sou · H0B36 · 2012-02-16 00:00:00 — Utredningens förslag utökar den krets kan återkräva felaktigt utbetald assistansersättning från till att avse även vårdnadshavare, annan ställföreträdare för den försäkrade samt assistansanordnare till vilka assistansersättning betalats ut. Utredningens förslag innebär vidare att retroaktiv assistans- ersättning framöver endast ska utbetalas om den anmälts i förväg och redovisats löpande till . Förslagen ökar kontrollmöjligheter och förväntas minska de felaktiga utbetalningarna. De förväntas också öka möjlighet att få tillbaka felaktigt utbetald ersättning. Förslagen innebär också en viss lättnad i återkravs- hänseende för den assistansberättigade i de fall återkravet upp- kommit till följd av någon annans oriktiga handlande. Utredningen föreslår också förtydligande av vissa bestämmelser samt komplettering av överklagandebestämmelser och följd- ändringar. Dessa förslag har inga självständiga konsekvenser. Utredningens direktiv ger tydliga signaler att överväga om kontrollsystemet för assistansersättningen behöver stärkas och, om så krävs, lägga de författningsförslag som kan vara nödvändiga. Utredningens kartläggning och analys visar att kontrollsystemet behöver stärkas och att detta endast kan uppnås genom vissa ändringar i regelverket för assistansersättningen. När det gäller utformningen av författningsförslagen har utredningen utgått från det nu gällande regelverket på området. I de fall där olika alternativa regleringar har övervägts redovisas dessa i betänkandet. Förslagen har diskuterats med brukarorganisa- tionerna och företrädare för assistansanordnarna har hörts om hur de ser på de frågor utredningen har att ta ställning till. Båda grupperna uttrycker stöd för nödvändigheten av att minska möjlig- heterna för oseriösa aktörer att fuska eller överutnyttja assistans- ersättningen. Utredningen har samrått med berörda myndigheter beträffande författningsförslagens utformning. Om förslagen inte genomförs är utredningens bedömning att nuvarande problem kommer att kvarstå och troligen förvärras. 14.2.2Bedömning av regleringen i förhållande till de skyldigheter som har genom medlemskapet i EU Författningsförslagen är utformade i enlighet med gällande krav för medlemsländer inom EU. Utredningen föreslår ikraftträdande , vilket bedöms vara den tidigaste möjliga tidpunkten med hänsyn till de för- beredelser som behövs. Utredningen ser behov av informationsinsatser till följd av de förslag som läggs. Denna information måste utformas så att den når både brukare, assistansanordnare och andra berörda. Mot bakgrund av att målgruppen för assistansersättning är personer med funktionshinder behöver informationen utformas i enlighet med deras behov. Informationen behöver även ges på andra språk. Ansvarig för att detta sker är som ansvarig myndighet. Dessa informationsinsatser får anses ingå i nuvarande uppdrag och bör därför finansieras inom ramen för myndighetens förvaltningsanslag. Assistansersättningen har i ett antal fall utnyttjats för avancerad ekonomisk brottslighet. De förslag som utredningen lägger fram har som syfte att försvåra och i största möjliga utsträckning före- bygga fusk, oegentligheter och överutnyttjande av assistans- ersättning. Förslagen syftar även till att underlätta upptäckt av fusk, oegentligheter och överutnyttjande av assistansersättning. Myndigheterna och föreslås få ett starkare mandat och utökade kontrollmöjligheter samt bättre möjligheter till samarbete med samt delta i informa- tionsutbyte i syfte att försvåra för brottsligheten och underlätta upptäckt och beivrande av brott. Förbättrade kontrollmöjligheter och ökade insatser i detta avse- ende kan förväntas öka antalet polisanmälningar på kort sikt. På förväntas inflödet av oseriösa och kriminella personer i assistansbranschen kunna minska och därmed förväntas också brottsligheten minska och antalet polisanmälningar stabiliseras. Sammantaget kan förslagen förväntas innebära ett mer effektivt brottsförebyggande arbete. 14.3.1Prövning av offentliga åtaganden Förslagen varken utökar eller minskar det offentliga åtagandet och utgår från nuvarande ansvarsfördelning mellan staten, kommun- sektorn och den privata sektorn. 14.3.2Konsekvenser för statliga myndigheter Förslagen innebär en förstärkt myndighetsroll för och . Båda myndigheterna ges ett starkare mandat syftande till att öka kontrollmöjligheterna och härigenom försvåra fusk, oegentligheter och ett överutnyttjande av assistansersättning. Vilka kostnader detta förväntas leda till redovisas i avsnitt 14.6. Förslagen förväntas inledningsvis leda till en mindre ökning av antalet anmälda brott, vilket innebär en viss ökad belastning på rättsväsendet. Förslagen bör emellertid också innebära att det underlag som ska ligga till grund för brottsutredningar kommer att hålla en högre kvalitet vilket minskar rättsväsendets kostnader. Den brottsförebyggande effekten bör på bidra till ett minskat antal brott. Den ringa ökade belastningen som kan upp- komma inledningsvis torde rymmas inom befintliga anslag. 14.3.3Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Förslagen utgår från nuvarande ansvarsfördelning och ålägger inte kommunsektorn nya åtaganden som ska finansieras. 14.3.4Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Utredningen lägger inga förslag som påverkar sysselsättningen och offentlig service i olika delar av landet men gör en bedömning som innebär att utredningen delar redovisade upp- fattning att en koncentration av ärendehandläggningen skulle kunna bidra till en ökad enhetlighet och rättssäkerhet2. Inledningsvis bedöms verksamhet behöva förstärkas med ett antal årsarbetskrafter för att förbättra såväl handläggning som kontroll av assistansersättningen. Vilka kostnader detta förväntas leda till redovisas i avsnitt 14.6. 14.4.1Konsekvenser för företag och andra enskilda De krav som ställs på företag inom assistansbranschen är lika utformade oavsett företagets storlek3. Utredningens förslag ändrar inte på detta förhållande. De krav som ställs vad gäller ett utökat uppgiftslämnande gäller sådana uppgifter som företag använder i sin egen verksamhet och föranleder inte utökade krav på fram- tagande av uppgifter. 2Försäkringskassan, svar på regeringsuppdrag angående hur säkerheten och enhetligheten vid beslut om assistansersättning utvecklas, s. 2–3. 3Se avsnitt 4.8 där bl.a. branschens struktur redovisas. De problem utredningen konstaterat inom assistansbranschen föranleder en skärpning av regelverket syftande till en bättre kontroll. Det är konstaterat att branschen expanderar snabbt till följd av goda vinstmöjligheter och att en svag kontroll och liten risk för upptäckt vid fusk har attraherat organiserad brottslighet och oseriösa företag. Utredningens förslag syftar till att försvåra och underlätta upptäckt av fusk och oegentligheter. Bransch- företrädare och företrädare för brukarorganisationerna är positiva till förslag som leder till en sund konkurrens inom branschen. De ökade krav på uppgiftslämnande som utredningen föreslår ska inte försvåra för brukare eller anordnare utan leda till en effektivisering av uppgiftslämnande genom IT-system med enkla administrativa lösningar. I schablonersättningen ingår redan medel för att täcka administrationskostnader. 14.5.1Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Utredningen ser inte att förslagen påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män. 14.5.2Konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Utredningen ser inte att förslagen påverkar möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 14.5.3Konsekvenser för personlig integritet Förslagen beträffande ett ökat uppgiftslämnande avser inte upp- gifter av integritetskänslig natur. I detta avsnitt redovisas vilka effekter utredningens förslag förväntas ha på kostnadsutvecklingen inom assistansersättningen. Som redovisats tidigare är de åtgärder som föreslås ägnade att ge en snabb effekt när det gäller att motverka fusk, felaktiga utbetal- ningar samt överutnyttjande. Flera förslag syftar till att stärka mandaten för respektive och att höja kvaliteten på handläggning och kontroll. När det gäller övervältring av kostnader mellan staten och kommuner och lands- ting bedöms inte utredningens förslag få effekter på kostnads- utvecklingen. Inget av utredningens förslag läggs fram med någon allmänt kostnadsbegränsande målsättning som grund. Denna inriktning på utredningens förslag får till följd att det främst uppstår effekter för sådana kostnader som sammanhänger med fusk, oegentligheter och överutnyttjande. Vid bedömningen av dessa effekter erinrar utredningen återigen om svårigheterna att dra en klar gräns mellan fusk och överutnyttjande. Den prognos av anslagsutvecklingen som regeringen har lämnat i budgetpropositionen för antas av utredningen vara finansierad och är därmed en utgångspunkt för utredningen vid bedömningen av effekterna av utredningens förslag4. I prognosen ingår inte kommunernas kostnader för de 20 första timmarna . Utredningen har beräknat storleken på dessa kostnader för att få en prognos för den totala kostnadsutvecklingen för assistans- ersättningen. –2017 finns ingen publicerad prognos utan den har beräknats som en linjär framskrivning av prognosen för åren 2013–2015. Denna av regeringen framtagna prognos får därmed också tjäna som ett så kallat noll-alternativ som illustrerar kostnadsökningen i det fall att utredningens förslag inte genom- förs. Effekter av utredningens förslag Förslagen innebär bl.a. olika åtgärder för att förbättra möjlig- heterna till kontroll och tillsyn, för att stärka handläggning samt underlätta informationsutbyte och samverkan mellan myndigheter. I flera fall innebär förslagen och bedöm- ningarna att det regelverk som finns på området förtydligas och att nödvändigheten av en korrekt tillämpning betonas medan andra förslag innebär materiella förändringar. Vissa förslag innebär att mandaten stärks och utökas för myndigheterna som en effektiv samverkan mellan berörda myndigheter möjliggörs. På grund av utformningen av förslagen uppkommer inga stora kost- nader i samband med ett genomförande men förslagen kan till- sammans förväntas leda till en mer rättssäker handläggning och en effektivare kontroll. har inom ramen för sitt förvaltningsanslag medel för handläggning och kontrollinsatser givet nuvarande tillämpning av regelverket. genom- för i sin tillståndsprövning vissa delar av utredningens förslag men myndigheten ges genom förslagen ett utökat uppdrag. Utredningen kostnadsberäknar och redovisar endast kostnader för tillkommande uppgifter för myndigheterna vilka direkt följer av förslagen och utredningen gör ingen kostnadsberäkning för någon allmän kvalitetshöjning av handläggning och kontroll. När det gäller redovisningen av kostnader för förslagen är det svårt att särskilja kostnader för respektive förslag eftersom de är utformade på ett sätt som innebär att de är integrerade och sam- verkar med varandra. Detta förhållande gör det också svårt att prioritera mellan dem. Mot bakgrund av dessa förhållanden redo- visar utredningen kostnaderna för och effekterna av förslagen samlat. Utredningen bedömer att förslagen främst kommer att få direkta effekter på utvecklingen av fusk, felaktiga utbetalningar och överutnyttjande inom assistansersättning och uppskattas komma att dämpa kostnadsutvecklingen men kostnaderna kommer inte att minska i förhållande till dagens nivå ()5. 5 Assistansersättningen finansieras både av staten respektive kommunerna (de första ). Utredningens förslag får effekter för den sammanlagda kostnaden men i den statsfinansiella kalkylen redovisas endast effekterna för statsbudgeten, se avsnitt 14.6.2. beräknas den totala utgiften till varav statens andel uppgår till . Utredningen gör även bedömningen att förslagen kan leda till indirekta effekter, bl.a. som en följd av att handläggning och kontroll stärks genom utredningens förslag. utökade mandat kommer att kunna innebära att oseriösa aktörer inte längre finner assistansersättningen lika intressant för sin verksamhet, en effekt som bedöms kunna leda till ett minskat fusk. kan, oaktat utredningens förslag, genom en effektivare handläggning redan med stöd av dagens regler minska risken för att assistansersättning utbetalas felaktigt och därmed även minska kostnaderna. Effekterna av utredningens förslag vad gäller kvaliteten på handläggningen och kontrollverksamheten är beroende av vilka vägval gör när det gäller att använda de möjligheter som öppnas genom utredningens förslag. Detta förhållande gör det vanskligt att bedöma hur stor effekt utredningens förslag kommer att ge och i vilken takt de kommer att kunna mätas. Andra förslag som utredningen lägger fram beträffande en utökad anmälningsplikt bedöms kunna ge direkta effekter som skulle kunna påverka överutnyttjandet och samma förhållande gäller även för de förslag som syftar till ett ökat myndighets- samarbete. Vidare är utredningens bedömning att genom en klargörande informationsinsats kan minska riskerna för ett oavsiktligt överutnyttjande av assistansersättning både av brukare och av assistansanordnare. Utredningen gör bedömningen att det är mycket svårt att samlat bedöma storleken på dessa effekter men menar att de sammantaget stöder en kostnadsdämpande utveckling. De förslag som utredningen lägger fram innebär att kostnads- utvecklingen kommer att dämpas men kostnaderna bedöms inte understiga den nuvarande nivån. En försiktig uppskattning är att effekten av utredningens förslag kommer att uppgå till av kostnaderna för som en helårseffekt efter det att förslagen genomförts och hunnit tillämpas . Denna effekt grundas både på att förekomsten av fusk och felaktiga utbetal- ningar minskar som överutnyttjandet också kommer att minska till följd av en högre kvalitet i hand- läggning. Utredningen gör dock bedömningen att ett genom- förande av förslagen inledningsvis kan få en något större effekt som grundas på en ökad upptäckt av fusk som ansök- ningarna från oseriösa aktörer fortfarande kan vara betydande för att därefter avta. Denna bedömning innebär att effekten uppgår till inkluderat halvårs- Effekterna skulle således innebära att kost- naden 2013 beräknas till lägre än vad som regeringen prognostiserat för . Under de följade åren uppskattas kostnaden vara lägre än prognosen för , lägre , lägre och lägre . Effekterna för statens utgifter avseende assistansersättningen redovisas närmare i avsnitt 14.6.2 under rubriken 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning (UO 9). Källa: , Budgetpropositionen , utredningens uppskattning Den statliga assistansersättningen är skattefinansierad. Den prognos av anslagsutvecklingen som regeringen har lämnat i budget- propositionen för antas av utredningen vara finansierad och är därmed utredningens utgångspunkt i den statsfinansiella kalkylen. 6 Avser både statens och kommunernas kostnader för assistansersättning. –2017 finns ingen publicerad prognos utan den har beräknats som en linjär framskrivning av prognosen för åren 2013– 2015. Anslag 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning (UO 9) De förslag som utredningen lägger fram innebär att den av regeringen redovisade utvecklingen för anslaget Kostnader för statlig assistansersättning (UO 9) kommer att dämpas till följd av utred- ningens förslag. Utgiftsnivån för anslaget bedöms dock inte bli lägre än dagens nivå till följd av utredningens förslag. Utredningen gör bedömningen att ett genomförande av förslagen efter kan ha nedbringat fusk och felaktiga utbetalningar till en nivå innebärande att den av utredningen upp- skattade nedre gränsen i intervallet för omfattningen av fusk kan vara nådd7. En grund för denna bedömning är att varje upptäckt fuskfall inom assistansersättningen rör stora belopp. Det innebär att även relativt få ärenden får betydelse för utvecklingen. beräknas endast en halvårseffekt till följd av ikraft- trädandet av utredningens förslag. Dessa bedömningar innebär att anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning (UO 9) upp- skattas till lägre än regeringens prognos för , lägre än prognosen för , lägre än prognosen för , lägre än prognosen för och lägre än prognosen för år 20178. Anslag 2:2 (UO 10) samt lån i Riksgälden Utredningen bedömer att behöver ytterligare resurser för att kunna utveckla ett ändamålsenligt IT-baserat system som stödjer handläggning, analys och kontroll, utbetalning och uppgiftslämnande och som svarar mot de krav som utred- ningens förslag och bedömningar innebär. har påbörjat en begränsad teknisk utveckling av statistiksystemet för assistansersättningen och har avsatt för denna 7Utredningen redovisar en bedömning av omfattningen av fusk och felaktiga utbetalningar som uppskattas ligga inom intervallet 9–av assistansersättningen för . 8Avser endast den statliga delen av assistansersättningen. Utredningen menar att den planerade utvecklingen av statistiksystemet inte alls kan anses tillgodose de förslag som utredningen nu lägger fram då myndigheten inte kunnat ta hänsyn till de nya krav ett genomförande av utredningens förslag ställer. Utredningen uppskattar mot denna bakgrund att behöver tillföras för att få till stånd ett bredare IT-baserat system som kan stödja handläggning, kontroll, uppföljning, upp- giftslämnande och utbetalningar. Detta tillskott bör finansieras genom lån i Riksgälden –2015. I beräkningarna har utredningen antagit ett amorteringslån med en löptid och en ränta på . Driften av det nya IT-baserade systemet bedöms rymmas inom det nuvarande förvaltningsanslaget. förvaltningsanslag innehåller, som tidigare nämnts, resurser avsedda för handläggning och kontroll av assistansersättning. Den nuvarande personalramen för assistans- ersättning uppgår enligt till 197 årsarbetskrafter men är inte fullt bemannad. Vakanserna uppgår till av ramen men rekrytering pågår enligt uppgift. Utredningens förslag avseende behovet av en kvalitetshöjning av det initiala beslutet medför endast en marginell kostnadsökning. Utredningen bedömer att , även med en full bemanning, behöver förstärkning under de inledande tre åren på grund av att utredningens förslag sannolikt leder till ökade kostnader för handläggning och kontroll av assistansersättningen innan det IT- baserade systemet är infört. behöver därför till- fälligt tillföras medel motsvarande 50 årsarbetare för att intensifiera och förbättra handläggningen och kontrollen av assistansersätt- ningen enligt utredningens bedömning. Utredningen beräknar kostnaden för en årsarbetare till i genomsnitt , varav i genomsnitt avser lönekostnader inklusive arbetsgivaravgifter. Det rekryteringsarbete som behöver genomföra kan leda till ökade kostnader men utredningen bedömer att de bör rymmas inom ramen för nuvarande förvalt- ningsanslag. Utredningen bedömer att totalt behöver tillföras 15 miljoner kronor9 och per år10 . Ett ändamålsenligt IT-baserat system förväntas effektivisera handläggning och kontroll vilket uppskattas innebära att resurserna för handläggning 9Lönekostnader m.m. för 25 årsarbetare (50 årsarbetare ) à . 10Lönekostnader m.m. för 50 årsarbetare à . och kontroll bör kunna återgå till den nuvarande nivån då systemet är infört. Utredningen bedömer att en förstärkning av hand- läggningsresursen inte ska leda till avveck- lingskostnader för . bör även tillskjutas medel för att kunna komplettera beslutsunderlaget med opartiska utredningar, t.ex. från specialistläkare, sjukgymnaster och arbetsterapeuter. Dessa resurser ska inte användas av för att allmänt höja kvalitetsnivån för utredningarna. Medlen ska användas för att, när så erfordras, köpa utredningar från externa konsulter eller för att finansiera intern kompetens inom , eller en kombination. Som redovisats tidigare gäller det främst fall där betydande osäkerhet råder och där det kan finnas misstankar om att den sökande simulerar eller överdriver sina stödbehov samt där specialiststöd kan behövas eller fall där medicinsk historia helt saknas. Utredningen bedömer att behöver medel för att köpa cirka 100 utredningar avseende framför allt nyansökningar. I genomsnitt uppskattas kostnaden till per utredning. Mot bakgrund av den tidigare brist- fälliga handläggningen och kontrollen bedömer utredningen att efter införandet av utredningens förslag behöver köpa utredningar även vid tvåårsomprövningar. Utredningen gör bedömningen att detta behov kommer att avklinga då kvaliteten på det initiala beslutet höjts. Antalet uppskattas för (halvårseffekt) gälla cirka 150 ärenden och för cirka 200 ärenden för att därefter avta. kostnader för utredningar bedöms uppgå till 4 miljoner kronor11 , till 6 miljoner kronor12 och därefter . Anslag 7:1 (UO 9) får utökat mandat för tillståndsgivning och tillsyn av bl.a. verksamheter som bedriver personlig assistans. Förslagen innebär att delvis tillförs nya arbetsuppgifter men även att myndigheten ges en starkare grund för den tillståndsprövning som redan utförs. För en tillfredsställande tillståndsgivning, uppföljande granskning och tillsyn bedömer utredningen att 11200 utredningar (50+150) x 12300 utredningar (100+200) x behöver tillföras resurser om 2,5 årsarbetare. Dessa resurser syftar till att kompensera för de tillkommande arbetsuppgifter som inte utför . Vidare bedöms att och behöver bygga upp ett samarbete för att säker- ställa korrekta bedömningar av tillståndsansökningar i vad avser ekonomiska och finansiella frågor. För detta samarbete tillförs inte särskilda medel då denna insats bedöms vara marginell och kan anses ligga inom ramen för myndighetens upp- gift. Utredningen bedömer att bör tillföras för tillståndsgivning och uppföljande granskning av till- ståndspliktiga verksamheter enligt LSS inkl. personlig assistans samt tillsyn. Utredningens bedömning baseras på uppskattningen att: antalet tillståndspliktiga verksamheter enligt LSS inkl. personlig assistans uppgår till cirka 2 000 befintliga verksamheter vilket inkluderar 250 nya ärenden verksamheterna granskas med start arbetsinsatsen motsvarar en halv arbetsdag per ärende igenom- snitt kostnaden per årsarbetare har uppskattats till i genomsnitt . Utredningen har funnit att inkomster och utgifter inte påverkas av utredningens förslag. De förslag utredningen lägger fram kommer inte att innebära att utgifterna för anslaget 4.4 Kostnader för statlig assistansersättning (UO 9) kommer att vara lägre än den nuvarande nivån (). Däremot bedöms de kunna dämpa den prognostiserade öknings- takten. De utgiftsökningar av förvaltningsanslagen som föreslås mot bakgrund av förslagen understiger väsentligt storleken på den kostnadsdämpning som utredningens förslag förväntas leda till. 1 Prognos enligt budgetpropositionen för samt linjär framskrivning av utvecklingen . 2 Utveckling av IT-baserat system. Beräkningarna är baserade amortering till 2,5 procents ränta. Kommunernas ansvar förändras inte med utredningens förslag. En effekt som kan uppkomma är att färre personer beviljas assistans- ersättning och att en del av dessa då kan behöva insatser från kommunen. En sådan förändring kan leda till lägre respektive högre kostnader för kommunen. De eventuella ökade kostnaderna för kommunerna uppstår till följd av den rådande ansvarsfördel- ningen vad gäller personlig assistans och inte som en konsekvens av utredningens förslag i sig. Därav följer att en sådan effekt inte heller ska föranleda att kommunerna kompenseras för denna eventuella kostnadsökning. Landstingens intäkter och utgifter uppskattas inte förändras till följd av utredningens förslag. En eventuell, tänkbar effekt som skulle kunna uppstå till följd av utredningens problembeskrivning gällande övervältring av kostnader mellan kommunsektorn och staten, är att fortsättningsvis inte beviljar assistansersättning för insatser som inte kan betecknas som egenvård. Utredningens förslag förändrar inte assistansanordnares förut- sättningar att bedriva verksamheten utan är ägnade att försvåra och förhindra fusk och överutnyttjande och motverka oseriösa företag.