sou · H0B371 · 2012-10-31 00:00:00 — Anm. Reala räntor har beräknats som differensen mellan den nominella statsskuldsräntan respektive statsobligationsräntan och KPI-inflationen. Källor: , och . Genomsnittliga värden, procent Anm. Reala räntor har beräknats som differensen mellan den nominella statsskuldsräntan respektive statsobligationsräntan och KPI-inflationen. Källor: , , och . och Wyplosz (2005), Macroeconomics, 4th ed., . , och (2011), Strukturell utveckling av arbetskostnad och priser i den svenska ekonomin, 106. (2000), Begreppet real långsiktig realränta, Inflationsrapport 2000:3. (2006a), Osäkerhet om den framtida ränteutvecklingen, Fördjupning, Infla- tionsrapport 2006:1. (2006b), Vad är en normal nivå på reporäntan?, Fördjupning, Inflationsrap- port 2006:2. (2010), Vad är en normal reporänta?, Fördjupning, Penningspolitisk rap- port, . Den långa realräntan i ett långsiktigt perspektiv har tidigare levererat utredningen Den långsiktiga realräntan (Dnr 13-38-11) till Tomträtts- och arrendeutredningen. I utredningen gör bedömningen att den långsiktiga korta realräntan ligger på . Efter utredning har skickats in har det framförts synpunkter i utredningen att den realränta som ska tillämpas avser avkastningen på en investering med längre löptid.1 Synpunkterna har bland annat framförts i ljuset av att i NJA 1990 s. 714 uttalade att avgäldsräntan ska bestämmas med ledning av den långsiktiga realräntan på den allmänna kapitalmarknaden med ett tidsperspek- tiv . Utan att ta avstånd från slutsatserna i den tidigare utredningen har Konjunkturinsti- tutet åtagit sig att bidra med synpunkter om en rimlig nivå på den långa realräntan i ett långsiktigt perspektiv. SAMMANFATTANDE PUNKTER OM DEN LÅNGSIKTIGA LÅNGA REALRÄNTAN Samband mellan korta och långa räntor När ekonomin är i långsiktig jämvikt överstiger normalt räntan på räntebärande tillgångar med lång löptid räntan på motsvarande tillgångar med kort löptid. Ef- tersom inflationen kan antas vara lika med inflationsmålet i jämvikt kan detta även uttryckas som att den långa realräntan är högre än den korta re- alräntan. Skillnaden, det vill säga den så kallade löptidspremien, består bland annat av likviditets- och kreditriskpremier. Löptidspremien för nominella obli- gationer innehåller dessutom premie som är relaterad till inflationen. Löp- tidspremien stiger normalt med löptiden, men i avtagande takt. Historiska marknadsnoteringar för realräntor på obligationer med lång löptid Tidsserier för realräntor på statsobligationer med längre löptid kan antingen erhållas via noteringar för realobligationsräntor eller genom att justera notering- ar för nominella statsobligationsräntor med inflationen. Generellt är mark- naderna för nominella statsobligationer mer likvida och erbjuder dessutom be- tydligt längre tidsserier. 1 har tagit del av Kommentarer till utredning av angående realränta. Marknaden för realobligationer utgivna av svenska staten är liten. har inte tillgång till så kallade benchmarknoteringar2 för dessa obligat- ionsräntor. Genomsnittet för räntan på realobligationen som löper till 2020 har varit . Motsvarande ränta för realobligat- ionen som löper till 2028 har varit . Tabell 1 sammanfattar noterade räntor för utländska realobligationer med löptid. har dessa i genomsnitt varit kring . I avsaknad av längre tidsserier för realobligationsräntor kan den långa realräntan istället beräknas som nominell statsobligationsränta minus KPI-inflation. Det långsiktiga genomsnittet för realräntan beräknad från svenska 10-åriga statsobli- gationer 1960-2011 är . (Se även tabeller i tidi- gare utredning.) Precis som för realobligationsräntor är tillgängligheten på långa tidsserier för 30-åriga obligationsräntor begränsad. Tabellerna 2-5 sammanfattar räntorna på 10- och 30-åriga nominella statsobligationer i , , och . I har den 30-åriga räntan i genomsnitt varit 0,3 procentenhet- er högre än 10-årsräntan . För övriga länder finns det enbart kortare serier med 30-åriga räntor. För finns enbart noteringar på 30-åriga räntor . har den 30-åriga räntan varit i ge- nomsnitt högre än 10-årsräntan. har dock räntan på 10-åriga statsobligationer rimligen påverkats mer än 30-åriga räntor av förväntningar om låga korta räntor . Detta skulle tala för att den långsiktiga skillnaden mellan 10- och 30-åriga räntor är . Med hjälp av räntorna på 10- respektive 30-åriga obligationer kan man beräkna vilken implicit genomsnittlig 10-årsränta som marknaden förväntar sig åren 2022-2042.3 Dessa förväntningar är mycket låga. Prissättningen på svenska obligationer indikerar att marknaden förväntar sig en genomsnittlig 10- årig statsobligationsränta år 2022-2042 på (se tabell 6). Detta mots- varar en realränta på . Bedömning av den långsiktiga långa realräntan För svenska statsobligationsräntor bedöms likviditets- och kreditriskpremierna vara och förbli små. Den del av löptidspremien på svenska nominella obligation- er som utgörs av en försäkring mot inflationen bedöms bli mindre framöver än vad den varit historiskt. Detta i och med att trovärdigheten för penningpolitiken att upprätthålla inflationsmålet är högt. nuvarande prognos för den 10-åriga svenska nominella statsobligationsräntan på lång sikt är . Detta motsvarar en löp- 2Statsobligationer har normalt en fastställd förfallodag. Genom att kombinera noteringar för obligationer med olika löptid kan man dock beräkna en tidsserie för avkastningen på en hypotetisk obligation med en viss återstående löptid, till exempel . Dessa kallas ibland benchmarknoteringar. 3Den genomsnittliga implicita 10-åriga statsobligationsräntan år 2022-2042 kan beräknas genom att anta att en investerare förväntar sig samma avkastning om man placerar i en 30-årig statsobligation som om man köper en 10-årig statsobligation och sedan upprepar samma köp med det förräntade kapitalet 2022 tidspremie på och en realränta på om man antar att in- flationen blir i linje med inflationsmålet. Det är svårt att hitta andra prognosmakares bedömningar av den långsiktiga långa räntan. Ett undantag är Congressional Budget Office i som räknar med att den 10-åriga statsobligationsräntan i på lång sikt är . Ef- tersom inflationsmålet i , uttryckt i KPI-termer är mot- svarar detta en realränta på . Den långa realräntan har fallit , såväl i som internationellt. är långa räntor mycket låga i länder med högt kreditbe- tyg. Räntan på 10-årig realobligation utgiven av den amerikanska staten är exem- pelvis negativ. De låga räntorna förklaras troligen i första hand av svag konjunk- tur och låga styrräntor, något man ska bortse från i bedömningen av en långsiktig lång realränta. Som diskuteras i tidigare utredning finns det skäl att anta att såväl korta som långa realräntor kommer att vara låga framöver. På talar dock bland annat en stigande medelålder hos be- folkningen i många utvecklade länder för att benägenheten att spara minskar, vil- ket leder till högre räntor. Baserat på resonemangen ovan bedömer att ett rimligt in- tervall för den långsiktiga realräntan på en svensk statsobligation med löp- tid är 2,4-3,. Utgångspunkten för denna bedömning är i första hand nominella statsobligationsräntor som deflaterats med KPI. Eftersom markvärde- utvecklingen i normalfallet samvarierar med inflationen bör man överväga att vid bedömning av avgäldsräntan bortse från inflationsriskpremien för nominella ob- ligationer. Den i detta sammanhang relevanta realräntan blir då något lägre. Räntan på en 30-årig statsobligation ligger normalt något högre än räntan på en 10-årig statsobligation. Skillnaden är dock liten och ett rimligt intervall för skill- naden mellan räntorna på en 30- och en 10-årig statsobligation är 0,2-0,. noterar dock att HD:s uttalande om att tidsperspektivet bör vara (NJA 1990 s. 714) inte nödvändigtvis ska tolkas som att 30-åriga obligationer är mest relevanta att utgå ifrån.4 4 30-åriga statsobligationer har såvitt känner till inte emitterats i . Utländska realobligationsräntor (statsobligationer) Genomsnittliga värden, procent För finns noteringar och för . Källor: Federal Reserve och . Genomsnittliga värden, procent Källa: Federal Reserve. Genomsnittliga värden, procent 1980–2011 1990-2011 Källa: Macrobond. Genomsnittliga värden, procent Genomsnittliga värden, procent 1980–2011 1990-2011 Anm. 30-åriga obligationer i började ges ut . Källa: Macrobond. Genomsnittlig implicit 10-årig nominell statsobligationsränta 2022- 2042 Anm: Se fotnot 3. Källor: Federal Reserve, , och . KPI (1980=100) Boende, byggande och bebyggelse Beräkning av avgäld per kommun 2011 Bilagan innehåller nedanstående fem tabeller med varierande avgälds- ränta och avgäldsunderlag. Tabellerna visar utfallet per kommun och är ordnade regionvis efter kommunkod. Andel i procent av uppräknat marktaxerings- värde (uppräknat med konsumentprisindex) Summa avgäldsuttag enligt fastighetsregistret Andel i procent av uppräknat marktaxerings- värde (uppräknat med konsumentprisindex) Summa avgäldsuttag enligt fastighetsregistret Andel i procent av uppräknat marktaxerings- värde (uppräknat med konsumentprisindex) Summa avgäldsuttag enligt fastighetsregistret Andel i procent av uppräknat marktaxerings- värde (uppräknat med konsumentprisindex) Summa avgäldsuttag enligt fastighetsregistret Andel i procent av uppräknat marktaxerings- värde (uppräknat med konsumentprisindex) Summa avgäldsuttag enligt fastighetsregistret Boende, byggande och bebyggelse Beräkningar avseende spärr- och golvregel för småhustomträtter Bilagan innehåller tre tabeller vilka visar utfallet av tillämpningen av spärregeln med och utan golvregel för lägsta avgäld respektive lägsta avgäldshöjning. Tabellerna är ordnade regionvis efter kommun- kod. Beräkning av avgäld med tillämpning av spärregeln Andel i procent av uppräknat marktaxerings- värde (uppräknat med konsumentprisindex) X faktor mot konsumentprisindex Kolumn A: Avgäld med spärregeln Kolumn B: Differensen mellan avgälden enligt fastighetsregistret och avgälden med tillämpning av spärregeln Kolumn C: Antal objekt som ingår i beräkningen Kolumn D: Antal gånger spärregeln tillämpas Kolumn E: Andel i procent när spärregeln tillämpas Beräkning av avgäld med tillämpning av spärregeln när den lägsta avgäld som tomträttshavaren måste godta (golvet) är . Andel i procent av uppräknat marktaxerings- värde (uppräknat med konsumentprisindex) X faktor mot konsumentprisindex Konsumentprisindex multiplicerat med X Kolumn A: Avgäld med spärregel Kolumn B: Avgäld utan spärregel Kolumn C: Antal tomträtter med avgälden större än Kolumn D: Antal objekt som ingår i beräkningen Kolumn E: Antal objekt vars avgäld är högre än och som bestäms av spärregeln Differensen mellan C och E visar hur många objekt som har en högre avgäld än och som inte berörs av spärregeln Beräkning av avgäld med tillämpning av spärregeln när den lägsta avgäldshöjning som tomträttshavaren måste godta (golvet) är . Andel i procent av uppräknat marktaxerings- värde (uppräknat med konsumentprisindex) X faktor mot konsumentprisindex Konsumentprisindex förändring för hela Konsumentprisindex multiplicerat med X Kolumn A: Avgäld med spärregel Kolumn B: Avgäld utan spärregel Kolumn C: Antal tomträtter med avgäldshöjning större än Kolumn D: Antal objekt som ingår i beräkningen Kolumn E: Antal objekt vars avgäldshöjning är större än och som bestäms av spärregeln Differensen mellan C och E visar hur många objekt som har en avgäldshöjning som är större än och som inte berörs av spärregeln Boende, byggande och bebyggelse Beräkning av avgäld per kommun 2011 Bilagan innehåller nedanstående sju tabeller med varierande avgälds- ränta och avgäldsunderlag. Tabellerna visar utfallet per kommun och är ordnade regionvis efter kommunkod. Andel i procent av uppräknat marktaxerings- värde (uppräknat med konsumentprisindex) Summa avgäldsuttag enligt fastighetsregistret Andel i procent av uppräknat marktaxerings- värde (uppräknat med konsumentprisindex) Summa avgäldsuttag enligt fastighetsregistret Andel i procent av uppräknat marktaxerings- värde (uppräknat med konsumentprisindex) Summa avgäldsuttag enligt fastighetsregistret Andel i procent av uppräknat marktaxerings- värde (uppräknat med konsumentprisindex Summa avgäldsuttag enligt fastighetsregistret Andel i procent av uppräknat marktaxerings- värdet (uppräknat med konsumentprisindex) Summa beräknad avgäld i kronor Summa avgäldsuttag enligt fastighetsregistret Andel i procent av uppräknat marktaxerings- värde (uppräknat med konsumentprisindex) Summa avgäldsuttag enligt fastighetsregistret Andel i procent av uppräknat marktaxerings- värde (uppräknat med konsumentprisindex) Summa avgäldsuttag enligt fastighetsregistret Andel i procent av uppräknat marktaxerings- värde (uppräknat med konsumentprisindex) Summa avgäldsuttag enligt fastighetsregistret Boende, byggande och bebyggelse Skillnaden för tomträttshavare mellan nuvarande och föreslaget avgäldsuttag, bakomliggande tabeller till diagram 13.1–13.8 Bilagan innehåller nedanstående fyra tabeller som visar utfallet av den av utredningen föreslagna avgäldsmodellen per småhus respektive lägenhet. Andel i procent av marktaxeringsvärdet för Andel i procent av marktaxeringsvärdet för Andel i procent av marktaxeringsvärdet för Andel i procent av marktaxeringsvärdet för 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2.Framtidens högkostnadsskydd i vården. 3.Skatteincitament för riskkapital. 4.Kompletterande regler om person- uppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. 6.Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. 7.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 8.Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. 9.Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. 10.Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. 12.Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. 13.En sammanhållen svensk polis. 14.Ekonomiskt värde och samhällsnytta –förslag till en ny statlig ägarförvaltning. 15.Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. 16.Att angöra en kulturbrygga – för stöd till nyskapande kultur. 17.Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straff- ansvar och samhällsskydd. 18.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. –den mjuka infrastrukturen på väg. 19.Nationella patent på engelska? 20.Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. 21.Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. 22.Mål för rovdjuren. 23.Mindre våld för pengarna. –riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsned- sättning. 25.Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. 26.En ny brottsskadelag. –en utvecklad flygtrafiktjänst. 28.Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. 29.Sveriges möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. 31.Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet. 33.Gör det enklare! 34.Nya påföljder + kort presentation. 35.Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. 36.Registerdata för forskning. 37.Kulturmiljöarbete i en ny tid. 38.Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö. 39.Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. 40.Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. 41.Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar iförordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. – ett framtida konsumentstöd. 44.Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. 45.Kvinnor och barn i rättens gränsland. Tydliga regler och effektiv tillsyn. Möjligheter att använda månadsuppgifter isocial- och arbetslöshetsförsäkringarna. 49.Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. 51.Utvärdering av IPRED-lagstiftningen. 52.Bostadstaxering – avveckling eller förenkling. 53.AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensions- reserven. – underlag för ratificering av . 55.En översyn av tryck- och yttrandefriheten. Del 1 och 2. 56.Mot det hållbara samhället –resurseffektiv avfallshantering. 57.Tydligare regler om fri rörlighet för EES- medborgare och deras familjemedlemmar. 58.Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. 59.Nya villkor för public service. 60.Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. 61.Högre ersättning vid mastupplåtelser. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare. 63.Små företag – stora möjligheter med it. 66.Skatteincitament för forskning och utveckling. 67.Förvaltare av alternativa investeringsfonder. 68.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – förstärkt samordning av förvaltningsgemensamma tjänster. 69.Med rätt att delta. Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden. 70.Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv. 71.Tomträttsavgäld och friköp. vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. En sammanhållen svensk polis. [13] En ny brottsskadelag. Nya påföljder + kort presentation. Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. – ett framtida konsumentstöd. [43] Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. Utvärdering av IPRED-lagstiftningen. En översyn av tryck- och yttrandefriheten. Del 1 och 2. Tydligare regler om fri rörlighet för EES- medborgare och deras familjemedlemmar. Högre ersättning vid mastupplåtelser. [61] Tomträttsavgäld och friköp. möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. Framtidens högkostnadsskydd i vården. Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. [32] Gör det enklare! Ändringar i förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. Möjligheter att använda månadsuppgifter i social- och arbetslöshetsförsäkringarna. Skatteincitament för riskkapital. Ekonomiskt värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. [14] demokrati. Registerdata för forskning. [36] Nystartszoner. Bostadstaxering – avveckling eller förenkling. AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven. Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. Skatteincitament för forskning och utveckling. Förvaltare av alternativa investeringsfonder. Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsned- sättning. Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor; Kartläggning, analys och förslag till förbättringar Kvinnor och barn i rättens gränsland. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. Mål för rovdjuren. Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö. Mot det hållbara samhället – resurseffektiv avfallshantering. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – den mjuka infrastrukturen på väg. [18] Nationella patent på engelska? Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. – en utvecklad flygtrafiktjänst. Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. Tydliga regler och effektiv tillsyn. – underlag för ratificering av . Små företag – stora möjligheter med it. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – förstärkt samordning av förvaltningsgemensamma tjänster. Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv. Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. [10] Att angöra en kulturbrygga –för stöd till nyskapande kultur. Mindre våld för pengarna. Kulturmiljöarbete i en ny tid. Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. Nya villkor för public service. [59] Läsandets kultur. Kompletterande regler om personuppgifts- behandling på det arbetsmarknadspolitiska området. Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare. Med rätt att delta. Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden.