sou · H0B376 · 2012-11-15 00:00:00 — Det är endast distans i rummet men inte distans , dialog eller struktur. Skälet till att införa fjärrundervisning ska vara att det saknas en behörig lärare i ämnet eller kursen på elevens skolenhet eller i organisationen, ämnet eller kursen inte erbjuds på skolan eller när antalet elever inte är tillräckligt för en undervisningsgrupp. Skälet till att bevilja fjärrundervisning utgår således från skolans förhållande, skolperspektivet är det dominerande. Utredningen föreslår att fjärrundervisning ska tillåtas i: modersmål, inklusive minoritetsspråk, samiska i sameskolan, studiehandledning på modersmålet, och integrerad samisk undervisning i Ett av utredningens uppdrag har varit att ta ställning till om det bör införas en reglering som möjliggör distansundervisning för elever som av medicinska, psykosociala eller andra skäl har behov av att få sådan undervisning under en kortare eller för att inte helt gå miste om undervisning och, om det bedöms lämpligt, föreslå hur detta bör ske. Med distansundervisning avser utredningen en interaktiv undervisningsmetod, där elev och undervisande lärare är åtskilda i rummet och även i tiden och undervisningen sker genom användandet av IKT. Till skillnad från fjärrundervisningen innebär distansundervisningen distans i både rummet och tiden, oftast även i dialogen. Det innebär att undervisningen genomförs till största delen utan att det finns någon direkt kontakt mellan lärare och elev. Kontakten är för det mesta enkelriktad. Skälet till att bevilja distansundervisning utgår från den enskilde elevens förhållanden, elevperspektivet är det dominerande. Ett undantag görs för elever vid särskilda ungdomshem där skälet till att erbjuda distansundervisning utgår från skolans förhållanden. Utredningen föreslår att distansundervisning kan anordnas: för elever med medicinsk eller psykosocial problematik, för elever med karriärer på elitnivå, och för elever vid särskilda ungdomshem. Slutligen har utredningen fått ett uppdrag att utreda om det fortsättningsvis ska vara möjligt för en huvudman att i likhet med det som sker vid Korrespondensgymnasiet i kommun erbjuda distansundervisning för elever från hela landet, samt om det bedöms lämpligt, föreslå vilka förutsättningar som i så fall bör gälla för sådan verksamhet. Utredningen gör bedömningen att distansundervisning i den form som bedrivs enligt förordningen (2011:682) om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun inte bör utökas, förlängas eller permanentas. Utbildning som sker enligt förordningen bör dock kunna fortsätta enligt de tidsgränser som angetts i förordningen. Skillnaderna mellan fjärrundervisning och distansundervisning i utredningens förslag kan sammanfattas på följande sätt. Särskilt stöd, elever med karriärer och elever som vistas vid särskilda (skolenheten eller organisationen saknar (har medicinsk eller psykosocial behörig lärare, en kurs eller ett ämne problematik, har karriär, vistas på erbjuds inte, elevunderlaget är otillräckligt på skolenheten). Skolhuvudmannen beslutar för en Rektorn beslutar för en termin i sänder för varje enskild elev, högst De ämnen som bedöms lämpliga för Eleverna befinner sig i skolan med Eleven sitter hemma eller i annan en handledare på plats. Direktundervisning genom IKT. Eleven får uppgifter via en PC. Fjärrläraren sätter betyg och ger Distansläraren sätter betyg och ger underlag till IUP eller individuell underlag till IUP eller individuell Fjärr- och distansundervisning på entreprenad Utredningen föreslår bestämmelser som möjliggör fjärr- och distansundervisning på entreprenad. Dessa regler innebär, dels att kommuner får utföra fjärr- och distansundervisning på entreprenad i skolväsendet, dels att statliga huvudmän ska omfattas av entreprenadbestämmelserna som avser fjärr- och distansundervisning. Skollagens definition av entreprenad ska justeras. Med entreprenad avses att huvudmän inom skolväsendet enligt bestämmelserna i 23 kapitlet får med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med någon annan om att utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen. Utredningen föreslår även att 23 kap. 6 § skollagen ska ändras för att möjliggöra att en skolhuvudman ska kunna överlämna den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift, bl.a. rätten att sätta betyg till entreprenören som utför fjärr- eller distansundervisningen. Fjärrundervisning och distansundervisning har bara prövats i begränsad utsträckning och ingen vetenskaplig utvärdering har följt upp elevernas resultat och möjligheter till fortsatta studier. För att få en bättre grund för utveckling krävs utvärdering och forskning. Ut- redningen föreslår att regeringen ger eller utvärdering ett uppdrag att följa fjärrundervisning respektive distansundervisning och utvärdera resultatet utifrån utbildningsmålen. Konsekvenser av utredningens förslag Förslagen i detta betänkande är i första hand tänkta att ge konsekvenser för de elevgrupper som berörs och den utbildning de kan få. Utredningens förslag ska ge elever i samhällsvård ökade möjligheter till den utbildning de har rätt till. Förslagen är även tänkta att ge stöd till dem som administrerar och undervisar elever som vistas vid HVB, särskilda ungdomshem och sjukhus. Våra förslag ska ge elever ökade möjligheter till undervisning genom att de under vissa förhållanden kan erbjudas fjärr- eller distansundervisning. Fjärrundervisning ska bl.a. underlätta för eleverna att få kunskaper i ett främmande språk, sitt modersmål eller ett minoritetsspråk. Distansundervisning kan förväntas stödja elever med speciell problematik att kunna återvända till skolan. får enligt utredningens förslag i uppdrag att utarbeta allmänna råd eller stödmaterial om samverkan kring utbildning för barn i samhällsvård och om särskild undervisning vid sjukhus eller en institution knuten till sjukhuset. För SiS uppstår ökade krav i samband med att utbildningen vid de särskilda ungdomshemmen i ökad grad ska följa de krav som finns på utbildning inom skolväsendet. SiS inledde ett stort förändringsarbete inom myndigheten efter . Ut- redningen anser att medel för att ge eleverna den utbildning de har rätt till inom de särskilda ungdomshemmen ingår i myndighetens uppdrag och ska rymmas inom myndighetens budget. Utredningens förslag innebär vidare att det ska finnas rektorer som ansvarar för undervisningen vid SiS och som fattar de beslut som en rektor enligt skollagen ska fatta. Utredningen har däremot inte uttalat sig om hur rektorsorganisationen ska se ut inom SiS utan anser att det är en fråga för myndigheten att besluta om. De medel som avsätts hos SiS för de regionala skolledarna kan istället användas till rektorstjänster och medför därför inte några ökade kostnader för SiS. Den myndighet som får i uppdrag att utvärdera fjärrundervisningen och distansundervisningen får utökade kostnader för uppdragets genomförande. I övrigt anser utredningen inte att våra förslag får några särskilda ekonomiska konsekvenser utan att förslagen handlar om förtydliganden av ansvar som redan finns. lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 1 kap. 3 §, 3 kap. 1 och 9 §§, 10 kap. 25 §, 11 kap. 25 §, 16 kap. 43 och 49 §§, 17 kap. 19 §, 19 kap. 35 och 42 §§, 23 kap. 1, 2, 3, 4 och 6 §§ och 24 kap. 1, 8, 9, 16, 17 och 20 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas åtta nya paragrafer, 3 kap. 5 a och 11 a §§, 7 kap. 21 a §, 16 kap. 49 a §, 17 kap. 21 a §, 19 kap. 40 a och 42 a §§ och 23 kap. 4 a §, samt närmast före 3 kap. 5 a och 11 a §§ och 7 kap. 21 a §, nya rubriker av följande lydelse. I denna lag avses med –elev: den som deltar i utbildning enligt denna lag med undantag för barn i förskolan, –fristående fritidshem: sådant fritidshem som bedrivs av en enskild och som avses i 2 kap. 7 § andra stycket, –fristående förskola: förskoleenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning i form av förskola, –fristående skola: skolenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning inom skolväsendet i form av förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller sådant fritidshem som avses i 2 kap. 7 § första stycket, –förskoleenhet: av huvudman för förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera förskolebyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon förskolebyggnad, – skolenhet: av huvudman för annan skolform än förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera skolbyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon skolbyggnad, – undervisning: sådana mål- – undervisning: sådana mål- styrda processer som under led- styrda processer som under led- ning av lärare eller förskollärare ning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utveck- genom inhämtande och utveck- lande av kunskaper och värden, lande av kunskaper och värden, – distansundervisning: en interaktiv undervisningsmetod som innebär att elever och lärare är åtskilda i rum och och undervisningen sker genom användande av informations- och kommunikationsteknik, – fjärrundervisning: en interaktiv undervisningsmetod som innebär att elever och lärare är åtskilda i rum och undervisningen sker genom användande av informations- och kommunikationsteknik, och – utbildning: den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål. I detta kapitel finns bestämmelser om –tillämpningsområde (2 §), –barnens och elevernas lärande och personliga utveckling (3 §), – information om barnets och elevens utveckling (4–5 §§), –information om barnets och elevens utveckling (4 och 5 §§), –utbildningsdokument (5 a §), –särskilt stöd (6–12 §§), och –allmänna bestämmelser om betyg (13–21 §§). Om en elev ska placeras i ett hem för vård eller boende eller i ett familjehem som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) och därför behöver byta grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska hemkommunen upprätta ett utbildningsdokument som ska lämnas över till den nya huvudmannen. Detsamma gäller om en elev har dömts till sluten ungdomsvård enligt 32 kap. 5 § . Ett utbildningsdokument ska innehålla de uppgifter som hemkommunen bedömer att den nya huvudmannen har behov av för att kunna planera och genomföra elevens fortsatta skolgång. Utbildningsdokumentet ska också beskriva vilka eventuella stödinsatser som hemkommunen bedömer att eleven har behov av. Vid upprättandet av utbildningsdokumentet ska elevens tidigare huvudman bistå hemkommunen med de uppgifter som behövs för att upprätta dokumentet. Ett åtgärdsprogram ska utarbetas för en elev som ska ges särskilt stöd. Av programmet ska det framgå vilka behoven är, hur de ska tillgodoses och hur åtgärderna ska följas upp och utvärderas. Eleven och elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta när ett åtgärdsprogram utarbetas. att särskilt stöd ska ges i en annan att särskilt stöd ska ges i en annan elevgrupp eller enskilt enligt 11 § elevgrupp eller enskilt enligt 11 §, eller i form av anpassad studie- i form av distansundervisning en- gång enligt 12 § får rektorn inte ligt 11 a § eller i form av an- överlåta sin beslutanderätt till passad studiegång enligt 12 § får rektorn inte överlåta sin beslu- tanderätt till någon annan. Om en utredning enligt 8 § visar att eleven inte behöver särskilt stöd, ska rektorn eller den som rektorn har överlåtit beslutanderätten till i stället besluta att ett åtgärdsprogram inte ska utarbetas. Särskilt stöd i form av distansundervisning Om det finns särskilda skäl, får ett beslut enligt 9 § för en elev i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan innebära att särskilt stöd i form av distansundervisning får ges till elev som på grund av medicinsk eller psykosocial problematik inte kan delta i den reguljära undervisningen. Särskilt stöd i form av distansundervisning får ges för högst en termin i sänder, som längst under två terminer. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om distansundervisning. Hemkommunen ska noga följa att skolpliktiga barn som vistas i ett hem för vård eller boende som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) eller vårdas på sjukhus eller en institution knuten till ett sjukhus får föreskriven utbildning. Hemkommunen ska följa utbildningen främst genom kontakter med barnet, rektorn för elevens skolenhet, de som vårdar barnet och vårdnadshavarna. En elev har rätt att bli mottagen i en grundskola som anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Innan kommunen fattar beslut om att för ett visst läsår ta emot en sådan elev ska den inhämta yttrande från elevens hemkommun. En elev som vistas i ett hem för vård eller boende som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) i en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, har rätt att bli mottagen i en grundskola i den kommun där eleven vistas. En elev har rätt att bli mottagen i en grundsärskola som anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundsärskola. Innan kommunen fattar beslut om att för ett visst läsår ta emot en sådan elev, ska den inhämta yttrande från elevens hemkommun. En elev som vistas i ett hem för vård eller boende som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) i en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, har rätt att bli mottagen i en grundsärskola i den kommun där eleven vistas. Av de behöriga sökande till ett nationellt program eller till en sådan nationell inriktning, särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning som börjar första läsåret ska huvudmannen i första hand ta emot dem som är hemmahörande i kommunen eller inom samverkansområdet för utbildningen. Huvudmannen ska också i första hand ta emot dem som på grund av vistelse i ett hem för vård eller boende som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) vistas i kommunen eller inom samverkansområdet för utbildningen. En elev som har påbörjat ett nationellt program eller en nationell inriktning och som därefter flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen, om den nya hemkommunen erbjuder sådan utbildning. Erbjuder den nya hemkommunen inte den aktuella utbildningen, har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller ett landsting som anordnar utbildningen. Vad som anges i första och andra stycket gäller även elev som varit placerad i ett hem för vård eller boende som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) och som efter placeringen återvänder till sin hemkommun. En elev som har påbörjat ett nationellt program eller en nationell inriktning och som därefter placeras i ett hem för vård eller boende som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) i en annan kommun än hemkommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen, om kommunen där eleven vistas erbjuder sådan utbildning. En kommun eller ett landsting som anordnar programinriktat individuellt val eller yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever ska ta emot alla de behöriga sökande till utbildningen som hör hemma i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen. Kommunen eller ska också ta emot alla de behöriga sökande till utbildningen som på grund av vistelse i ett hem för vård boende som avses i 6 kap. socialtjänstlagen (2001:453) vistas i kommunen eller samver- kansområdet för utbildningen. Om det finns platser över på utbildningen, sedan alla sökande som ska tas emot enligt första stycket har antagits, får kommunen eller ta emot andra behöriga sökande till utbildningen. En kommun som anordnar sådan utbildning som avses i 21 § första stycket ska ta emot ung- domar som uppfyller behörighetsvillkoren för respektive utbildning om de på grund av vistelse i ett hem för vård eller boende som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) vistas i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen. Det gäller också för ett landsting som anordnar sådan utbildning som avses i 21 § andra stycket. Av de sökande till ett nationellt program eller till en nationell inriktning, särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning som börjar första läsåret ska huvudmannen i första hand ta emot dem som är hemmahörande i kommunen eller inom samverkansområdet för utbildningen. Huvudmannen ska också i första hand ta emot dem som på grund av vistelse i ett hem för vård eller boende som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) vistas i kommunen eller inom samverkansområdet för utbildningen. En kommun ska ta emot en elev som på grund av vistelse i ett hem för vård eller boende som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) vistas i kommunen eller inom kommunens samverkansområde på ett individuellt program i sin gymnasiesärskola under förutsättning att hemkommunen har bedömt att eleven inte kan följa undervisningen på ett 1 Senaste lydelsen 2012:109. Även ett landsting ska ta emot en elev på ett individuellt program under samma förutsättning. Kommunen eller som har antagit en elev enligt första stycket ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av hans eller hennes hemkommun. Om inte den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun kommer överens om annat ska ersättningen för utbildningen motsvara anordnarens självkostnad. En elev som har påbörjat ett nationellt program eller en nationell inriktning och som därefter flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen, om den nya hemkommunen erbjuder sådan utbildning. Erbjuder den nya hemkommunen inte den aktuella utbildningen, har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller ett landsting som anordnar utbildningen. Vad som anges i första och andra stycket gäller även elev som varit placerad i ett hem för vård eller boende som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) och som efter placeringen återvänder till sin hemkommun. En elev som har påbörjat ett nationellt program eller en nationell inriktning och som därefter placeras i ett hem för vård eller boende som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) i en annan 2 Senaste lydelse 2012:109. kommun än hemkommunen eller ningen, har rätt att fullfölja utbild- ningen på det påbörjade program- met eller den påbörjade inrikt- ningen, om kommunen där eleven vistas erbjuder sådan utbildning. Kommuner, landsting och en- skilda huvudmän får enligt be- det får enligt bestämmelserna i stämmelserna i detta kapitel med huvudmannaskap sluta avtal med avtal med en enskild fysisk eller någon annan om att utföra upp- juridisk person om att utföra gifter inom utbildning eller annan uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt denna (entreprenad). lag (entreprenad). De bestämmelser som finns för en utbildning eller en annan verksamhet enligt denna lag ska med de undantag som anges i detta kapitel gälla även vid entreprenad. Inom förskolan, förskoleklas- Inom förskolan, förskoleklas- sen, fritidshemmet, sen, fritidshemmet, vuxenutbildning, särskild utbild- vuxenutbildning, särskild utbild- ning för vuxna, utbildning i ning för vuxna, utbildning i svenska för invandrare eller sådan svenska för invandrare eller sådan pedagogisk verksamhet som av- pedagogisk verksamhet som av- ses i 25 kap. får uppgifter över- ses i 25 kap. får uppgifter över- lämnas på entreprenad. lämnas på entreprenad till en skolan, gymnasieskolan och gym- skolan, gymnasieskolan och gym- nasiesärskolan får uppgifter som nasiesärskolan får uppgifter som inte är hänförliga till undervis- inte är hänförliga till undervis- ningen överlämnas på entrepre- ningen överlämnas på entrepre- nad till en enskild. Inom gymnasieskolan får upp- Inom gymnasieskolan får upp- gifter som avser undervisning i gifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkes- karaktärsämnen som har en yrkes- inriktad eller estetisk profil över- inriktad eller estetisk profil över- lämnas på entreprenad. lämnas på entreprenad till en Inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får en enskild huvudman överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad. Inom , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får uppgifter som avser distansundervisning och fjärrundervisning överlämnas på entreprenad. Om en kommun, ett landsting Om en huvudman inom skol- eller en enskild huvudman över- väsendet överlämnar uppgiften att lämnar uppgiften att bedriva bedriva undervisning på entre- undervisning på entreprenad, får prenad, får huvudmannen över- kommunen, eller den som hör till en lärares under- na den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisnings- Kommunen eller får när det gäller vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna överlämna även den myndighetsutövning som hör till rektorns uppgifter. Kommunen får också överlämna sådan myndighetsutövning när det gäller utbildning i svenska för invandrare. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om begränsningar när det gäller överlämnande av rektorsuppgifter som innefattar myndighetsutövning. I detta kapitel finns bestämmelser om –internationella skolor (2–7 §§), –utbildning vid särskilda ungdomshem (8 och 9 §§), –utbildning för intagna i kriminalvårdsanstalt (10 §), –utbildning vid folkhögskola som motsvarar utbildning i svenska för invandrare (11–15 §§), – utbildning för barn och elever som vårdas på sjukhus eller annan motsvarande institution (16–19 §§), – utbildning för barn och elever som vårdas på sjukhus eller en institution knuten till ett sjukhus (16–19 §§), –utbildning i hemmet eller på annan lämplig plats (20–22 §§), –annat sätt att fullgöra skolplikten (23–25 §§), och –bemyndiganden (26 §). Under vistelse i ett sådant hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (särskilt ungdomshem) ska skolpliktiga barn, som inte lämpligen kan fullgöra sin skolplikt på annat sätt, fullgöra den genom att delta i utbildning vid hemmet. genom försorg av huvudmannen genom försorg av huvudmannen Den ska med nöd- vändiga avvikelser motsvara ut- bildningen i eller i i förekommande fall grundsär- skolan eller specialskolan. skolan eller specialskolan. sådan utbildning ska följande be- stämmelser gälla med de avvikel- ser som följer av att barnet vistas i ett sådant hem: (1 kap. 3–6 och 8–11 §§), lärare m.m. (2 kap. 8–13, 15–24, 29–34 och 36 §§), – barns och elevers utveckling mot målen (3 kap. 2–4 och 7– 21 §§), – kvalitet och inflytande (4 kap. 2–14 §§), –arbetsmiljö och ordningsregler (5 kap. 2–5 §§), –skolplikt och rätt till utbildning (7 kap. 2–6, 8, 9, 12–16, 18– 19 och 21 §§), –(10 kap. 2–8, 10 och 12–23 §§), –grundsärskolan (11 kap. 2– 11, 13 och 15–23 a §§), –specialskolan (12 kap. 2–8, 10 och 12–23 §§), –och (27 kap.), –överklagande (28 kap. 3 § 2– 4, 4 §, 9 § 2, 10 och 16 §§), och –övriga bestämmelser (29 kap. 10–12 §§). Den som är skol- Den som är skol- pliktig och vistas i ett hem som pliktig och vistas i ett hem som avses i 8 § första stycket och avses i 8 § första stycket och som som inte lämpligen kan fullgöra inte lämpligen kan fullgöra skol- skolgång på annat sätt ska genom gång på annat sätt ska genom huvudmannens försorg ges möj- huvudmannens försorg ges möj- lighet att delta i kompletterande lighet att delta i utbildning som utbildning på grundskolenivå eller