sou · H0B35 · 2012-02-03 00:00:00 — Utredningen om högskolors föreskrifter SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera och tydliggöra statliga universitets och högskolors rätt att meddela föreskrifter samt föreslå hur föreskrifterna ska kungöras. Till särskild utredare förordnades hovrättsrådet . Som sekreterare i utredningen förordnades hovrättsassessorn . Härmed överlämnas betänkandet Högskolors föreskrifter (SOU 2012:5). Uppdraget är därmed slutfört. Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)....... Förslag till lag om ändring i lagen (2009:128) om Förslag till förordning om ändring i förordningen (1993:221) för ......................... Förslag till förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) .......................................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1164) för Försvarshögskolan........................................ Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:130) om ............................................... 7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:1035) om utbildning på forskarnivå för 8Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare som Up pdragets avg ränsning, m .m................................................. Up pdragets ge nomförande...................................................... Normgivning och förvaltningsbeslut .............................. Norm- och normgivningsbegreppen....................................... 2.2Gru ndprincipe rna för vilket organ som ska besluta om olik a regler ................................................................................ 2.3Gränsdragningen mellan föreskrifter och Normgivninge n inom högskoleområdet................................. Regering ens kompetens inom högskoleområdet........ Utformningen av bemyndiganden ................................. Rätten att fatta förvaltningsbeslut........................................... Be myndiganden i högskolelagen................................... Frågor som redan innefattas av regeringens kompe tens........ ler som utt rycker högskolornas självbestämmande......... Lärartjä ster och behörighet till utbildning ................ Högskolornas inter na organisation ............................. Överväganden och förslag............................................ Öv riga bemynd iganden oc h upplysnin gsbestämme lser......... 4.4Bestämmelser som ger rätt att meddela Föreskrifter eller förvaltningsbeslut? Bemyndiganden i högskoleförordningen........................ 5.1Studentrepresentation vid beslutsfattande och 5.2 Anställning av lärare ................................................................ 5.3Föreskrifter i kursplaner, utbildningsplaner och Anmälan till utbildningen........................................................ Föreskrifter om antal prov m.m.............................................. Föreskrifter som ska tas in i arbetsordningen........................ 5.9Övriga bestämmelser som innebär att högskolorna Bestämmelser som ger rätt att fatta förvaltningsbeslut......... Bemyndiganden i några andra författningar................... 6.2Lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om ............................................. 6.3Förordningen (1993:221) för 6.4Förordningen (2007:432) om behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor ........................ Förordningen (2007:1164) för Försvarshögskolan ............. Några bemyndiganden som rör urval ................................... 6.7Nå gra bemyndiganden som rör anmälan till 6.8Nå gra ytterligare bemyndi ganden och bestämmelser ger rätt att fatta förvaltningsbeslut ............................... Någ ra högskol ors föreskrifter...................................... Lun ds universi et.................................................................... teknisk a högskolan..................................................... Synpunkter oc h reflektion r.................................................. Kungörande av högskolorn as föreskrifter ..................... lerna om k ungörande....................................................... lernas tilläm pning på högskolorna.................................. Öv erväganden och förslag ..................................................... Vilka fö rutsättningar gäller för utredningen? Vilka dokument ska omfattas av kungörandet?........ 8.4.3 Alternativ till egna författningssamlingar för Ska högs kolorna ha egna författningssamlin gar?...... Gen omförandet av förslag en....................................... Kostnader och andra konse kvenser....................................... Förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:128) om Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1993:221) för ....................... Förslaget till förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) ........................................ Förslaget till förordning om ändring i förordningen(2007:1164) för Försvarshögskolan................ Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:130) om ............................................. 10.7Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:1035) om utbildning på forskarnivå för 10.8Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare som Översikt över bemyndiganden....................................... Utredningen har inte haft i uppdrag att föreslå några sakliga ändringar i högskolornas regelverk. I stället har utredningens uppdrag varit att göra en formell översyn av högskolornas regelgivning. Det innebär att utredningen har granskat hur ett antal författningar på högskoleområdet stämmer överens med bl.a. regeringsformens bestämmelser och hur högskolornas hantering av dokument förhåller sig till reglerna om kungörande. Uppdragets formella karaktär gör att viss formalia används i betänkandet. Det är formalia som inte är helt enkel för var och en att genast förstå. Eftersom det handlar om uttryck som är etablerade inom den konstitutionella juridiken har utredningen ansett att det är mycket svårt att använda sig av andra begrepp. Utredningen har dock gjort ett försök att förklara vissa begrepp. Utredningens uppdrag har bestått av två huvuddelar. Den första har varit att kartlägga vilka författningsbestämmelser som ger de statliga högskolorna rätt att meddela föreskrifter eller fatta förvaltningsbeslut. I den delen har utredningen också haft i uppdrag att ta ställning till om några av dessa bestämmelser behöver förtydligas. Den andra huvuddelen av uppdraget har gällt att föreslå hur högskolornas föreskrifter ska kungöras. Bestämmelser som ger högskolorna rätt att meddela föreskrifter De statliga högskolorna är myndigheter under regeringen. I den mån de ställer upp bindande regler som avser en viss typ av situation eller riktar sig mot en i allmänna termer bestämd krets är reglerna att se som föreskrifter. För att högskolorna ska ha rätt att meddela föreskrifter krävs att regeringen i förordning har gett dem en sådan rätt, dvs. att de har fått bemyndiganden. I högskoleförordningen och andra förordningar på högskoleområdet finns det bara ett fåtal paragrafer som innehåller uttryckliga bemyndiganden för högskolorna. Det finns dock en mängd bestämmelser som i praktiken ger högskolorna rätt att meddela föreskrifter. En successiv avreglering på högskoleområdet och därigenom ökad självständighet för högskolorna har dessutom lett till att de frågor som högskolorna själva får reglera har blivit fler och fler. Bristen på bemyndiganden har dock lett till en del osäkerhet om den rättsliga statusen för högskolornas regler. Utredningen har gjort en genomgång av de aktuella förordningarna och analyserat innebörden av de bestämmelser som ger högskolorna rätt att reglera olika frågor. I den mån bestämmelser i praktiken innebär att högskolornas regler kan anses utgöra föreskrifter föreslår utredningen att högskolorna ska ha uttryckliga bemyndiganden för detta. Ett antal bestämmelser som innebär att högskolorna meddelar föreskrifter har identifierats. Några som särskilt förtjänar att nämnas är bestämmelserna om kursplaner, utbildningsplaner och allmänna studieplaner, eftersom en del av innehållet i dessa dokument utgör föreskrifter som är av central betydelse för studenternas rättssäkerhet. Det gäller exempelvis föreskrifter om examination och betygssättning. En del frågor skulle högskolorna i och för sig kunna reglera på olika sätt, men att det vanligtvis sker i föreskriftsform. Det är fallet med en rad frågor som enligt utredningens bedömning lämpligen ska regleras i kursplaner eller utbildningsplaner. I de fallen innebär utredningens förslag att frågorna ska regleras i planerna. Författningstekniskt har utredningen löst det genom en hänvisningsteknik. Bestämmelser som ger högskolorna rätt att fatta förvaltningsbeslut När en högskola beslutar i ett enskilt fall är det inte fråga om föreskrifter utan om förvaltningsbeslut. Det är ibland inte enkelt att utläsa när det handlar om ett enskilt fall eller när en fråga regleras mer generellt. Bestämmelser som ger högskolorna rätt att fatta förvaltningsbeslut bör därför vara formulerade så att det klart framgår att det är fråga om just förvaltningsbeslut. Enligt utredningens bedömning görs detta enklast genom användningen av orden beslut eller besluta i författningstexten. Dessa ord bör då inte användas när högskolan avgör en fråga på något annat sätt. Utredningen föreslår därför en del språkliga justeringar i främst högskoleförordningen. Kungörande av högskolornas föreskrifter Om det inte har medgetts några undantag ska myndighetsföreskrifter kungöras i en författningssamling. Högskolornas föreskrifter omfattas av kravet på kungörande trots att högskolorna varken har några egna författningssamlingar eller har möjlighet att använda någon annan myndighets författningssamling. Utredningen konstaterar i den här delen att det inte finns någon befintlig publikation eller något annat sätt att kungöra föreskrifterna som innebär ett godtagbart alternativ till kungörande i en författningssamling. Efter att ha övervägt för- och nackdelarna med att högskolorna har egna författningssamlingar jämfört med att de får tillgång till en annan central myndighets samling är utredningens förslag att varje högskola ska ha sin egen författningssamling. Övriga frågor om bemyndiganden Genomgången av bemyndiganden för högskolorna har också aktualiserat övergripande frågor om rätten att meddela föreskrifter på högskoleområdet. Det har främst handlat om regeringens kompetens i olika frågor och de bemyndiganden som finns i högskolelagen. I några fall är utredningens slutsats att det inte behövs något särskilt bemyndigande för att regeringen ska kunna reglera en viss fråga. I de fallen föreslår utredningen en viss omformulering av några bestämmelser så att de bara upplyser om att det finns kompletterande regler i en annan författning. Det finns också några bestämmelser i högskolelagen som i praktiken innebär bemyndiganden direkt till högskolorna. Eftersom bemyndiganden till myndigheter under regeringen inte kan ges direkt i lag föreslår utredningen att dessa bestämmelser formuleras om. De bemyndiganden som behövs ska i stället finnas i förordning. lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 8, 10 och 11 §§, 2 kap. 5 §, 3 kap. 6 §, 4 kap. 2, 3, 5 och 6 §§ samt 5 kap. 4 och 6 §§ högskolelagen (1992:1434) ska ha följande lydelse. Utbildning på grundnivå ska Utbildning på grundnivå ska väsentligen bygga på de kunska- väsentligen bygga på de kunska- per som eleverna får på natio- per som eleverna får på natio- nella program i gymnasieskolan nella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. eller motsvarande kunskaper. Regeringen får dock besluta om Regeringen meddelar dock före- undantag när det gäller konst- skrifter om undantag när det gäller konstnärlig utbildning. Utbildning på grundnivå ska utveckla studenternas –förmåga att göra självständiga och kritiska bedömningar, –förmåga att självständigt urskilja, formulera och lösa problem, –beredskap att möta förändringar i arbetslivet. Inom det område som utbildningen avser ska studenterna, utöver kunskaper och färdigheter, utveckla förmåga att – söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå, – följa kunskapsutvecklingen, och – utbyta kunskaper även med personer utan specialkunskaper inom området. 1 Senaste lydelse 2009:1037. Kommuner och landsting får Kommuner och landsting får anordna högskolor endast med anordna högskolor endast efter beslut av regeringen. medgivande kan begränsas till att beslut kan begränsas till att avse avse enbart grundutbildning. För sådana högskolor äger bestämmelserna om utbildning m.m. i 2 § motsvarande tillämpning. Examina på forskarnivå får utfärdas vid universiteten. får dock inte utfärda examina på forskarnivå 1.om det för sådana examina krävs tillstånd för att utfärda en examen och saknar tillstånd, eller 2.i de fall ett beslut enligt 14 § andra stycket, om att en viss examen inte får utfärdas, gäller för . Regeringen får meddela föreskrifter om att det krävs tillstånd för universitet att utfärda examina på forskarnivå. Om sådana föreskrifter har meddelats, beslutar om tillstånd. Regeringen meddelar föreskrifter om krav på tillstånd för universitet att utfärda examina på forskarnivå. Om sådana föreskrifter har meddelats, beslutar om tillstånd. En högskola beslutar om sin interna organisation utöver styrelse och rektor, om inte något annat är föreskrivet. När högskolan beslutar om sin organisation ska 6 och 7 §§ gälla. Hur en högskola internt är organiserad framgår i huvudsak av högskolans egna föreskrifter. Det finns dock bestämmelser i lag eller förordning som reglerar högskolornas interna organisation. Om inte någonting annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen, bestämmer varje högskola själv vilka kategorier av Vilka kategorier av lärare, utöver professorer och lektorer, som ska anställas vid en högskola samt vilka behörighetskrav och bedöm- 2Senaste lydelse 2010:701. 3Senaste lydelse 1997:797. lärare utöver professor och lektor som skall anställas där, samt om de behörighetskrav och bedömningsgrunder som skall gälla vid anställning av sådana lärare. ningsgrunder som gäller vid anställning av sådana lärare framgår av högskolans egna föreskrifter. Om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, avgör den högskola som anordnar en utbildning vilka behörighetsvillkor som skall gälla för att bli antagen till utbildningen. Till sådan utbildning på grundnivå eller avancerad nivå som anordnas av en kommun eller ett landsting skall sökande antas utan avseende på folkbokföringsort. Vilka behörighetsvillkor som ska gälla för att bli antagen till en utbildning framgår av förordningsbestämmelser och den anordnande högskolans föreskrifter. Till sådan utbildning på grundnivå eller avancerad nivå som anordnas av en kommun eller ett landsting ska sökande antas utan avseende på folkbokföringsort. Kan inte alla behöriga sökande till en utbildning tas emot, skall urval göras bland de sökande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om urval. Kan inte alla behöriga sökande till en utbildning tas emot, ska urval göras bland de sökande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om urval. 4Senaste lydelse 2006:173. 5Senaste lydelse 1996:555. Regeringen får meddela föreskrifter om tillfällig avstängning av studenter. Regeringen meddelar föreskrifter om tillfällig avstängning av studenter. Regeringen får meddela före- skrifter om att en student tills skrifter om att en student tills vidare skall avskiljas från utbild- vidare ska avskiljas från utbild- ningen i fall då studenten ningen i fall då studenten 1.lider av psykisk störning, 2.missbrukar alkohol eller narkotika, eller 3.har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet. Som ytterligare förutsättning för ett avskiljande gäller att det, till följd av något sådant förhållande som avses i första stycket 1–3, bedöms föreligga en påtaglig risk att studenten kan komma att skada annan person eller värdefull egendom under utbildningen. Har en högskola tagit emot en student till sådan högskoleutbildning som även anordnas av landsting har staten rätt till ersätt- ning för utbildningen. Ersättningen ska betalas av Ersättningen skall betalas av det landsting i vilket högskolan det landsting i vilket högskolan huvudsakligen är belägen. huvudsakligen är belägen. högskolan huvudsakligen är be- högskolan huvudsakligen är be- lägen i en kommun som inte lägen i en kommun som inte tillhör något landsting skall er- tillhör något landsting ska er- sättningen betalas av kommunen. sättningen betalas av kommunen. om vilken myndighet som fattar som regeringen utser. beslut om ersättningens storlek. Ersättning enligt denna paragraf betalas inte för sådan utbildning som ett landsting eller en kommun har uppdragit åt en högskola att genomföra. 6 Senaste lydelse 1996:298. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter angående högskolan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter angående högskolan. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2009:128) om Härigenom föreskrivs att 19 § lagen (2009:128) om ska ha följande lydelse. En studerande får tills vidare avskiljas från en utbildning som anordnas av staten, en kommun eller ett landsting om han eller hon 1.lider av psykisk störning, 2.missbrukar alkohol eller narkotika, eller 3.har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet. Som ytterligare förutsättning för ett avskiljande gäller att det, till följd av något sådant förhållande som avses i första stycket, bedöms finnas en påtaglig risk att den studerande kan komma att skada någon annan person eller värdefull egendom under utbildningen. Regeringen får meddela ytter- Regeringen meddelar ytterligare föreskrifter om avskiljande. ligare föreskrifter om avskiljande. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1993:221) för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1993:221) för lantbruksuniversitet7 dels att 5 kap. 2 d och 2 e §§ samt bilagan till förordningen ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas en ny paragraf, 1 kap. 13 §, av följande lydelse. Om inte något annat är föreskrivet i lag eller förordning får meddela föreskrifter om 3.handläggning av ärenden, 4.formerna i övrigt för verksamheten. När meddelar föreskrifter om sin interna organisation ska 2 kap. 6 och 7 §§ högskolelagen (1992:1434) gälla. 7 Förordningen omtryckt 1998:1020. den mån krav på särskild behö- den mån krav på särskild behö- righet ställs, bestämma vilka om- righet ställs, meddela föreskrifter rådesbehörigheter som ska gälla för andra utbildningar än de som som ska gälla för andra utbild- avses i 2 c §. ningar än de som avses i 2 c §. Andra särskilda prov än högskoleprovet får användas som urvalsgrund endast i fråga om utbildningar som förbereder för yrkesområden som ställer krav på vissa personliga egenskaper eller sär- om tillstånd att använda proven meddela föreskrifter om när prov och om de villkor som skall gälla enligt första stycket ska användas och om vilka villkor som då ska besluta om undantag från 7 kap. 13 § första stycket hög- skoleförordningen (1993:100). undantag från 7 kap. 13 § första (1993:100). Denna förordning träder i kraft . 8Senaste lydelse 2007:719. 9Senaste lydelse 2007:720. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – En examensbenämning består av examen enligt vad som anges i denna bilaga och i förekommande fall ett för- eller efterled eller båda, som anger examens inriktning. bestämmer vilka för- eller efterled som skall användas. För vissa examina skall, enligt vad som framgår av examensbeskrivningarna, bestämma en inriktning. En examensbenämning består av examen enligt vad som anges i denna examensordning och i förekommande fall ett för- eller efterled eller båda, som anger examens inriktning. För utbildningsprogram framgår föreskrifter om för- och efterled av utbildningsplanen. får även i övriga fall meddela föreskrifter om vilka för- eller efterled som ska användas. För vissa examina ska, enligt vad som framgår av examensbeskrivningarna, ange en inriktning i utbildningsplanen. En översättning av examens- En översättning av examens- examens omfattning och i före- examens omfattning och i före- kommande fall inriktning samt kommande fall inriktning samt på vilken nivå examen avläggs. på vilken nivå examen avläggs. får meddela föreskrifter om översättningen av examen till engelska. beslutar om översättningen av examen i examensbeviset till andra språk än engelska efter samråd med i fråga om den rättsliga status som en översättning av examen kan ha i andra länder. tar om översättning av de för- meddela föreskrifter om översätt- 10 Senaste lydelse 2007:631. och efterled som högskolan an- ning av de för- och efterled som de för- och efterled på svenska verket anmäla de för- och efter- led på svenska som Lantbruks- stämt skall användas till varje examen samt översättningen av examen samt översättningen av dem till engelska. dem till engelska. får också till anmäla översättningen av examensbenämningar till andra språk än engelska. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Högskoleexamen uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 120 högskolepoäng med viss inriktning som bestämmer. Högskoleexamen uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 120 högskolepoäng med viss inriktning som framgår av utbildningsplanen. –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – För högskoleexamen med en För högskoleexamen med en viss inriktning skall också de pre- viss inriktning ska också Lant- ciserade krav gälla som Lant- inom ramen för kraven i denna ramen för kraven i denna exa- krav framgår av kursplanen eller – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) Härigenom föreskrivs i fråga om högskoleförordningen (1993:100)11 dels att 2 kap. 14 §, 4 kap. 2–4 §§, 6 kap. 8, 9, 15, 17, 18, 20, 21, 25, 27 och 32 §§, 7 kap. 3, 4, 10, 13, 14, 16, 17, 23, 25–28, 31, 35, 37, 39 och 41 §§ samt 10 kap. 12 § och bilagan till förordningen ska ha dels att det i förordningen ska införas två nya paragrafer, 1 kap. 17 § och 4 kap. 4 a §, samt närmast före 1 kap. 17 § en ny rubrik av följande lydelse. Föreskrifter om organisationen och verksamheten Om inte något annat är föreskrivet i lag eller förordning får en högskola meddela föreskrifter om 2.delegering av beslutanderätt, 3.handläggning av ärenden, 4.formerna i övrigt för verksamheten. När en högskola meddelar föreskrifter om sin interna organisation ska 2 kap. 6 och 7 §§ högskolelagen (1992:1434) gälla. 11 Förordningen omtryckt 1998:1003.