sou · GZB336 · 2012-01-01 00:00:00 — elektromagnetiska vapen, och Den huvudsakliga uppgiften för avdelningen är att förse Försvars- departementet, Försvarsmakten och FMV med tekniskt-veten- skapligt kunnande inom avdelningens huvudområden. Forskningen inom dessa områden sträcker sig från fysikaliska och kemiska fenomen till lösningar i form av komplexa tekniska system. Avdelningen genomför värdering av skydd, verkan och sår- barhet, såväl på plattformsnivå som upp till taktisk systemnivå. Liknande risk- och sårbarhetsbedömningar kan också genomföras för det civila samhällets behov. Avdelningen stödjer verksamheten för de myndigheter inom och EU som ansvarar för det civila samhällets förmåga att möta hot och hantera kriser. Avdelningen förfogar över, i , unika experimentella resurser för såväl små som storskaliga försök. Verksamheten är lokaliserad till och . Kopplingar till annan verksamhet Försvars- och säkerhetssystems verksamhet är beroende av andra avdelningar verksamhet. Exempel på beroenden från andra avdel- ningar är forskningen inom sensorteknik, telekrig och tele- kommunikation som bedrivs vid avdelningen för informa- tionssystem. Kunskaperna om energetiska material är av betydelse för verksamheten inom såväl CBR-relaterade frågor som miljö- området. Forskning rörande explosivämnesdetektion vilar på kompetenser rörande energetiska material, sensorområdet och kunskaper om kemiska toxiska ämnen. Delar av den verksamhet som avdelningen bedriver är av integritetskänslig natur. Generellt är medverkan i nationellt underrättelsearbete samt operativt deltagande i arbete rörande icke- spridningsfrågor såväl integritetskänsligt som sekretessbelagt. Även avdelningens verksamhet inom områden som har koppling till vapen och vapensystem är integritetskänslig ur ett försvars- och utrikesperspektiv. En stor del av verksamheten rörande vapen, från explosivämne till vapensystem är integritetskänslig.32 Mer över- gripande kunskaper om militära plattformar och system samt utveckling av modeller för vapen och system av vapen är också integritetskänslig verksamhet och kunskap. Vidare är forskning kring navigering och styrning av robotar samt signaturer för flygande plattformar av integritetskänslig natur. Inom undervattensområdet är kunskaper om kommunikation och farkostsignaturer speciellt integritetskänsligt. Vidare är de tekniska delarna av kärnvapenområdet integritetskänsliga. Avdelningen för CBRN-skydd och säkerhet Avdelningen för CBRN-skydd och säkerhet bedriver forskning avseende skydd mot och hot från CBRN-ämnen. Verksamheten vid avdelningen omfattar: hotvärdering och verkan, tekniskt och medicinskt skydd. Verksamheten är baserad på experimentell forskning, studier och utvecklingsarbete och genomförs genom långsiktig behovsinriktad forskning avseende skydd mot användning av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) ämnen samt bevakning av den vetenskapliga, tekniska och säkerhetspolitiska utvecklingen avse- ende massförstörelsevapen. Avdelningens två huvudkunder är Försvars- och Utrikes- departementen. Andra viktiga kunder är Försvarsmakten och MSB. Försvarsdepartements finansiering stödjer i huvudsak verk- samhet för att ta fram ett förbättrat CBRN-skydd åt Försvars- makten för människa, miljö och materiel samt att förbättra det civila samhällets CBRN-skydd för människa, miljö och infra- struktur. Vidare förser avdelningen Försvarsmakten och Utrikes- departementet med kunskap, utveckling och avrop i frågor rörande miljörisker i samband med internationell verksamhet. Verksamheten är förlagd till . 32 Delar av verksamheten är även tillståndspliktig t.ex.. explosivämnestillverkning och hantering av vapen. Kopplingar till annan verksamhet Forskning rörande hotvärdering avseende CBR-ämnen har kopplingar till det säkerhetspolitiska området, men också till verksamheten rörande vapenbärare och kärnvapenfrågor. Vidare är den tekniska forskningen vid avdelningen av vikt för samhälls- vetenskaplig forskning rörande samhällets säkerhet. Forskningen inom miljöområdet har kopplingar till verksamhet- er vid alla de tre andra forskningsavdelningarna. Viktiga samarbeten finns med sensorområdet för detektion och övervakning relaterad till CBR-ämnen. Ett flertal tekniska verksamheter inom avdelningen för CBRN- skydd och säkerhet är att betecknas som integritetskänsliga, vilket följer med nödvändighet av att verksamheten är relaterad till mass- förstörelsevapen. Delar av verksamheten är dessutom till- ståndspliktig t.ex. tillverkning av C-stridsmedel. Avdelningen för informationssystem bedriver forskning rörande informationssystem över hela spektrat från sensorer till besluts- stöd. Forskningen omfattar sensorer eller system av sensorer som kan övervaka händelser, ge tidiga varningar, hjälpa till att styra insatser och kartlägga skadeomfattning. Vidare omfattar forskningen IT- säkerhet, kommunikation och telekrig där man studerar hur infor- mationen från sensorerna på ett säkert sätt når beslutsfattaren samt datafusion, systemutveckling och människa-system-interaktion (MSI) som säkerställer att användarna kan förstå och omsätta den tillgängliga informationen i effektiva beslut. Inom avdelningen finns även FLSC, (Flygvapnets LuftStridssimulering Centrum) som med hjälp av simulatorer genomför operativ träning för flyg- vapnets piloter samt utveckling av flygsystem och taktik. Simuleringarna genomförs ibland som en del av ett nätverk med liknande anläggningar runt om i världen. Avdelningens huvudkunder, , stöds med kunskap alltifrån formulering av förmåga, via materiel- anskaffning till hur soldaterna ska bli säkrare och effektivare vid internationella insatser. Avdelningen har även kunder inom näringsliv, myndigheter och bland forskningsfinansiärer. Verksamheten är lokaliserad till och . Kopplingar till annan verksamhet Sensorforskningen har kopplingar till forskning om explosivämnen men också till verksamheter rörande plattformar såsom flyg och ubåtar samt skyddsforskning. Vidare finns kopplingar till CBR- områdena för detektion och övervakning av sådana ämnen. Inom telekrigsområdet finns kopplingar till såväl flyg- som undervattensområdet men också forskning om systemteknik och skydd. IT-säkerhets- och kommunikationsområdena har sam- verkan både med den samhällsvetenskapliga forskningen och metodstödsverksamhet som bedrivs vid avdelningen för Försvars- analys. Slutligen är verksamheten vid FLSC sammankopplad med forskning inom flyg- och systemteknikområdena. All verksamhet som rör telekrig är integritetskänslig och sekretesskyddad. Även annan verksamhet inom avdelningen är integritetskänslig såsom större delen av verksamheten inom IT- säkerhetsområdet, metoder och verktyg for bearbetning av under- rättelseinformation samt delar av verksamhet rörande tele- kommunikation. Även forskning som behandlar samverkande sensorsystem för t ex plattformar och IED-detektion33 liksom mätningar av signaturer och signaturanpassning för olika platt- formar är i många fall integritetskritisk. Slutligen är information och kunskap som handhas inom ramen för verksamheten vid FLSC, som är en utlagd del av Flygvapnet, att betrakta som känslig. 33 IED står för Improvised Explosive Device Avdelningen för Försvarsanalys är en multidisciplinär resurs som genom att ta fram underlag och utveckla metoder, verktyg och arbetsformer syftar till att utgöra ett kvalificerat och policyrelevant beslutsstöd inom försvar och säkerhet. Avdelningen för Försvarsanalys är organisatoriskt uppdelad i, och har verksamhet inom bl.a. områdena: strategi och policy, logistik, personal och ekonomi, förmågor och koncept samt Avdelningen har bl.a. i uppgift att identifiera och analysera omvärldsförändringar. Kännetecknande för verksamheten är förmågan att formulera och lösa komplexa problem, förmågan att etablera tvärvetenskapliga projekt för att behandla problem integrerat med kunskap från olika områden samt förmågan att anpassa metoder och sakkunskap till förändringar i uppdrags- givarnas verklighet. En viktig del av detta är förmågan att i sam- verkan med myndighetens tekniska avdelningar omsätta teknisk forskning i praktiska lösningar på försvars- och säkerhetsproblem, genom övergripande systemförståelse, kundnära perspektiv och god problemformuleringsförmåga. De huvudsakliga uppdragsgivarna är och Försvarsmakten samt i en mindre utsträckning MSB. En viktig särart hos avdelningen är att uppdragen ofta sker genom direkt- stödjande verksamhet i uppdragsgivarnas egen organisation. Avdel- ningens medarbetare bidrar med stöd till Försvarsmaktens verk- samhet, bl.a. med operationsanalytiskt stöd. Detta stöd utgör en integrerad del av förändringsarbetet inom Försvarsmakten. Verksamheten är i huvudsak förlagd till . Kopplingar till annan verksamhet Avdelningens verksamhet inom det säkerhetspolitiska området har ett tillämpat fokus och har kopplingar till den tekniskt relaterade verksamheten avseende massförstörelsevapen och deras bärare, men också till rymdfrågorna. De tekniska kunskaperna inom miljö- området är av vikt för forskning rörande miljösäkerhet. Det metod- stöd som lämnas till främst Försvarsmakten är till sin kvalitet dels beroende av teknikrelaterad forskning om olika vapensystem, sensorsystem och telekrigsområdet. Försvarsanalys verkar även, genom sin policystödjande funktion, som navet i flertalet över- gripande analyser vilka har den tekniska forskningen vid de andra avdelningarna som essentiell indata. På omvänt sätt ger avdel- ningens integrerade metodstöd hos och Försvarsmakten domänkunskap till andra avdelningar. Avdelningen bedriver ofta verksamhet i nära samarbete och ibland helt integrerat med uppdragsgivarens beslutsfattare inom flera känsliga områden. Informationsutbytet med myndigheter och organisationer i andra länder ställer ofta krav på kunskap och förtroende och är att betrakta som integritetskänslig. Då avdel- ningens medarbetare medverkar i viktiga planeringsprocesser inom Försvarsmakten, bl.a. den långsiktiga planeringen (perspektiv- planering) samt operativa och taktiska studier så är denna del av verksamheten att betrakta som integritetskänslig. Övriga känsliga områden där avdelningen deltar i Försvarsmaktens interna och integritetskänsliga processer är den strategiska materiel- försörjningen, personalförsörjningsreformen, kostnadsberäkningar och värdering av förmåga, förband och system samt kon- ceptutveckling. Anställda vid avdelningen stödjer även den operativa insatsverksamheten direkt. Direktstöd ges även till för- svarsdepartementet och bl.a. den politiska ledningen erhåller stöd med framtagande av policyunderlag i frågor som gäller exempelvis omvärldsbedömningar, strategiska bedömningar (hot, risker, trender och konsekvenser), styrning/uppföljning av samhällets krisberedskap eller styrning av myndigheter inom försvarsområdet. Avdelningen för forskningsstöd arbetar förutom med stöd- verksamheter inom FOI t.ex. ekonomi och juridik även med några externfinansierade projekt. De berör dels anslagsposten 1:9 ap. Internationell verksamhet och exportstöd dels FOI:s medverkan i Försvarsmaktens FoT-process och materielprocess samt vissa metodutvecklingsprojekt. Analys, säkerhet och sårbarhet FOI arbetar med att ta fram analyser och policyunderlag inför beslut inom forskningsområdet. FOI lämnar beslutsstöd i frågor som rör dels utveckling av hotbilden, dels nationella komplexa system såsom försvarets planering, säkerhet och beredskap samt miljö- och resursplaneringsproblem. Det gäller problem- formulering, stöd till strategiskt förändringsarbete och metoder för att värdera handlingsalternativ. Kompetenser som används för arbetet rör bl.a. tekniska system, säkerhetspolitik, internationella insatser, krishantering, värdering av försvarsförmåga, materiel- försörjning, miljöstrategiska studier, problemstrukturering och scenariometodik. Operationsanalys, modellering och simulering Forskningsområdet bidrar i studier, analyser, metod- och modell- utveckling till bra beslutsunderlag och ett effektivt resurs- utnyttjande. FOI utvecklar metoder för trovärdig och kostnads- effektiv modellering och simulering. Operationsanalysgrupper stödjer verksamheter inom Försvarsmakten genom att de bidrar till systematik och kvalitet i underlag inför beslut. Skydd mot CBRN och andra farliga ämnen Forskningen bedrivs i internationellt samarbete och ska säkerställa att har tillgång till kvalificerade experter inom CBRN- området. Verksamheten inriktas huvudsakligen mot bedömning och värdering av hot, identifiering av farliga ämnen och verifiering av användning, utvärdering av olika typer av skydd. Det gäller t ex medicinskt skydd, individuellt andnings- och kroppsskydd samt larmnings- och varningsinstrument. Ledning med MSI, Människa-System-Interaktion Forskningen på ledning och MSI fokuserar på beslutsfattare och deras möjligheter att tillgodogöra sig relevant information. Genom forskningen om människa-system-interaktion (MSI) och lednings- metodikfrågor kan FOI fastställa vilka behov som finns och hur de bör uppfyllas. Ofta blir informationsfusion en viktig detalj för det slutliga beslutsstödet. Den kunskap FOI skapar kan också stödja samhällets säkerhet när det gäller förebyggande åtgärder och operativ krishantering. FOI forskar på vapenteknologier som utskjutning, framdrivning, styrning, navigering, målsökning, stridsdels- och explosivämnes- teknik. Forskningen sker bl.a. för att möjliggöra graderbar vapenverkan över och under vatten. Skyddsforskningen omfattar traditionella och nya tekniker för behovsanpassade skydd av enskilda individer, plattformar och anläggningar. Inom forskningsområdet bedrivs utbildning samt teoretisk och experimentell forskning gällande radio, radar, laser, IR, mikrovågs- teknik (HPM) och signaturanpassning. FOI arbetar exempelvis med hot i form av elektronisk störning och med hur telekrig och vilseledning kan förbättra säkerhet och verkan för Försvarsmakten med även samhället i stort. FOI:s forskning inom sensorområdet omfattar sensorer över och under vatten samt den speciella miljö där sensorerna ska verka. Viktiga områden är optronik, laser, radar, akustik och sensornära signalbehandling. Speciellt studeras möjligheterna med sam- verkande sensorer. Inom signaturanpassning fokuserar FOI på smarta ytmaterial och modellering av mål och bakgrunder. På regeringsnivå finns ett antal bilaterala samförståndsavtal, och tidig samverkan under sådana s.k. Memorandum of Understanding (MoU) sker i många fall som forskningssamarbeten. Samverkan med är högt prioriterat ur forskningssynpunkt. FOI har via denna etablerade samverkan kunnat vidga kontakten mot säkerhetsforskningsprogram inom (). –2007 förhandlade FOI på regeringens uppdrag om ett övergripande nationellt avtal som MSB ansvarar för. På europeisk basis utgör de tre LoI34-länderna , och de huvudsakliga samverkanspartnerna. FOI bedriver ett strategiskt samarbete även med och och har på regeringens uppdrag slutit ett trilateralt MoU med dessa länder. Samverkan med övriga europeiska länder (inom LoI och ) sker huvudsakligen inom ramen för multilaterala avtal. Utom har FOI även etablerade kontakter med . FOI har kontakten med länderna i där FOI har etablerat samarbete med bl.a. och . Samverkan med de nordiska länderna sker huvudsakligen inom ramen för ett samnordiskt forskningssamarbete. Samtliga nordiska länder har också möjlighet att samverka inom ramen för sam- förståndsavtalet , vilket möjliggör projektsamverkan mellan 19 europeiska länder oberoende av organisatorisk tillhörighet. På det flygtekniska området deltar FOI i ett flertal nätverk inom såväl civil som militär flygforskning. Deltagande i pro- grammen Garteur, Erea och Acirkare har medfört att FOI kunnat 34 LoI står för Letter of intent. vara med och påverka den europeiska flygtekniska forskningens långsiktiga inriktning. Samverkan har inneburit en koordinering och integration av resurser för flygteknisk forskning samt en möj- lighet att verka för samarbete med framför allt europeiska industrier och myndighetsorgan, bl.a. inom ramen för EU:s ram- program. EU:s ramprogram och säkerhetsforskningssamverkan Samverkan inom ramen för den europeiska unionen är, med undantag för verksamhet som rör den europeiska försvarsbyrån (), främst fokuserad på EU:s ramforskningsprogram och säkerhetsforskning. FOI har i tidigare ramprogram främst deltagit i flygtekniska projekt. Det sjunde ramforskningsprogrammet, som inletts , inkluderar rymd- och säkerhetsforskning i ett särskilt del- program. FOI har deltagit i det förberedande säker- hetsforskningsprogrammet. initierades sex projekt med FOI-medverkan från EU:s säkerhetsforskningsprogram, och ytterligare tio förväntas starta under 2011.35 Samordning av FoT inom Europeiska försvarsbyrån () FOI är samordningsansvarig svensk myndighet för FoT inom , och institutets generaldirektör upprätthåller rollen som forskningsdirektör. FOI roll inom Nato och EAPR/Pff Natos forskningsorganisation Organisa- tion (RTO) är en viktig del av det försvarsteknologiska samarbetet inom den atlantiska alliansen. Partnerskapssamarbetet och det möjliggör medverkan av bl.a. inom 35 Aktuella områden som får EU-finansiering är bl.a.: –Teknik för att upptäcka och lokalisera tillverkning av hemmagjorda bomber. –Metoder för att upptäcka avvikande beteenden i t.ex. stora folksamlingar. –Övervakning från luften av farkoster på vatten. –Undersökning för att och öka förståelsen för vad som påverkar människors känsla av (o)trygghet. FOI sammanhåller den svenska medverkan i samtliga RTO:s forskningspaneler samt i ett antal expertgrupper. Mer än hälften av deltagandet sker genom FOI. är den fjärde största aktören i RTO. I detta avsnitt redovisas bl.a. myndighetens intäkter och kostnader –2009. FOI:s verksamhet finansieras i huvudsak av avgifter som myndig- heten tar ut av sina kunder, huvudsakligen Försvarsmakten och FMV. Avgifterna ska på lång sikt täcka FOI:s kostnader. Andelen avgiftsfinansierad verksamhet har varit relativt stabil på 80–. har andelen intäkter från anslag minskat från . Andelen intäkter från bidrag har ökat från till . FOI:s intäkter per marknadsområde illustreras av Figur 6.5. Huvudkunderna är Försvarsmakten, FMV och . Figur 6.5 FOI:s intäkter per marknadsområde 2009 FOI:s intäkter per marknadsområde 2009 Tabellen nedan visar en sammanställning av FOI:s finansiering för perioden –2009. Tabell 6.6 FOI:s intäkter 2005–2009 Intäkter av avgifter och andra ersättningar Av tabellen framgår att intäkterna har minskat med . Detta beror bl.a. på neddragning av kompetensområden och minskade beställningar från Försvars- makten och FMV. var verksamhetens intäkter , vilket dock är en ökning med eller jämfört med . Detta beror främst på ökade intäkter från Försvarsmakten och från utländska kunder. Fördelningen av intäkter per avdelning framgår av Figur 6.6 nedan. Figur 6.6 Intäkter per avdelning 2009 Intäkter per avdelning 2009 Av figuren framgår att avdelningen Informationssystem fakturerar av myndighetens intäkter. Avdelningen för Försvars- och säkerhetssystem svarar för medan resterande intäkter fördelar sig på avdelningen för Försvarsanalys respektive CBRN-skydd och säkerhet. -803,2 -714,7 -684,8 -655,0 -641,2 -128,9 -124,1 -143,2 -120,8 -120,7 -246,9 -214,2 -218,5 -230,3 -234,6 -4,1 -5,5 -7,9 -5,5 -1,9 -61,0 -68,6 -117,5 -37,7 -33,9 Av tabellen framgår att myndighetens kostnader har minskat från 2005 till 2009, varav avser personalkostnader. Samtliga kost- nadsslag minskade , varav kostnaden för personal har minskat i störst omfattning. De totala kostnaderna har 2009 minskat med eller jämfört med . Personalkostnaderna har minskat med eller . Detta beror främst på frivilliga avgångar, men även till viss del på personalreduktioner. Även lokal- kostnaderna har minskat . Däremot har drift- kostnaderna ökat med eller i för- hållande till föregående år, detta beror framförallt på ett ökat inköp av varor och resor.36 36 Uppdrag som utbetalats till annan part i enlighet med avtal minskar med jämfört med medan köp av externa tjänster ligger kvar på samma nivå som , dvs. beslutade att inrätta FHS som en statlig högskola fr.o.m. , vilket innebär att både militära och civila studenter kan ta del av utbildningarna. FHS har till- kommit som myndighet och högskola för att tillgodose specifika behov hos främst Försvarsmakten, men även för myndigheter inom samhällets krisberedskap, t.ex. MSB, samt andra intressenter inom försvars- och säkerhetsområdet.37 Enligt regleringsbrev från Försvarsdepartementet respek- tive har FHS i uppdrag att anordna utbildning samt att stödja utformningen av svensk försvars- och säkerhetspolitik. I regleringsbreven anges att FHS ska: stödja utformningen av svensk försvars- och säkerhetspolitik samt utformningen och utvecklingen av samhällets kris- beredskap genom att bedriva kvalitativ och relevant verksamhet som underlag för regeringens arbete, för regeringens behov bedriva säkerhetspolitisk forskning, forskning och strategisk analys, forskning inom det folkrättsliga området, statsvetenskaplig forskning med inriktning mot kris- hantering och internationell samverkan, forskning med inriktning mot fredsfrämjande verksamhet samt forskning om försvarspolitik, anordna utbildning som leder till officersexamen38, på uppdrag av Försvarsmakten utbilda personal för att där- igenom bidra till att det militära försvarets kompetensbehov inom ramen för högskolans kompetensområden tillgodoses, samt 37FHS styrs från både Utbildnings- och Försvarsdepartementet. 38Under 2011 ska minst 90 helårsstudenter ha påbörjat grundutbildning på officersprogrammet. bidra till kunskaps- och metodutveckling samt utvecklande av relevanta utbildningar och utbildningsinslag rörande säkerhets- sektorreformer (SSR).39 FHS leds av en styrelse som tillsammans med rektor, prorektor, vicerektor och högskoledirektören leder verksamheten. Figur 6.7 FHS organisation 2010 FHS genomför utbildnings- och forskningsverksamhet i , och . 39 Försvarshögskolan samverkar med (FBA)och andra berörda svenska myndigheter vad avser bidrag till ett samlat svenskt förhållningssätt till SSR. har till uppgift att bl.a. granska institutionernas kvalitetsarbete. Ledningen för högskole- utbildning av officerare har programansvar för flera av högskolans utbildningar, däribland officersprogrammet. ansvarar för stöd till högskoleledningen och till utbildnings- och forskningsverksamheten vid högskolan. Förvaltningen ansvarar för administrativt lednings- utbildnings- och forskningsstöd, IT-frågor, lokalfrågor, övrigt stöd och service till lärare och studenter, ekonomi och marknadsföring, registratur, juridiska frågor och bibliotek m.m. FHS är organiserat i tre institutioner samt en särskild enhet för ledning för högskoleutbildning av officerare. Forsknings- verksamheten bedrivs inom ramen för dessa tre institutioner: och management, samt Den största anslagsfinansierade utbildningen vid FHS är officers- programmet som är den grundläggande utbildningen till officer. I officersprogrammet ingår bl.a. två ämnen som är helt unika för FHS, nämligen krigsvetenskap och militärteknik. FHS bedriver utbildning i sammantaget åtta ämnen. Dessa ämnen har prioriterats i FHS forsknings- och utbildningsstrategi40 och är: 40 FHS skrivelse , Forskning om krig och kris – militära och civila perspektiv i samspel och förening - Försvarshögskolans forskningsstrategi. historia med inriktning mot militärhistoria, juridik med inriktning mot folkrätt, ledarskap under påfrestande förhållanden, statsvetenskap med inriktning mot krishantering och interna- tionell samverkan, samt statsvetenskap med inriktning mot säkerhetspolitik och strategi. FHS har anslag för grundutbildning från som avser finansiering av helårsstudieplatser, bibliotek och styrelse- arbete. Från Försvarsdepartementet har FHS anslag för uppgifter i samband med genomförandet av det treåriga officersprogrammet, m.m. Vidare finansierar anslaget FoU m.m. inom vissa av högskolans kompetensområden samt utveckling av officers- utbildningen på grundnivå.