en högre ersättning än så. Denna kan dels bestå av högre inackorderingsbidrag, dels av ersätt- ningar för elever med behov av särskilda omvårdnadsinsatser. Utred- ningen finner ingen anledning att föreslå några förändringar av ordningen för kommunernas ersättning för elevernas boende vid RgT. Elevhemsboendet vid RgT har i normalfallet inte samma omfat- tande inslag av omvårdande insatser som vid de övriga boendena. Det är mer att jämföra med andra elevhemsboenden för elever i gymnasieskolan. I de fall en elev har särskilda behov av stöd, som inte täcks av inackorderingsbidraget och det statliga bidraget, bör detta som för andra elever i första hand leda till överenskommelser mellan anordnande kommun och elevens hemkommun. Ökad samordning av de statens ersättningar De kostnader som i förslaget inte ska finansieras av eleverna eller av elevernas hemkommuner ska finansieras av staten. Det handlar om merparten av kostnaderna. Principerna för hur stort det statliga åtagandet ska vara och hur det ska administreras bör skilja sig mellan verksamheterna, trots den generella principen om en så lik- värdig finansiering som möjligt. Det beror på att det är stora skill- nader mellan boendena för de olika målgrupperna, framför allt vad gäller behovet av omvårdnadsinsatser. För elever vid RGD/RGH som inte kan bo hemma utgår Rg-bidrag36 från CSN. Bidraget svarar för statens ersättning för den del av boendekostnaderna som inte finansieras av elevens hemkom- mun. Utöver ersättning för kost och logi lämnas även ersättning för kostnad för annan service i samband med boendet. För elever vid RgRh svarar Rg-bidraget endast för elevens avgifter för kost och logi, högst . Merparten av statens ersätt- ning för boende elever vid RgRh betalas i stället ut som statligt verksamhetsbidrag av SPSM. För Rgsär D/H ingår statens ersätt- ning i verksamhetsbidraget till kommun som betalas ut av . Utredningen anser att det är svårt att motivera att det statliga ansvaret på detta sätt är splittrat på CSN, SPSM och , särskilt i de fall ansvaret är delat mellan olika myndigheter för ele- ver i samma boende. Uppdelningen av ansvar på olika statliga aktö- rer försvårar styrning och uppföljning av verksamheterna. 36 Förordning (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. undantag föreslår vi därför att ansvaret för den statliga finansie- ringen ska samlas hos SPSM. Statens bidrag till elevboende med omvårdnad i boendet ska ges som verksamhetsbidrag från SPSM Den statliga finansieringen av elevboende med omvårdnad i bo- endet vid RgRh och RgsärT föreslås bli ett ansvar för SPSM. Det som talar för detta är att det handlar om en riksrekryterande verk- samhet där boendet är förknippat med omfattande omvårdnads- insatser. Att bedöma dessa är något som inte självklart ingår i CSN:s kompetensområde. Utredningen anser dessutom att det omfattande statliga bidraget för boende och omsorg inte bara ställer krav på avtal mellan staten och anordnande huvudmän, utan även på att dessa följs upp vad gäller såväl verksamhet som ekonomi (se vidare kapitel 7). Detta bör ske samordnat med övriga avtal för riksgymnasieverksam- heterna, varför SPSM just i dessa fall framstår som en lämplig aktör för staten. Utredningen föreslår därför att statens ersättning ska utbetalas av SPSM som ett statligt verksamhetsbidrag för boende och omvårdnad i boendet vid RgRh och Rgsär. Det innebär att Rg-bidragets ersättning för kost och logi vid RgRh ska tas bort. Liksom det undantag som görs för RgRh och Rgsär för inackorderingsbidraget är även denna ordning att se som ett undantag. Storleken på statens bidrag bör för RgRh och Rgsär ta hänsyn till elevernas behov av insatser i boendet. Boendet vid RgT ska fortsatt finansieras med Rg-bidrag Undantaget från att samla den statliga finansieringen av boendet hos SPSM gäller boendet vid RgT. Tillfälligt boende elever vid RgT föreslås även fortsatt få Rg-bidrag från CSN för de kostnader som inte ersätts med elevens inackorderingsbidrag (eller av eventuell aktivitetsersättning). Anledningen är densamma som för att elev- erna fortsatt föreslås få inackorderingsbidrag från kommunerna, nämligen att det handlar om ett boende som i mycket är mer jäm- förbart med annat elevboende för gymnasieelever. Rg-bidraget fungerar här som en förstärkning av inackorderingsbidraget för kostnader som uppstår på grund av att elever vid RgT har funk- Att låta SPSM svara för denna typ av generellt boendestöd för elever med funktionsnedsättning vore att radikalt ändra myndighetens uppdrag. Frågan om Rg-bidraget ingår i den av regeringen tillsatta utredningen37 med uppdrag att bland annat föreslå hur den grupp som studerar med aktivitetsersättning eller förlängt barnbid- rag, t.ex. elever i gymnasiesärskolan, ska kunna få ersättning från studiestödssystemet. Uppdraget ska redovisas . De förslag vi lämnar här avseende Rg-bidraget förhindrar inte att Rg-bidraget ges en mer generell roll i att förstärka inackorderingsbidraget eller inackorderingstillägget för elever med vissa funktionsnedsättningar. Utredningens förslag: Staten ska fullt ut stå för kostnaderna för tillfälligt boende elevers hemresor. Skäliga kostnader för ele- vens hemresor ska även fortsättningsvis betalas av staten via Rg- bidraget för elever vid RgRh och RgT. För elever vid Rgsär ska finansieringen ske som ett verksamhetsbidrag från SPSM. Det ska förtydligas i skollagen att bestämmelserna om dag- liga resor för elever i gymnasiesärskolan som bor tillfälligt på studieorten gäller även elever vid Rgsär. Staten svarar för hemresor för de elever som bor tillfälligt på utbildningsorten vid RgRh och RGD/RGH, genom det så kallade Rg-bidraget som CSN svarar för38. Rg-bidrag lämnas för skäliga kostnader för resa mellan hemmet och studieorten vid läsårets början och slut samt för högst 18 fram- och återresor mellan utbildningsorten och den ordinarie bostadsorten för eleven, för en familjemedlem eller någon annan närstående till eleven. Därutöver kan Rg-bidraget finansiera dagliga resor mellan bostaden på utbild- ningsorten och utbildningsplatsen. Det sker främst för elever vid RgRh. 2011:122, Modernisering av studiehjälpen och anpassning av studiestödet till nya studerandegrupper. 38Förordning (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Elever som får sin utbildning vid Rg-sär D/H och är hemma- hörande på annan ort är också i behov av resor till och från utbild- ningsorten vid terminsstart och under terminen (hemresor). Elever mottagna vid Rgsär D/H inkluderas dock inte i målgruppen för Rg-bidraget. finns det inte heller någon annan reglering som ger dessa elever rätt till betalda hemresor, varken i anslutning till terminsstart eller under terminens gång. Enligt praxis debiteras i stället elevernas hemkommuner kostnader för resor enligt den pris- lista som redovisas i bilaga 3. Kostnader därutöver finansieras med statsbidraget till kommun. Staten står således för två tredjedelar av kostnaderna för hem- resorna vid Rgsär D/H, att jämföra för RgRh respektive RGD/RGH. Enligt utredningen är kostnaderna för elevernas hemresor fullt ut en merkostnad på grund av att eleverna går på en riksrekryterande gymnasial utbildning. Utredningen före- slår därför att staten ska svara för dessa kostnader fullt ut även för elever på Rgsär. Eftersom anordnandet av elevernas hemresor är så starkt integrerad med verksamheten vid Rgsär före- slår vi att bidraget för detta ska betalas ut av SPSM som ett verk- samhetsbidrag. Vissa elever har dessutom behov av dagliga resor på studieorten. Det gäller för både elever som bor i kommunen eller i näraliggande kommun och elever som bor tillfälligt i kommunen. Utredningen anser att de dagliga resorna bör finansieras av elevernas hemkom- muner för såväl RgRh, RgT som Rgsär. Detta är en kostnad som kommunen med största sannolikhet skulle haft om eleven gått i skola i hemkommunen. För elever i gymnasieskolan regleras inte kommunens skyldig- het att erbjuda skolskjuts för elever i skollagen. I stället finns lagen om elevresor39 som ger elever som är berättigade till studiemedel från CSN (vilket elever i gymnasieskolan är) och har längre än till skolan rätt till skolskjuts. För eleverna i målgrup- perna för de riksrekryterande gymnasiala utbildningarna behöver dock hänsyn tas till elevernas funktionsnedsättning. Exempelvis är även sträckor i många fall en alltför lång sträcka. Normalt sett får elever med funktionsnedsättningar färd- 39 Lag (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor. tjänst till skolan när lagen om elevresor inte räcker till, till exempel om eleven har behov av anpassat fordon. För elever vid RgRh och RgT finns också som ett komplement till lagen om skolresor bestämmelsen om att bidrag kan lämnas för skäliga kostnader för dagliga resor mellan bostaden på utbildningsorten och utbildningsplatsen i förord- ningen om det statliga Rg-bidraget40. Beslutet41 om en reformerad gymnasiesärskola innebär att det framgår av skollagen att en elev i gymnasiesärskolan har rätt till kostnadsfri skolskjuts inom hemkommunen om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktions- nedsättning eller någon annan särskild omständighet. Om en elev går i en annan kommuns gymnasiesärskola ska hemkommunen ordna skjuts i de fall det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter. En elev som går i en annan kommuns gymnasiesärskola och är mottagen i första hand och bor tillfälligt på orten ska ha rätt till skolskjuts under samma förutsättningar som elever hemmahörande i kommunen. Den kommun som anordnar utbildningen ska ombesörja skolskjutsen medan elevens hemkommun ska ersätta kostnaderna för detta. Utredningen föreslår att det ska förtydligas att denna bestäm- melse gäller även elever vid Rgsär, vars mottagande måste anses jämförbart med mottagande i första hand. Sammantaget innebär utredningens förslag i detta kapitel en ren- odling av finansieringsansvaret (se tabell 6.3). Huvudprincipen som föreslås innebär att elevernas hemkom- muner ska finansiera utbildningskostnaderna att landstingen ska finansiera habiliteringen, att staten ska stå för kostnaderna för elev- boende och omvårdnad i boendet, att staten ska stå för boende elevers resor till och från studieorten samt att hemkommunerna ska stå för elevernas dagliga resor på studieorten. 404 § punkten c) förordning (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gym- nasieskolan. 4118 kap. 30–31 §§ skollagen (2010:800), ändring enligt SFS 2012:109. 1) Observera att tabellen är schematisk. Vissa undantag från principen föreslås, t.ex. att en statlig grundersättning ska utgå till de anordnande kommunerna för bl.a. vissa kostnader för administration och samordning, m.m. Från huvudprincipen föreslås några undantag. Hemkommunerna föreslås exempelvis på motsvarande villkor som för gymnasieskolan i övrigt betala inackorderingsbidrag för boende elever vid RgT. För elever med boende och omvårdnad i boendet vid RgRh föreslås att hemkommunerna ska stå för ett verksamhetsbidrag motsvarande kostnaderna för 20 timmars personlig assistans under terminstid. Elever som tillhör målgruppen för RgRh bedöms ha behov av sådan assistans om de bott hemma. För Rgsär föreslås att hemkommunerna ska stå för ett belopp motsvarande högst 20 tim- mars personlig assistans för boende och omvårdnad i boendet. Elever som tillhör målgruppen för Rgsär bedöms i de flesta fall ha behov av personlig assistans om de bott hemma. Elever med lättare utvecklingsstörning bedöms dock inte alltid ha ett sådant omfat- tande behov. Eleven eller elevens vårdnadshavare föreslås stå för en kostavgift, som inte ersätts med bidrag. Detta är en kostnad eleven eller elevens vårdnadshavare skulle haft om eleven bott hemma. Det statliga Rg-bidraget föreslås i vissa fall även fortsatt kunna svara för kost- nader för dagliga resor för elever vid RgRh och RgT. Dessutom bör det vara möjligt att avtala om ersättningar till de anordnande kommunerna för vissa overheadkostnader för riksgym- nasieverksamheten, kompensation för påtagliga extra kostnader på grund av en överrepresentation av elever i verksamheten folkbok- förda i den anordnande kommunen samt särskilt bidrag för elever med dövblindhet. Förslagen innebär också att statens ersättningar med ett undan- tag samlas hos SPSM. Undantaget gäller Rg-bidraget som föreslås vara ett fortsatt ansvar för CSN. De ekonomiska konsekvenserna av utredningens förslag redo- visas i kapitel 9. 7 Styrning och avtal Utredningen ska ta fram underlag för att staten ska kunna revidera och upprätta avtal med anordnande huvudmän om verksamheterna vid de riksrekryterande gymnasiala utbildningarna. 7.1Övergripande om styrningen av den riksrekryterande gymnasiala verksamheten Det har redan framgått av föregående kapitel att den särskilda styr- ningen av den riksrekryterande gymnasiala verksamheten, dvs. den styrning som går utöver eller avviker från vad som gäller generellt för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, skiljer sig väsentligt mellan RgRh, RGD/RGH och Rgsär D/H (se tabell 7.1). 1) Här avses bestämmelser eller andra villkor som gäller särskilt för RgRh, RGD/RGH och Rgsär D/H utöver vad som gäller generellt för gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan. Verksamheten vid RgRh är reglerad både i skollagen (2010:800) och i gymnasieförordningen (2010:2039). Det gäller för såväl utbild- ning, habilitering som boende och omvårdnad i boendet. För habili- tering samt boende och omvårdnad i boendet vid RgRh finns också avtal1 och överenskommelser2 mellan staten och anordnande kom- muner. Verksamheten vid RGD/RGH är reglerad i gymnasieförord- ningen avseende både utbildning och boende. Dessutom finns ett avtal3 mellan staten och kommun avseende utbildningen. Verksamheten vid Rgsär D/H är reglerad endast genom ett avtal4 mellan staten och kommun avseende utbildning samt boende och omvårdnad i boendet. Vad gäller ersättning för kost och logi samt resor finns särskilda bestämmelser för elever vid RgRh och RGD/RGH i förordningen om det så kallade Rg-bidraget5 som kan utgå från Centrala studie- stödsnämnden (CSN). Dessutom styrs verksamheterna och ersättningarna av de finan- siella ramar som ges i den årliga statsbudgeten och genom regle- ringsbrev till de berörda myndigheterna. Enligt regle- ringsbrev6 disponerar myndigheten en anslagspost7 från vilken bid- rag betalas ut för utbildningen vid RgRh och RGD/RGH samt för verksamheten vid Rgsär D/H. Enligt regleringsbrevet för Special- pedagogiska skolmyndigheten (SPSM)8 disponerar myndigheten en anslagspost9 från vilken bidrag betalas ut för omvårdnadsinsatser (habilitering samt boende och omvårdnad i boendet) vid den Rh- anpassade utbildningen (RgRh). Slutligen disponerar CSN enligt regleringsbrev10 en anslagspost11 för särskilda insatser för döva och hörselskadade elever och elever vid den Rh-anpassade utbildning, det så kallade Rg-bidraget. 1SPSM:s dnr: ALL 2010/303 (avser avtal med ). avtal mellan staten och huvudmännen härrör (och ) samt 1993 (). 2SPSM:s dnr: ALL 2011/434, ALL 2011/435, ALL 2011/436 och ALL 2011/438. 3U 2001/277/G, Godkännande av avtal mellan staten och kommun om den gymnasi- ala utbildningen i för döva och hörselskadade samt dövblinda elever; regeringsbeslut . 4U 1998/4354/G, Godkännande av avtal mellan staten och kommun om utbildning inom för döva/hörselskadade utvecklingsstörda elever från hela landet; regeringsbeslut . 5Förordning (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. 6U2011/7258/(slutligt), U2011/7297/S, Regleringsbrev för avseende . 7Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslag 1:6, ap 2 Särskilda bidrag för riksrekryterande gymnasial utbildning för elever med funktionshinder (ram). 8U2011/7258/(delvis), U2011/7201/S, U2011/3984/GV Regleringsbrev för avseende Specialpedagogiska skolmyndigheten. 9Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslag 1:6, ap 1 Omvårdnads- insatser (ram). 10U2011/7259/, U2011/7304/SF, Regleringsbrev för avseende Cen- trala . 11Utgiftsområde 15 Studiestöd, anslag 1:4, ap. 1 Särskilda insatser för döva och hörsel- skadade elever och elever vid Rh-anpassad utbildning (ram). Utredningens förslag innebär tydligare styrning Utredningen har genom de förslag som lämnas i de föregående kapitlen sökt skapa en bättre och tydligare ordning vad gäller styr- ningen av de olika riksrekryterande gymnasiala utbildningarna. Reglering föreslås i skollagen och gymnasieförordningen för såväl RgRh, RgT som Rsär. Utgångspunkten är att rätt saker ska regleras på rätt nivå i styrsystemet och att regleringen ska vara så likvärdig som möjligt för RgRh, RgT och Rgsär, om det inte finns uppenbara skäl för motsatsen (se tabell 7.2). Anledningen att boende vid RgT inte regleras i lag beror på att det inte handlar om boende med den typ av omfattande omvårdnadsinsatser i boendet som gäller vid RgRh och Rgsär. 1) Här avses bestämmelser eller andra villkor som gäller särskilt för RgRh, RgT och Rgsär utöver vad som gäller generellt för gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan. Utredningen har också i kapitel 6 sökt renodla den finansiella styr- ningen. Huvudprincipen föreslås vara att elevens hemkommun ska finansiera utbildningen, att elevens hemlandsting ska finansiera habiliteringen (gäller endast RgRh), att staten ska finansiera hem- resor för elever med tillfälligt boende samt att kommunerna ska finansiera eventuella dagliga resor. För tillfälligt boende på studie- orten föreslås ett delat ansvar mellan elevens hemkommun och staten som ska stå för merparten av kostnaderna samt en elevavgift för kost. Staten ska i vissa fall bidra även till dagliga resor genom det s.k. Rg-bidraget. Dessutom föreslår utredningen att staten ska kunna ersätta de anordnande kommunerna för vissa kostnader för- anledda av riksgymnasieverksamheten. Utredningen har vidare sökt minska antalet statliga aktörer genom att föreslå att ansvar för att betala ut bidrag för utbildningen ska föras över till SPSM. På det sättet samlas i stort sett samtliga bidrag som utgör verksamhetsstöd till SPSM. CSN föreslås ha fortsatt ansvar för att betala ut Rg-bidraget. Vad som återstår för att styrsystemet ska bli komplett är de avtal som ska reglera relationen mellan staten och de kommuner som ansvarar för den riksrekryterande gymnasiala utbildningen. 7.2Dagens avtal och överenskommelser Som framgår ovan finns avtal och överenskommelser mellan staten och anordnande huvudmän i varierande utsträckning. Vad gäller särskilda omvårdnadsinsatser i anslutning till de Rh- anpassade gymnasieutbildningarna (RgRh) finns både avtal och sluts årliga överenskommelser mellan staten och anordnande kom- muner. Det aktuellaste avtalet slöts mellan Spe- cialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) och med anledning av byte av huvudman för verksamheten. SPSM slöt avtalet på regeringens uppdrag12.