sou · GZB34 · 2012-01-01 00:00:00 — klasscertifikat avseende fartygets skrov. Den signifikanta våghöjd som används för att Fartområde C definieras som ett område där Se kapitel 8.5 i rapporten angående klassificering definiera zon 1 motsvarar en signifikant våghöjd sannolikheten för en signifikant våghöjd som för den största tredjedelen vågor av 1,6 m. överstiger 2,5 m är under en ettårsperiod för åretrunttrafik eller under en begränsad period av året för trafik endast under Området får varken sträcka sig längre än från en skyddad plats eller längre än 5 nautiska mil (vid medelvattenstånd) från en strandlinje där nödställda kan ta sig i land. Direktivet innehåller inga regler för isförstärkning. Ett isförstärkt fartyg antas gå i trafik i Notationen ICE i klassreglerna för ger RO: För trafik på inre vattenvägar antas en isförhållanden i öppen sjö motsvarande jämn is lägre krav än de finsk-svenska isklassreglerna och begränsad istjocklek, motsvarande bruten is med med en tjocklek som inte är över 0,4 m för isklass en tjocklek av högst 0,2 m. IC och ICV, samt 0,6 m för isklass IB och IBV. Klassreglerna informerar om att för fartyg avsedda för svårare isförhållanden ska isklassregler för havsgående fartyg tillämpas. Artikeln innehåller formler för beräkning av Där marginaler för materialminskning inte finns Kravnivån har inte bedömts men de två plåttjocklek om inte klassregler tillämpas. uttryckligen angivna i regelverk eller i anvisningar regelverken ger motsvarande möjligheter att avrostning accepteras på mindre områden. till dessa, ska material ersättas senast då kontrollera och bedöma om eventuell avrostningen tillämpliga marginaler enligt följande eller kan anses acceptabel. motsvarande försvagning i konstruktionen En tjockleksminskning i bordläggning, plåtfält eller delar av förstyvningar och konstruktionselement på i förhållande till Passagerarfartyg – Fartområde C Lag/förordning/ Förligt kollisionsskott ska placeras 0,04L och Förligt kollisionsskott, ska kollisionsskottet Direktivet medger en mer förlig placering än 0,04L+2 m frånförliga perpendikeln. placeras mellan 0,05L och 0,05L+3m akter om gällande föreskrift, vilket minskar förmågan att ta Fartyg med en längd över 25m ska ha akterligt Fartyg ska ha akterligt kollisionsskott. Bostadsutrymmen, maskin- och pannrum samt de Fartyg ska ha vattentäta skott för och arbetsutrymmen som ingår i dessa rum, ska vara akter om maskinutrymmet. vattentätt avskilda från lastrum med skott som går ända upp till däck. I kollisionsskott får inte finnas några öppningar. I vattentäta skott får det inte finnas fler öppningar De nu gällande reglerna ställer högre krav på Dörrar i akterpikskottet tillåts. än vad som krävs av fartygets konstruktion och Direktivet tillåter i större Öppningar ska förses med utsträckning än nu gällande regler att vattentäta vattentäta stängningsanordningar som har en dörrar står öppna under gång. styrka som motsvarar den omgivande strukturen. Öppningar godtas inte i de delar av kollisionsskottet som ligger under fribordsdäck. Vattentäta dörrar i passagerarutrymmen och Vattentäta dörrar, ska vara maskinellt vattentät dörrar som ska stå öppna under en manövrerade skjutdörrar som kan stängas ska kunna fjärrstängas inom 60 sek. från huvudkontrollpanelen på bryggan Övriga vattentäta dörrar kan vara på högst 60 sek. handmanövrerade dörrar utan fjärrstängning. Fartyg med L < 24 m får ha gångjärnsupphängda dörrar som är manuellt manövrerade från en plats Dörrar ska vara stängda undergång och endast öppnas för passage. Direktivet saknar krav. Fartyg ska vara utrustade med dubbelbotten från RO: Fartyg kan ha en frivillig tilläggsnotation förpikskottet till akterpikskottet, om detta är Double bottom och är då försedda med praktiskt möjligt och förenligt med fartygets konstruktion och planerade användning. Passagerarfartyg – Fartområde C Lag/förordning/ Ett fartygs stabilitet ska vara anpassad till det Fartyg ska ha en tillräcklig intaktstabilitet för att användningsområde fartyget är avsett för. säkerställa att det kan trafikera de områden och bedriva den verksamhet det är certifierat för. Direktivet innehåller stabilitetskriterier i form av Föreskriften innehåller kriterier för initialstabilitet, Det är en betydande skillnad i kravet på minsta krav på den rätande hävarmen, initialstabilitet och den rätande hävarmen och förmågan att klar förmågan att klara krängande moment. För fartyg med en längd av 24 flödningsvinkel inte vara mindre än och nu m eller mer tillkommer även stabilitetskriterier för enligt gällande regler ska flödningsvinkel rullning i kombination med vind. Tvåavdelningsstandard krävs för alla För fartyg med mindre än 400 passagerare krävs enavdelningsstandard och för fartyg med 400 passagerare eller mer krävs Passagerarfartyg – Fartområde C Lag/förordning/ Avståndet bestäms med utgångspunkt från Det finns inget generellt krav för flödningsavstånd Principerna för denna punkt skiljer sig mellan Art. 15.04 & fartygets förmåga att motstå krängande moment. utan regelverket innehåller olika höjdkrav för de direktivet och gällande regler och gällande Flödningsavståndet ska vara minst 300mm och om öppningar som finns i fartyget, exempelvis regler har en högre kravnivå. Fartyg i fartområde C fartyget inte kan tillslutas minst 500mm. får dessutom inte vara öppna enligt nu gällande Flödningsvinkeln ska vara . Flödningsvinkeln ska vara åtminstone . Fribordet bestäms med utgångspunkt från Fribordet ska vara så stort att fartyget klarar fartygets förmåga att motstå krängande moment stabilitetskriterierna, men minst 50mm. men fribordet ska vara minst 300mm. Kravet utgörs av en procentsats av boghöjdskravet i den internationella lastlinjekonventionen. Dörrar, fönster, ventilatorer, Regler saknas i direktivet. Föreskriften innehåller regler för Det är många skillnader mellan nu gällande RO: Regler finns för styrka täthet och karmhöjder tillslutningsanordningar, styrka, täthet och föreskrifter och klassreglerna, och reglerna i nu för öppningar i skrov och däck. karmhöjder för öppningar i skrov och däck. gällande föreskrifter bedöms vara strängare. Intag och utlopp för vatten och tillhörande Alla intag och avlopp med genomföring genom Grundregeln i direktivet är likvärdig med nu rörsystem ska vara utformade så att vatten inte fartygssidan eller botten ska förses med Direktivet saknar detaljregler. oavsiktligt kan komma in i fartyget. tillslutningsanordningar som är lätt åtkomliga, och som hindrar ofrivillig flödning av fartyget genom röret eller vid en skada i röret. Passagerarfartyg – Fartområde C Lag/förordning/föreskrift Alla maskiner och all hjälputrustning ska vara Maskineri, ångpannor och andra tryckkärl, tillhörande utformade, byggda och installerade enligt god rörledningssystem och tillbehör ska vara utformade och tillverkade för avsedd drift. Direktivet innehåller krav emissionsnivåer. Alla motorer med en effekt överstigande 130 kW 97/68/EG installerade i fartyg ska vara försedda med ett internationellt emissionsbegränsningscertifikat (EIAPP). Fartyg ska, utöver huvudframdrivningssystemet, Anordning ska finnas som medger att normal drift av vara utrustade med ett andra, oberoende framdrivningsmaskineriet kan upprätthållas eller återställas framdrivningssystem, för att säkerställa att även om något av det väsentliga hjälpmaskineriet är ur fartyget kan upprätthålla styrfart för egen maskin om huvudframdrivningssystemet drabbas av Det andra, oberoende framdrivningssystemet ska placeras i ett separat Varje vattentät avdelning ska kunna länspumpas Fartyg ska vara utrustade med ett effektivt länspumpsystem Denna föreskrift gäller dock inte som under alla i praktiken förekommande förhållanden kan vattentäta avdelningar som normalt är hermetiskt pumpa vatten från och länsa varje vattentät avdelning. tillslutna under resa. Fartyg som kräver bemanning ska vara utrustade Länspumpsystem ska fungera under alla i praktiken med två oberoende länspumpar, som inte får vara förekommande förhållanden efter en fartygsskada, vare sig installerade i samma rum, och varav åtminstone fartyget är upprätt eller har slagsida. den ena ska vara motordriven. Fartyg med = 250 passagerare ska ha en huvudpump samt Varje vattentät avdelning ska vara utrustad med en oberoende pump som är placerad och strömförsörjs ett larm för slagvattennivån. Två maskindrivna länspumpar ska finnas. Fartyg med > 250 passagerare ska ha en huvudpump samt Ett permanent installerat länspumpsystem ska två oberoende pumpar av vilka en måste vara placerad och strömförsörjd utanför maskinrummet. Utrustning som kräver regelbunden kontroll, Maskineri, ångpannor och andra tryckkärl, tillhörande särskilt ångpannor och andra tryckkärl med rörsystem och tillbehör, ska vara installerade och skyddade tillbehör, och hissar, ska uppfylla kraven i en av så att faran för personer ombord reduceras till ett minimum medlemsstaterna i gemenskapen. med hänsyn till rörliga delar, heta ytor och andra risker. Passagerarfartyg – Fartområde C Lag/förordning/föreskrift På farkoster med en elektrisk anläggning ska Fartyg i vilka den elektriska strömmen är den enda installationen i princip få sin kraft från minst två kraftkällan för att upprätthålla de hjälpfunktioner som är väsentliga för fartygets säkerhet ska vara försedda med två eller flera huvudgeneratoraggregat av sådan kapacitet att de ovannämnda funktionerna kan användas även när något av aggregaten är ur funktion. I fartyg med en längd mindre än 24 m får ett av Elektrisk reserv/nöd- Reservströmtillförselns beräknade drifttid ska Varje fartyg ska vara utrustat med en självständig elektrisk fastställas i enlighet med passagerarfartygets nödkraft källa med nödinstrumenttavla ovanför skottdäcket på en lätt åtkomlig plats som inte ska ligga intill avgränsningar till maskinrum av kategori A eller utrymmen där den elektriska huvudkraftkällan eller Det ska finnas en reservströmsanläggning huvudinstrumenttavlan är belägen. bestående av en reservströmkälla och en reservkopplingstavla som kan ta över Nödkraftkälla ska fungera i och försörja följande som ersättningskälla vid avbrott i strömtillförseln förbrukare; fartygets nödlänspump och en av till följande elektriska utrustning; brandpumparna, nödbelysning, fartygets navigationsljus, brandpump/trycksatta sprinklersystem, all kommunikationsutrustning, huvudlarmsystemet, navigations/kommunikationsutrustning, branddetekteringssystem, nödsignalsystem, och eventuell nödbelysning, hissar och annan utrustning som behövs i nöd. Nödkraftkällan ska kunna försörja de Reservströmsanläggningen ska vara installerad maskinellt manövrerade vattentäta dörrarna. utanför huvudmaskinrummet, utanför de utrymmen som inrymmer huvudkraftkällor och I avsaknad av särskilda föreskrifter för vissa delar Alla elektriska apparater ska vara så konstruerade och av en anläggning ska säkerhetsgraden anses som installerade att de inte vållar skada vid normal hantering tillräcklig om dessa delar har tillverkats i enlighet med en gällande Europastandard eller i enlighet Kabeldragning ska göra med hänsyn till brandzonindelning med föreskrifter som uppställts av ett auktoriserat och utrymmens användningsområde. ska uppvisas för inspektionsorganet. Passagerarfartyg – Fartområde C Lag/förordning/föreskrift Passagerarutrymmen med en sammanlagd yta av Fartyget indelas i vertikala huvudzoner genom i Principerna är de samma i de två mer än och passagerarutrymmen där det konstruktionen ingående värmeisolerade avgränsningar. regelverken men det skiljer i finns hytter med högst 40 m mellanrum ska delas Bostadsutrymmen avskiljs från övriga delar av fartyget in i zoner med vertikala skott. genom i konstruktionen ingående värmeisolerade Isolervärdet för skott och däck bestäms av Användningen av brännbara material begränsas. utrymmenas användning och om trycksatt Utrymnings- och tillträdesvägar som används vid sprinkler är installerad eller inte. brandbekämpning ska skyddas. I fartyg med fler än 36 passagerare ska skrov, överbyggnad och däckshus uppdelas i vertikala huvudzoner genom indelningar av klass A-60. I fartyg med högst 36 passagerare ska skrov, överbyggnad 2, 3, 4 och däckshus i vad avser bostads- och arbetsutrymmen uppdelas i vertikala huvudzoner genom indelningar av klass A. Isoleringsvärden bestäms av utrymmenas användning. För utrymmen inom en vertikal huvudzon bestäms isoleringsvärden för skott och däck av utrymmenas användning och om trycksatt sprinkler är installerad eller Fartyget ska ha två motordrivna brandpumpar av Fartyg med > 500 passagerare ska ha minst tre Även om kravet på tillräcklig kapacitet av vilka åtminstone den ena är brandpumpar varav en får drivas av huvudmaskinen. brandpumpskapacitet är högre i Fartyg med = 500 passagerare ska ha minst två klassreglerna än i direktivet är kraven RO: Pumpen ska åtminstone ge en en med brandpumpar varav en får drivas av huvudmaskinen. lägre än i nu gällande regler. kastlängd av 12m med ett 12mm:s munstycke. Kapaciteten måste vara minst 20m3/h. Pumparna ska vid ett specificerat tryck kunna avge en vattenmängd som är minst 2/3 av vad länspumparna ska kunna klara av när de används för länspumpning (Ger för ett Vänermaxbulkfartyg /h (RO)). Varje brandpump ska ha en kapacitet som uppgår till minst av den totala föreskrivna kapaciteten delad med det föreskrivna minsta antalet brandpumpar, men inte i något fall mindre än /h (ger för ett Vänermaxbulkfartyg 25 m3/h). Passagerarfartyg – Fartområde C För fartyg med en längd mindre än 24 m är kraven För att skydda maskin-, pann- och pumprum får Maskinrum ska förses med en anläggning för släckning med koldioxid, HFC-227ea, och inergen användas som gas, eller en motsvarande vattenbaserad anläggning. släckmedel i fasta brandsläckningssystem. I bostadsutrymmen, styrhytter och Fartyg som medför fler än 36 passagerare, förutom fartyg passagerarutrymmen ska fast installerad med en längd mindre än , ska vara utrustade med automatisk trycksatt vattensprinkler finnas. en automatisk anläggning för sprinkler, upptäckande av brand och brandlarm av godkänd typ i alla arbetsutrymmen, kontrollstationer och bostadsutrymmen, inbegripet korridorer Kraven reduceras för fartyg med en längd mindre än 24 m och även för fartyg certifierade för högst 36 passagerare. Maskinrum och pannrum ska ha två utgångar Trappor och lejdare, korridorer och dörrar ska vara anordnade varav den ena kan vara en nödutgång. så att de från alla utrymmen för passagerare och besättning Uppehållsrummen och sovrummen ska ha minst samt från utrymmen där besättningen normalt är sysselsatt, två utgångar som är belägna så långt som möjligt dock inte maskineriutrymmen, möjliggör en snabb utrymning från varandra och som används som till embarkeringsdäcket för livbåtar och livflottar. Under skottdäcket ska från varje vattentät avdelning eller på En utgång kan vara utformad likartat sätt begränsat utrymme eller grupp av utrymmen som en nödutgång. finnas två utrymningsvägar, av vilka minst en ska vara oberoende av vattentäta dörrar. Ovanför skottdäcket ska det finnas minst två utrymningsvägar från varje vertikal huvudzon eller på likartat sätt begränsat utrymme eller grupp av utrymmen, av vilka minst den ena ska ge tillträde till en trappa som medger utrymning i vertikal led. Från varje maskineriutrymme, utrymmen för övervakning av maskineriet och arbetsutrymmen ska det finnas två Utredningen om EUs inre vattenvägar Angående kommittésamråd med utredningen om genomförande av om inre vattenvägar. och utredningen ska enligt direktiven genomföra samråd om de förslagna åtgärderna förväntas medföra kostnader för företag. NNR har av utredningen erhållit utkast till avsnitt om förslag, en allmän beskrivning av godsflödena på vattenvägar och ett utkast till konsekvensanalys. Det aktuella området regleras av flera olika typer av regleringar. Vi finner att det övergripande uppdraget för utredningen är att kartlägga vilka konsekvenser ett införande av som berör sjöfart på inre vattenvägar skulle medföra för företag som kan förväntas önska bedriva sjöfart av den aktuella typen. NNR finner att utredningens förslag kommer att medföra kostnader för berörda företag. En allmän utgångspunkt i detta sammanhang är att det gäller att minimera olika typer av regelkostnader eftersom det medför att resurser spenderas på åtgärder som inte tillhör företagens primära verksamhet och där alternativvärdet av resurserna sannolikt är högre genom en annan användning. Mot bakgrunden av vad direktiven framhållet ser NNR att utredningen ska presentera någon form av scenarioberäkningar som bygger på en komparativ jämförelse mellan dagens svenska regelsystem och det som följer av om implementerar för transporter på inre vattenvägar. Av det material som vi erhållit framgår inte att utredningen tagit fram några sådana Det förslag till konsekvensanalys som NNR erhållit är allt för svepande och behandlar inte de olika val som utredningen i tidigare kapitel gjort beträffande vilka kostnader som följer av olika förslag. Här utnyttjas formuleringar som torde inte istället för att utgå från faktiska data för att med exempelvis räkneexempel visa på vad olika val innebär för kostnader. Vi finner därav att utredningen djupare måste analysera de förväntade effekter som kan uppstå. Är det inte möjligt av olika anledningar att presentera denna form av komparativ jämförelse som direktiven framhåller är det något som bör framhållas i betänkandet för att skapa en öppenhet om komplexiteten med regerings beställning. När det gäller själva marknadspriset för frakter kan det avläsas av fraktpriser med järnväg eller lastbil och sålunda vara ett approximativt referenspris att utgå ifrån. Kan fraktpriserna på inre vattenvägar inte konkurrera med dessa nivåer är det sannolikt svårt att få till en fungerande marknad. Av förslagskapitlet framgår att utredningen ser ett behov att addera eventuellt fler krav till det EU rättsliga regelverket utan att utredningen belyser de egentliga skälen för detta och utan hänvisar bara till att regelverket inte överenstämmer med dagens svenska regelverk. Det är trots allt utredningens uppdrag att se över om olika delar kan anses vara motiverade eller inte. Om det finns sakliga skäl att frångå direktiven, eller om det är minimidirektiv, bör framställningen för berörda delar särskilt behandla vilka motiven är för att gå längre och vad riskerna är att inte göra detta. Medan en sådan framställning kan berörda politiker få en uppfattning om vilka kostnader i relation till nytta som kan följa av olika förslag. Att ge en behörig myndighet bemyndigande utan att förarbetena pekat att det finns ett behov av reglerna som sådan finner NNR vara en undernålig utredningsmetodik som bör kompletteras. , berörda företag eller ansvariga politiker kan på det sättet få en uppfattning av vad som följer av förslaget. Utredningen måste i större utsträckning diskutera inom vilka ramar bemyndigande bör ges och vilka kostnader som kan följa av de delar som bemyndigandet föreslås omfatta. En aspekt som följer av utredningens resonemang om att det är lämpligt att addera ytterligare svenska krav är att det sannolikt blir svårare att få tag på fartyg som kan utnyttjas i ett initialt skede och därmed få i gång en marknad. Marknaden i är högst begränsat i relation till flodtrafiken i och med unika svenska krav går det inte att exempelvis leasa eller hyra in ett fartyg för att se hur marknaden utvecklar sig. Svenska särkrav kan således medföra att marknaden fragmenteras och att det skapas betydande etableringshinder som gör det högst riskfyllt att starta verksamhet inom det aktuella transportområdet. NNR finner att det är av största vikt utifrån ett marknadsperspektiv att utredningen mer detaljerat diskuterar vilka kostnader som kan bli följden av föreslagna val och vad motiven är för att ska införa olika särkrav i förhållande till länder där det redan bedrivs en omfattande verksamhet. En annan aspekt som utredningen bör belysa i sammanhanget är om eventuellt svenska tekniska krav kan anses vara ett handelshinder och sålunda ska notifieras enligt gällande procedurer. Referenser till kapitel 14 Godstransporter till och från och Offentligt tryck, rapporter m.m. , , , , Nirvin, Rörqvist (, examensarbete ): Transportation of Containers between the Ports of and Gothenburg- An evaluation of road, railway and inland waterway transportation. , (2008): Förstudie angående mer godstrafik på . Ds 2000:18: Väneruppdraget. Förslag för utveckling av Vänersjöfarten. (2010:2): Biogas Gasification – Beskrivning av GoBiGas). Debatt(4/10-10): bäst för sjöfarten. Mariterm (2002): Sjöburna transporter på . Mälarenergi (2009): Årsberättelse . energikombinat Rapport (2010): Förstudie för energikombinat . (2003): En ny väg för Vänersjöfarten. Referenser till kapitel 14 Statistik (2006:12):Varuflödesundersökningen 2004/2005. Rapport (2008:10): Potential för överflyttning av person och godstransporter mellan trafikslag. Statistik (2009:7): Sjötrafik 2008. (2009:28): Övergripande statistik om transportsektorn (Nr 3 2010): Strandhugg . (2009): Sjötransporter – godsvolymer, fartygsstorlekar, laster och scenarion. Trafikanalys (2010:5): Sjötrafik 2009 Trafikverken (2008): Nationell godsanalys , och Thonfors , Näringslivets Transportråd, , . , och , samt , Handelskammaren , , . , f.d. marknadschef, hamn, , . , , , . 1.Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. 2.Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. 3.Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. 4.Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt.