sou · H0B379 · 2012-12-05 00:00:00 — Paragrafen innehåller även en bestämmelse om samråd med och , se kommentaren till 8 §. 10 § ska svara för den del av kostnader för insamling och behandling av uppgifter som föranleds av föreskrifter med stöd av 8 §. Enligt den överenskommelse som reglerar och samverkan avseende insamling och bearbetning av uppgifter för övervakning av den finansiella stabiliteteten (finansmarknadsstatistik), se avsnitt 2.4.1, ska ersätta SCB för SCB:s arbete med ett överenskommet belopp. Den nya ordningen avses inte innebära någon förändring i detta avseende. ska således även i fortsättningen stå för de kostnader hos SCB som insamling och behandling av uppgifter åt ger upphov till. Även den nya ordningen förutsätter att myndigheterna kommer överens om vilket belopp som ska betalas. Det är som avgör i vilken mån uppgifter ska behandlas i databasen och i vilken mån uppgiftslämnarna ska lämna uppgifterna direkt till SCB. En särskild reglering i lag om ansvaret för kostnaderna är även nödvändig av det skälet att enligt 1 kap. 1 § riksbankslagen endast får ta del i sådan verksamhet som enligt lag ankommer på . 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank 10 § Av lagen (2014:000) om databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna framgår att får meddela föreskrifter om att vissa uppgifter som enligt 9 § första och andra styckena ska lämnas till i stället ska lämnas till . Paragrafen är ny. Som har framhållits i avsnitt 5.1.1 bör bl.a. riksbankslagen korrekt återge de faktiska förhållandena. Paragrafen innehåller en upplysning om bemyndigandet i 8 § den föreslagna lagen om databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna om att får meddela föreskrifter om att vissa uppgifter för övervakningen av den finansiella stabiliteten (finansmarknadsstatistik och värdepappersstatistiken) som enligt riksbankslagen ska lämnas till i stället ska lämnas till SCB. 11 § får efter överenskommelse med meddela föreskrifter om att vissa uppgifter som enligt 9 § tredje stycket ska lämnas till i stället ska lämnas till . Paragrafen är ny. I 6 kap. 9 § tredje stycket riksbankslagen anges en skyldighet att lämna uppgifter för betalningsbalansstatistik. Den uppgiftsskyldigheten gäller en skyldighet att lämna uppgifter till . I den här paragrafen ges möjligheten att föreskriva att vissa uppgifter i stället ska lämnas till SCB. Den ger således rätt att överlämna arbetet med insamlingen av dessa uppgifter till SCB. Uppgifterna får dock inte behandlas i den databas som regleras i den föreslagna lagen om databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. Det innebär att inte får tillgång till de insamlade uppgifterna genom sin direktåtkomst till den databasen. I den mån utöver den statistik som framställs av de insamlade uppgifterna även har behov de insamlade uppgifterna i sig, kan SCB endast lämnas ut dem efter en sedvanlig sekretessprövning. Eftersom uppgifterna inte behandlas i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna omfattas uppgifterna inte av den särskilda sekretessbestämmelsen för den databasen. I stället ska bestämmelsen om statistiksekretess i 24 kap. 8 § OSL tillämpas. Det får till följd att uppgifterna torde kunna lämnas ut till en särskild statistikverksamhet hos , men inte till annan verksamhet hos såsom verksamhet för övervakning av den finansiella stabiliteten. Frågan om SCB ska samla in uppgifter för betalningsbalansstatistik ingår i och för sig inte i utredningsuppdraget, men förslaget läggs fram för att regleringen ska bli konsekvent. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder 2 a § Av lagen (2014:000) om databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna framgår att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela föreskrifter om att vissa uppgifter som enligt 2 § ska lämnas till i stället ska lämnas till . Paragrafen är ny och innehåller en upplysning om bemyndigandet i 9 § den föreslagna lagen om övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna om att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela föreskrifter om att vissa uppgifter för tillsyn som ska lämnas till i stället ska lämnas till . 9.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse 3 a § Av lagen (2014:000) om databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna framgår att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela föreskrifter om att vissa uppgifter som enligt 3 § ska lämnas till i stället ska lämnas till . Se kommentaren till förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder, avsnitt 9.3. 9.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:405) om försäkringsförmedling 4 a § Av lagen (2014:000) om databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna framgår att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela föreskrifter om att vissa uppgifter som enligt 4 § ska lämnas till i stället ska lämnas till . Se kommentaren till förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder, avsnitt 9.3. 9.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat 11 a § Av lagen (2014:000) om databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna framgår att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela föreskrifter om att vissa uppgifter som enligt 10 och 11 §§ ska lämnas till i stället ska lämnas till . Se kommentaren till förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder, avsnitt 9.3. 9.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar Databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna 16 a § Av lagen (2014:000) om databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna framgår att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela föreskrifter om att vissa uppgifter som enligt 15 § första stycket och 16 § ska lämnas till i stället ska lämnas till . Se kommentaren till förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder, avsnitt 9.3. 9.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden 2 a § Av lagen (2014:000) om databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna framgår att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela föreskrifter om att vissa uppgifter som enligt 2 § ska lämnas till i stället ska lämnas till . Se kommentaren till förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder, avsnitt 9.3. 9.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster 2 a § Av lagen (2014:000) om databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna framgår att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela föreskrifter om att vissa uppgifter som enligt 2 § ska lämnas till i stället ska lämnas till . Se kommentaren till förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder, avsnitt 9.3. 9.10Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043) 5 a § Av lagen (2014:000) om databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna framgår att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela föreskrifter om att vissa uppgifter som enligt 5 § ska lämnas till i stället ska lämnas till . Se kommentaren till förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder, avsnitt 9.3. 9.11Förslaget till lag om ändring i lagen (2011:755) om elektroniska pengar 2 a § Av lagen (2014:000) om databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna framgår att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela föreskrifter om att vissa uppgifter som enligt 2 § ska lämnas till i stället ska lämnas till . Se kommentaren till förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder, avsnitt 9.3. 9.12Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 4 a § Sekretess gäller i verksamhet enligt lagen (2014:000) om databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna 1.för uppgift om affärs- eller driftförhållanden hos den som respektive verksamhet avser, om det kan antas att denne lider skada om uppgiften röjs, och 2.för uppgift om affärs- eller driftförhållanden för annan som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som respektive verksamhet avser. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen är ny och reglerar sekretesskyddet för de uppgifter som ingår i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. Sekretessbestämmelsen innebär att uppgifterna i databasen omfattas av ett skydd motsvarande det som gäller enligt 30 kap. 4 § när de förekommer i eller verksamhet för övervakning respektive tillsyn, se avsnitt 6.3.7. Eftersom databasen inte får innehålla några personuppgifter anger bestämmelsen, till skillnad från 30 kap. 4 §, inte något skydd för tredjemansuppgifter om personliga förhållanden. Bestämmelsen är tillämplig på hela verksamheten med databasen. Det innebär att uppgifter som SCB har samlat in åt och , men ännu inte fört in i databasen omfattas av sekretesskyddet. 30 § Den tystnadsplikt som följer av 2 § första stycket första meningen, 4 § första stycket 2, 4 a § första stycket 2, 12 § första stycket och andra stycket 2, 13 §, 15 § första stycket 2, 23 § första stycket 2 och 27 § första stycket 2 och den tystnadsplikt som följer av ett förbehåll som gjorts med stöd av 9 § andra meningen, 14 § andra meningen, 26 § andra meningen eller 29 § andra meningen inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Den tystnadsplikt som följer av 24 § inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift om andra ekonomiska eller personliga förhållanden än affärs- och driftförhållanden för den som trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål för myndighetens verksamhet. Den tystnadsplikt som följer av 18 § inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift om en enskilds personliga förhållanden vars röjande kan vålla allvarligt men. I paragrafens första stycke har 4 a § första stycket 2 lagts till i raden av lagrum som avser uppgifter vilka inte omfattas av meddelarfriheten. Ändringen innebär att de tredjemansuppgifter som kan förekomma i SCB:s verksamhet med databasen undantas från meddelarfriheten på samma sätt som gäller när motsvarande uppgifter förekommer i eller verksamhet för övervakning respektive tillsyn. Jag delar utredningens förslag till författningsändringar. En ny lag om en databas för övervakning och tillsyn över finansmarknaderna och de ändringar som följdriktigt föreslås i riksbankslagen och andra lagar på finansmarknadsområdet, i offentlighets- och sekretesslagen och i instruktion, kommer sammantaget att underlätta samordnad och effektiv insamling, bearbetning och användning av institutionella finansiella uppgifter. Med användning av institutionella uppgifter menar jag sammanställningar av finansiella instituts tillgångar och skulder och hur dessa är fördelade mellan olika samhällssektorer, det vill säga sammanställningar som inte bygger på uppgifter om enskilda personers finansiella förhållanden. I utredningens direktiv sägs att Ett omfattande internationellt och nationellt arbete har genomförts för att utvärdera statistiktillgången och kartlägga de statistikbehov som behöver tillgodoses för att bättre kunna följa och förutse händelseutvecklingen inom det finansiella området, vilket för centralbankerna uttrycks närmare i direktivet på detta sätt: Centralbankernas egna analyser kräver ökad tillgång till mikrodata och grunddata som statistiken bygger på. Mikrodata, det vill säga bland annat uppgifter om enskilda personers och icke-finansiella företags finansiella förhållanden, behövs som grund för att kunna göra sammanställningar som ger ett bättre underlag för analysen av det finansiella systemet än vad enbart uppgifter om finansiella företag kan göra. har därför i samarbete med och utrett hur en s.k. mikrodatabas skulle kunna byggas upp. Detta arbete har bedrivits parallellt med utredning om finansmarknads- statistiken och finns sammanställt i samlat förslag på en finansiell mikrodatabas. En mikrodatabas som den föreslagna behöver alltså, för att möta behoven av underlag för analyser av det finansiella systemet, även innehålla bl.a. personuppgifter. Det bör därför utredas i särskild ordning hur regelverket behöver förändras för att en sådan databas ska kunna inrättas. Vissa frågor kring finansmarknadsstatistiken En särskild utredare ska se över finansmarknadsstatistiken och vilket ansvar , och () har i detta avseende enligt författningsreglering och avtal. I sammanhanget ska utredaren analysera hur uppgifterna till statistiken samlas in samt hur de överförs mellan myndigheterna. Med utgångspunkt i den genomförda översynen och analysen ska utredaren föreslå en ordning för att på ett effektivt sätt tillgodose de behov som finns av att producera statistik samt tillgodose och behov av uppgifter för sin övervakning och tillsyn. Utredaren ska med utgångspunkt i respektive myndighets verksamhet och behov föreslå de författningsändringar som behövs för att möjliggöra en effektiv samverkan mellan myndigheterna och ändamålsenligt förena sekretess och myndigheternas tillgång till uppgifter för sina åligganden. Utredaren bör härvid överväga på vilket sätt uppgifter ursprungligen inhämtade för tillsynsändamål ska kunna bearbetas och utväxlas mellan de berörda myndigheterna utan hinder av sekretess. Utredaren ska vidare belysa hur en likartad eller gemensam behandling av finansmarknadsstatistiken kan skapa samordningsvinster och andra fördelar för berörda myndigheter och uppgiftslämnare. Utredaren ska också analysera om det finns skäl att flytta ansvaret för den officiella statistiken för finansmarknaden från Utredaren ska redovisa avvägningar mellan effektivitets- och integritetsintressen. Uppdraget ska redovisas . Statistiken regleras av såväl svenska författningar som EU-rätt. I lagen (2001:99) om den officiella statistiken finns bestämmelser om officiell statistik och viss annan statistik som tas fram av en statistikansvarig myndighet. I lagen sägs att officiell statistik ska finnas för allmän information, utredningsverksamhet och forskning. Vidare anges vilka uppgifter som näringsidkare, kommuner, stiftelser m.fl. är skyldiga att lämna för den officiella statistiken. I förordningen (2001:100) om den officiella statistiken anges vad som är officiell statistik och vilka myndigheter som ansvarar för den. Personuppgiftslagen (1998:204) innehåller bestämmelser om när behandling av personuppgifter är tillåten. Personuppgifter är all slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. Personuppgiftslagen gäller vid framställning av statistik i den utsträckning det inte finns avvikande bestämmelser i lagar och förordningar om den officiella statistiken. I 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) finns bestämmelser om statistiksekretess. Bland annat sägs att sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. I och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av om europeisk statistik finns bestämmelser om utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik. I förordningen finns också bestämmelser om statistisk konfidentialitet. I rådets förordning (EG) nr 2533/98 av om Europeiska insamling av statistiska uppgifter föreskrivs att får samla in de statistiska uppgifter som krävs för att fullgöra det europeiska centralbankssystemets uppgifter. Förordningen ändrades 2009 genom rådets förordning (EG) nr 951/2009 av om ändring av förordning (EG) nr 2533/98 om Europeiska insamling av statistiska uppgifter. Även här finns regler om konfidentialitet. Dessutom finns en uppförandekod för europeisk statistik, som tagits fram och godkänts av de nationella statistikinstituten som svar på rådets uppmaning 2004. Uppförandekoden är ett instrument för självreglering med normer för oberoende, integritet och ansvar och omfattar medlemsstaternas statistikmyndigheter och (EU:s statistikkontor). Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning rapporterar till och rådet om hur medlemsstaterna och följer koden. Finansmarknadsstatistik produceras av SCB på uppdrag av både och . Det framgår av 1 § förordningen (2009:93) med instruktion för att myndigheten ansvarar för tillsynen, regelgivningen och tillståndsprövningen som rör finansiella marknader och finansiella företag. Enligt förordningen om den officiella statistiken ansvarar även för officiell statistik på finansmarknadsområdet (finansräkenskaper, aktieägarstatistik, finansiella företag utom försäkring samt försäkring). Den statistikansvariga myndigheten beslutar om statistikens innehåll och omfattning inom sitt statistikområde om inte något annat följer av ett särskilt beslut av regeringen. samlar in uppgifter för tillsyn där en del av uppgifterna även används för statistikändamål. Huvudsyftet med statistik är att den ska ge information om olika samhällssektorers finansiella sparande och finansiella förmögenhet fördelat på olika finansobjekt. När det gäller uppdrag till SCB kommer grundmaterialet till statistiken bl.a. från tillsynsdata som samlar in, finansmarknadsstatistik och den insamling som SCB genomför på uppdrag från rörande försäkringsbolag. En stor del av statistiken utgör underlag för nationalräkenskaperna, dvs. officiell statistik som SCB ansvarar för. Bestämmelser om finns i lagen (1988:1385) om riksbank, i det följande riksbankslagen. Enligt 1 kap. 2 § ska främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. ska även följa utvecklingen på valuta- och kreditmarknaderna vilket framgår av 6 kap. 2 §. Vidare får enligt 6 kap. 6 § uppställa kassakrav gentemot finansinstitut. I 6 kap. 9 § första stycket föreskrivs att för att fullgöra sitt uppdrag får kräva in de uppgifter banken anser nödvändiga från finansinstitut och andra företag som står under tillsyn. Dessa uppgifter ska lämnas till . Därtill är den som för egen eller någon annans räkning utfört transaktioner med utländsk motpart eller hållit tillgångar och skulder med utlandsanknytning skyldig att till lämna vissa uppgifter som underlag för bankens statistik enligt 6 kap. 9 § andra stycket. har med stöd av föreskriftsrätten i 6 kap. 9 § tredje stycket riksbankslagen utfärdat dels föreskrifter om skyldighet att lämna uppgifter till för statistiken över betalningsbalans och utlandsställning (RBFS 2002:4), dels föreskrifter och allmänna råd om instituts rapportering av finansmarknadsstatistik (RBFS 2010:1). Av 1 § i de senare föreskrifterna framgår att rapporteringen avser såväl statistikändamål som uppgifter som anser nödvändiga för att följa utvecklingen på valuta- och kreditmarknaderna och för att övervaka betalningssystemets stabilitet. I föreskrifterna anges vidare att sådana rapporter ska lämnas till SCB. Till skillnad från det uppdrag som SCB har från samlar alltså SCB in grundmaterialet på uppdrag av . Syftet med den finansmarknadsstatistik som ansvarar för är att redovisa statistik över svenska monetära finansinstitut och de finansiella marknaderna. Den ska bl.a. ge en bild av den övergripande strukturen för de monetära institutens finansiella tillgångar och skulder samt beskriva utvecklingen av penningmängd och kreditgivning. All grunddata till statistiken samlas in elektroniskt. Genom en beslutad ändring i riksbankslagen utvidgades möjligheter att infordra uppgifter angående emitterade värdepapper. Enligt och finansutskottet har finanskrisen visat att uppgifter om svenska utgivares utestående värdepappersemissioner behövs i arbete med övervakningen av betalningssystemets stabilitet (se bet. 2010/11:FiU16). har utrett behovet och nyttan av en värdepappersdatabas som underlag för dels arbetet med finansiell stabilitet, dels produktion av statistik. Utredningen utgick från förutsättningen att såväl insamling som bearbetning skulle utföras av SCB. Som fördel med en värdepappersdatabas angavs arbetet med att säkra kvaliteten på svenska värdepapper i den gemensamma europeiska värdepappersdatabasen, , som etablerats av (). Databasen har således tre syften, den är tänkt att användas som underlag vid framställning av betalningsbalans- och finansmarknadsstatistik, vid övervakningsarbete samt vid tillsynsverksamhet. Den ska successivt ersätta den nuvarande insamlingen av värdepappersstatistik som är relativt ålderdomlig och uppvisar vissa kvalitetsbrister. I utredningens rapport gjordes också bedömningen att införandet av en värdepappersdatabas ska kunna införas utan kostnadsökningar för uppgiftslämnare, i vissa fall med minskade kostnader. Från ECB finns krav på länderna inom EMU-samarbetet att samla in värdepappersstatistik på så detaljerad nivå att en värdepappersdatabas måste finnas som stöd i den insamlingen. Inom () diskuteras det, inför nästa översyn av den s.k. SDDS-standarden2, också utökad värdepappersstatistik som underlättas med detaljerade uppgifter om enskilda värdepapper. 1CSDB är förkortning för Database. 2SDDS är förkortning för Dissemination Standard som är en standard som IMF utformat, med minimikrav på statistik inom olika områden som de länder som deltar i standarden måste tillhandahålla. deltar ett 60-tal länder i SDDS. Behovet av en översyn Den ekonomiska och finansiella krisen som inträffade har medfört ett omfattande arbete inom EU med att förstärka dels regelverket för ekonomisk styrning, dels regelverket för tillsynen över de finansiella marknaderna. Förstärkt ekonomisk styrning handlar bl.a. om införandet av den europeiska terminen där övervakningen av finans- och strukturpolitiken blir mer samstämmig och sker i ett skede som är bättre anpassat till nationella budgetprocesser. Som ett led i den förstärka tillsynen över de finansiella marknaderna och behovet att minska risken för den finansiella stabiliteten i bildades () som tillsammans med de tre myndigheterna Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (EIOPA), Europeiska bankmyndigheten () och Europeiska värdepappersmarknadsmyndigheten () ingår i det europeiska systemet för finansiell övervakning. ESRB har till uppgift att övervaka och bedöma systemrisken under normala omständigheter samt att bidra till att säkerställa finansiell stabilitet. För att kunna göra dessa och andra bedömningar kommer uppgifter som ingår i den löpande tillsynsrapporteringen att användas. Det har redan beslutats att ska samla in data för att på ett tidigt stadium identifiera trender, risker och svagheter på en mikrotillsynsnivå. Dessa data baseras på den löpande rapporteringen till . Det faktum att flertalet tillsynsrapporter är under översyn och att en samordning av kommande rapporteringskrav sker inom EU stärker bilden av hur viktig den kommande rapporteringen av finansiella uppgifter är. Ett omfattande internationellt och nationellt arbete har genomförts för att utvärdera statistiktillgången och kartlägga de statistikbehov som behöver tillgodoses för att bättre kunna följa och förutse händelseutvecklingen inom det finansiella området. Enligt är behovet av finansiella data både nationellt och internationellt stort och kommer att öka. Detsamma gäller enligt såvitt avser behovet av uppgifter för att följa utvecklingen på valuta- och kreditmarknaderna och övervaka betalningssystemets stabilitet. Centralbankernas egna analyser kräver ökad tillgång till mikrodata och grunddata som statistiken bygger på. Därutöver krävs utökad statistik över utelöpande värdepapper, värdepappersinnehav och värdepappersmarknader. SCB framställer finansmarknadsstatistik på uppdrag av och .