sou · H0B363 · 2012-10-03 00:00:00 — Förslag rörande risker vid it-hantering Förslag: Lämplig myndighet ges i uppdrag att ställa samman råd för riskhantering vid vissa typer av it-användning som småföretagare kan använda sig av vid utveckling av it i verksamheten. Råden ska tillgängliggöras på webbplatsen . Under utredningens gång har det framkommit att småföretag har en låg medvetenhet om riskerna med it och vad som kan och bör göras för att minimera vissa av dessa. Detta är bekymmersamt eftersom det inte enbart riskerar att drabba det enskilda företaget. Även dess kunder och leverantörer kan skadas av brister i hanteringen av riskerna. Flera aktörer utarbetar råd och tips på relevanta områden för ökad säkerhet vid it-användning. De olika råden och tipsen kan vara svåra att hitta om man inte vet var man ska leta. Vidare kan det vara svårt att värdera kvaliteten eller tillförlitligheten i de råd och tips som presenteras. Det gör att det enskilda småföretaget kan ha svårt att ta till sig informationen som finns tillgänglig. Om existerande information sammanställs och presenteras lättöverskådligt bör sannolikt fler småföretag kunna ta till sig den. Det finns ett antal myndigheter som har tagit fram råd till hjälp för företag att identifiera och hantera risker förenade med it. finns emellertid inte någon myndighet som har till uppdrag att specifikt beakta småföretagens behov av stöd av hantering av risker vid it-användning. Vi föreslår därför att regeringen ger lämplig myndighet i uppdrag att utifrån existerande råd och tips göra en sammanställning som presenteras på ett överskådligt sätt. Den myndighet som utses bör även, som en del av uppdraget, få till uppgift att presentera förslag till hur sammanställningen kan hållas aktuell och vilka aktörer som bör ansvara för att så sker. Förslag om e-tjänster för småföretag , och utvecklar tillsammans företagarportalen . Portalen innehåller information och tjänster för målgrupperna blivande företagare och företagare som redan bedriver affärsverksamhet. Men det är fortfarande ett relativt stort antal småföretag som inte känner till och inte använder . Utredningen ser det som ytterst angeläget att blir den nod till vilken småföretagaren alltid kan vända sig för att lämna eller hämta information. Därför menar vi det finns skäl att på ett mer aktivt sätt än informera om och marknadsföra till småföretagen. Förslag: ges i uppdrag att fastställa mål för hur mycket andelen av småföretag som använder ska öka. Verket ska dessutom genomföra de informations- och marknadsföringsinsatser som krävs för att nå målen. Informationsinsatserna bör ske i samverkan med och . Vi menar också att de myndigheter som utvecklar e-tjänster för småföretag även tar fram incitament som gör det attraktivt för företagen att använda dessa tjänster. Standarder för förbättrade e-tjänster Förslag: ges i uppdrag att initiera ett samarbete med föreningen , med målsättningen att XBRL- och SIE-standarderna gemensamt utnyttjas fullt ut. kräver utvecklingen av e-tjänster att ett bakomliggande och grundläggande arbete först genomförs för att möjliggöra e-tjänsten. Som exempel är hur två standarder i samverkan, XBRL- och SIE-standarderna, skulle kunna förenkla småföretagens ekonomiska redovisning till myndigheterna. XBRL (eXtensible Business Reporting Language) är en global standard för elektroniskt utbyte av finansiell information. XBRL är ett XML-baserat format, det vill säga ett språk anpassat för webbtjänster. Genom XBRL kan affärsinformation läsas och förstås av olika dataprogram för rapportering och analys utan att hantering krävs. SIE-formatet4 () är en öppen standard framtagen för att enkelt kunna flytta redovisningsdata mellan olika programvaror oavsett från vilken programvaruleverantör som programmet kommer ifrån. används inom en mängd ekonomiadministrativa områden som t.ex. skatter, ekonomiska analyser samt bokslut och revision. kan användas för att utbyta data mellan olika program i din egen dator, men också för att skicka data mellan företag, t ex från en företagare till revisorn. I syfte att sätta in våra förslag i ett sammanhang redogör vi för några övergripande utgångspunkter. Basen är de förutsättningar som är nödvändiga för att företagen ska kunna öka it-användningen. Förutsättningarna beskrivs från ett offentligt perspektiv och handlar om it-infrastruktur, verktyg, användarnas kunskap och insikt och nätverk - sammanhang. Lagret ovanför förutsättningarna utgörs av de offentliga åtgärder som kan behövas för att företagen ska kunna realisera en ändamålsenlig it-användning. Dessa åtgärder måste vara utformade på ett sätt som gör att målgruppen uppfattar dem som legitima. Vi kallar det för åtgärdslegitimitet. I begreppet ingår delarna begriplighet, hanterbarhet och meningsfullhet. 4 SIE-formatet förvaltas av SIE-Gruppen som är en intresseförening vars medlemmar representerar den svenska programindustrin, redovisnings- och revisionsbranschen samt andra branschorganisationer. Lagret ovanför åtgärder och åtgärdslegitimitet är de effekter som blir resultatet av insatserna t.ex. att smartare användning av it ger ökad tillväxt och konkurrenskraft. Vi menar att ett lärandeperspektiv bör känneteckna samtliga nivåer i vår modell. Därför anser vi att tre områden behöver utvecklas ytterligare eller stärkas: Metodstöd och kunskapsöverföring, strategisk dialog och samverkan, samt statistik över it-användning bland småföretag. It, produktivitet och globalisering It har stor betydelse för produktivitetstillväxten. Inom EU har det s.k. kartlagt hur olika faktorer påverkar produktiviteten. I projektet har man i synnerhet tittat på it:s betydelse. I absoluta termer har it-kapitalets bidrag till produktivitetstillväxten varit högst i , där det bidragit av den totala produktivitetstillväxten om . I och EU15 är bidraget något lägre, . I relativa termer var detta för endast knappt en sjättedel av den totala produktivitetstillväxten, jämfört med en dryg femtedel för . För EU15 stod it-kapitalet för en dryg fjärdedel av den totala produktivitetsökningen. Genomsnittet för EU15 döljer stora skillnader mellan länderna som ingår. I en nordisk jämförelse av it-kapitalet som andel av produktivitetstillväxten framgår att denna andel är relativt likartad i och , medan utmärker sig. I svarar it-kapitalet för av den totala produktivitetsökningen i ekonomin. var emellertid produktivitetsökningen som helhet i betydligt lägre jämfört med både och . Detta förklarar till stor del it-kapitalets höga andel i fall. För finns inga tillgängliga siffror. Ekonomin har präglats av två trender, globalisering och tjänstefiering. Med globalisering brukar man mena att tidigare lokala marknader länkas samman i ett stort, världsomspännande nätverk. Tjänstefiering brukar kopplas till att en ökad andel av sysselsättningen bedrivs inom tjänstesektorn. globalisering och tjänstefiering kan förstås i ljuset av sjunkande informations- och transaktionskostnader. Transaktionskostnaderna har drastiskt sjunkit talet. De sjunkande transaktionskostnaderna är en avgörande faktor för den pågående globaliseringen. Sjunkande transaktionskostnader underlättar för mindre företag att verka på marknader, vilket leder till en ökad fragmentisering av näringslivet. Det är också ett empiriskt faktum att det har skett en uppstyckning och outsourcing av tilläggstjänster bland stora industriföretag. Informationssamhället och globaliseringen leder till att osäkerheten ökar i och med att informationsmängden ökar. Företag med starka varumärken får därför en fördel. I en värld med hundra olika erbjudanden kommer de flesta att välja de erbjudanden som man känner till. Globaliseringen kan därför leda till att stora globala aktörer med starka varumärken kan komma att växa på de lokala alternativens bekostnad. Utvecklingen talar för att småföretagarna behöver gå samman i organiserade samarbeten för att kunna konkurrera med de helägda storföretagen. Framför allt har det blivit nödvändigt att ha tillgång till logistikkedjor i världsklass, där it-systemen har stor betydelse. It i vissa program och branscher Utredningen har genomfört en granskning av hur it som förändringsverktyg behandlas i utvecklingsprogram och satsningar vid och . Ser man till de insatser och program som driver är det flera av dessa som har fokus på stöd till affärsutveckling i nya och befintliga småföretag, insatser som utifrån ett målgruppsperspektiv är relevanta för utredningen. Få av dessa program och insatser har dock en uttalad inriktning på it som stöd för affärsutveckling. Detta gör att insatserna riktade till småföretag inte självklart är relevanta ur utredningens perspektiv. Sammanfattningsvis kan man säga att det vid finns flera program och satsningar med inriktning på it. Dessa är dock sällan direkt relevanta utifrån utredningens perspektiv att stödja en ökad it-användning i småföretag. De satsningar som genomför inom it-området har främst fokus på generisk utveckling inom olika kunskapsområden och FoI-miljöer där it kan vara en central Småföretag står vidare i begränsad utsträckning i fokus som målgrupp för insatser. Utredningen har också låtit göra en studie av branscherna kulturella och kreativa näringar (KKN), vård och omsorg samt besöksnäringen. Hur kan it bidra till att utveckla tillväxt och skalbarhet i dessa branscher? Studien visar att det är sällsynt med analyser av affärskritisk itanvändning i småföretag i de aktuella branscherna. Det är också sällsynt med initiativ som explicit fokuserar på it som stöd för affärs- och marknadsutveckling för småföretag. Inom både vård och omsorg, besöksnäringen och delar av KKN bedömer vi dock att det finns behov av att öka mottagarkapaciteten och minska trösklarna att använda tekniken för att småföretagen ska kunna implementera mer avancerade it-verktyg. Här kan lärande nätverk mellan företagare och tillgång till konkreta exempel på affärsnyttan för företag inom den egna branschen fungera som inspiration. () avrapporterade ett regeringsuppdrag i vilket man analyserat hinder för investeringar i informations- och kommunikationsteknik i mindre företag. Enligt direktiven till utredningen är ett av våra uppdrag att närmare utreda de förslag för ökad it-användning i småföretag som lämnas i KTH:s rapport och ta ställning till dessa. KTH lämnar förslag inom områdena finansiering, kompetens och rådgivning, samverkan samt övrigt. Vi menar att samtliga förslag inom området kompetens och rådgivning är bra och rimliga. De har framförts av flera av de aktörer vi träffat. Vi gör bedömningen att företagens nuvarande lån- och kreditmöjligheter för att täcka sina it-kostnader är rimliga. Vi menar också att de molntjänster som under kommande allt mer tas i bruk, ytterligare kommer att lätta småföretagens kostnadsbild vad gäller it-användning. Vi menar därför att det inte behövs nya generella eller specifika finansieringsinsatser. Beträffande samverkansformer menar vi att det finns en stor mängd lokala och regionala nätverk för småföretagare där frågor om it-användning kan behandlas. Vi vill dock framhålla att flera av de förslag som KTH för fram, eller delar därav, även återfinns i våra förslag. Bakgrund till uppdraget och några fakta Målet med utredningen är att stärka småföretagens utveckling och konkurrenskraft genom att undanröja hinder mot en ökad användning av it-lösningar (dir. 2011:54). En nulägesbeskrivning över småföretagens it-användning och över befintliga statliga åtgärder redovisades i utredningens delbetänkande Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag (SOU 2012:21). I föreliggande slutbetänkande återfinns utredningens överväganden och förslag. Det bör klargöras att det inte ligger inom utredningens uppdrag att behandla infrastrukturella frågor. En stabil tillgång till bredband med bra kapacitet är dock fortfarande en helt avgörande fråga för ett antal företag på landsbygden. I direktiven används uttrycket ökad användning av it i småföretagen. Med detta avser vi inte primärt en rent kvantitativ ökning av respektive företags nuvarande användning av it. Viktigare är en kvalitativ ökning genom att använda it på ett mer avancerat sätt. De mindre företagen använder it och internet i mindre utsträckning än större företag inom nästan alla områden. Småföretag som i högre grad använder it har en mer optimistisk syn på framtida omsättningsökning, finns i större utsträckning på en nationell och internationell marknad (i stället för lokal och regional), har större exportinriktning och samverkar i högre grad med andra aktörer, i jämförelse med småföretag som i mindre utsträckning använder it. Befintlig forskning nämner följande faktorer som hinder mot ökad it-användning i småföretag: it upplevs inte bidra till den egna verksamheten, begränsad it-kunskap hos ägaren och anställda, avsaknad av it-standarder och it-system som inte är utvecklade för småföretagens behov, kostnader för att utveckla och underhålla itsystem, begränsad tillgång till internet och bristande interoperabilitet mellan system, bristande säkerhet samt rättsliga osäkerheter. De genomförda statliga programmen för ökad it-användning i småföretag har resulterat i ett antal övergripande slutsatser. Projekt som varit lokalt förankrade har haft bättre genomslagskraft jämfört med regionala projekt eller projekt utan geografiskt fokus. Företag verkar generellt föredra konkreta handfasta insatser, gärna direkt i Utbildningsinsatser av olika slag bör på ett tydligt sätt kunna kopplas till företagens verksamhet. Erfarenheten från den europeiska arenan är att parallellt med utbyggnad av it-infrastruktur genomförs i offentlig regi informationsinsatser och utbildning av småföretag i exempelvis e-handel. Målsättningen med olika informationsinsatser är att skapa ett medvetande kring e-affärer samt att öka intresset och bygga upp en efterfrågan på ökad kunskap. förordning om ändring i förordningen (2007:61) om regionalt investeringsstöd Härigenom föreskrivs att 15 § förordningen (2007:61) om regionalt investeringsstöd ska ha följande lydelse. Regionalt investeringsstöd får lämnas till 1.Industriell och industriliknande verksamhet, 3.tjänste- och serviceverksamhet, 5.uppförande av lokaler för uthyrning, och 6.annan verksamhet som bedöms få väsentlig betydelse för näringslivets utveckling i regionen eller annars bedöms ha särskild betydelse för den regionala utvecklingen. Stöd får lämnas till tjänste- skall vara inriktad på en större och serviceverksamhet om stödets marknad än en lokal eller regional marknad för att stöd skall få att vara inriktad på en större marknad än den lokala eller Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2000:283) om regionalt bidrag till företagsutveckling Härigenom föreskrivs att 16 § förordning (2000:283) om regionalt bidrag till företagsutveckling ska ha följande lydelse. När det avgörs om regionalt bidrag till företagsutveckling kan beviljas skall det särskilt beaktas om 1.verksamheten kan bedömas bli lönsam , 2.verksamheten kan bedömas ge varaktig sysselsättning, och 3. bidraget kan komma att påverka konkurrensförhållandena på den marknad där verksamheten skall bedrivas. 3. bidraget primärt syftar till att stärka verksamheten på den lokala eller regionala marknaden. Denna förordning träder i kraft . 1Huvudpunkter i uppdraget och i utredningsarbetet Målet med utredningen är att stärka småföretagens utveckling och konkurrenskraft genom att undanröja hinder mot en ökad användning av it-lösningar (dir. 2011:54). Uppdraget består för det första av att kartlägga småföretagens itanvändning och hinder mot en ökad användning samt att beskriva och bedöma de främjandeåtgärder som genomförs nationellt, regionalt och lokalt. Dessa delar i uppdraget redovisades i utredningens delbetänkande Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag (SOU 2012:21). För det andra ska utredningen lämna förslag på justering av befintliga åtgärder samt föreslå eventuellt nya generella åtgärder som främjar en ökad it-användning bland småföretag. Utredningen ska även kartlägga inom vilka befintliga näringspolitiska åtgärder, mekanismer för att främja en ökad it-användning skulle kunna integreras. Analys över hur föreslagna åtgärder kan nå ut till identifierade målgrupper av företag ska göras. Utredningen ska ta ställning till de förslag som redovisas i rapporten information and communication technology adoption in small firms från , KTH (N2010/3662/ITP). Vidare ska utredningen bedöma vilka e-tjänster som kan förbättra förutsättningarna för ökad it-användning bland småföretag. Slutligen ska utredningen även studera elektronisk offentlig upphandling utifrån ett småföretagsperspektiv. Utredningens överväganden och förslag återfinns i detta slutbetänkande. Huvudpunkter i uppdraget och i utredningsarbetet Enligt direktiven ska utredningsarbetet ske i samråd med näringslivsrepresentanter, , Verket för innovationssystem (), Tillväxtanalys, , , kommuner och landsting, organ som ansvarar för regional tillväxt i länen, kommuner, samt länsstyrelser som ansvarar för det regionala tillväxtarbetet. Kraven på samråd och kontakter har fullföljts på olika sätt. En expertgrupp har tillsatts med deltagare från i stort sett samtliga aktörer med vilka samråd ska ske. Fem möten har hållits med expertgruppen. En förteckning över samtliga externa kontakter som utredningen hade under utarbetandet av delbetänkandet återfinnes i detta på sidorna 24 och 25. Ytterligare intervjuer vi genomfört och seminarier vi deltagit i är med följande aktörer: , Kammarkollegiet, och i , It-företagen, NuLink i , Utredningen ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen, samt Digidel. Tre konsultbyråer har tagit fram underlagsmaterial till detta slutbetänkande. Uppdragen omfattade följande: Globaliseringens effekter för småföretag och it:s roll och betydelse samt vissa samhällsekonomiska analyser, It i småföretag inom ramen för vissa program och branscher samt slutligen Insatser för ökat it-användande i småföretag – kartläggning del 2. Denna utredning omfattar inte infrastrukturella frågor. För ett antal småföretag i olika delar av landet är stabil tillgång till bredband med bra kapacitet en helt avgörande fråga för företagets verksamhet. Regeringen beslutade om en Bredbandsstrategi för . Ett bredbandsforum är inrättat för samverkan och dialog kring utbyggnad av bredband. Därtill har PTS uppgifter inom området. Det ligger inte i utredningens uppdrag att närmare behandla området. Enligt direktiven är utredningens syfte att undanröja hinder mot en ökad användning av it-lösningar bland småföretagen. Det är av företagen med 1–9 anställda som inte använder datorer och som inte har tillgång till internet. Huvudpunkter i uppdraget och i utredningsarbetet svarande siffror för företag med 10 anställda eller fler är . Vi vill dock klargöra att uttrycket ökad användning inte primärt avser en rent kvantitativ ökning av respektive företags nuvarande användning av it. Viktigare är en kvalitativ ökning genom att använda it på ett mer avancerat sätt. Det innebär att utredningens förslag även riktar sig till småföretag vilka är medelgoda it-användare men som ytterligare vill utveckla sin verksamhet med ny it. Ytterligare preciseringar och definitioner av statistiska underlag och begrepp, återfinns i delbetänkandet sidorna 26–30. I direktiven understryks att utredningsförslag som eventuellt resulterar i ökade kostnader ska finansieras inom nuvarande ekonomiska ramar inom området. Detta tolkar utredningen som de samlade närings- och it-politiska resurser regeringen avsätter. Likaså säger direktiven att eventuella åtgärdsförslag ska utformas så att kostnader som normalt finansieras av företag inte får bli en del av det offentliga åtagandet. 1.3Vissa fakta från delbetänkandet För att ge en viss bakgrund till de förslag som återfinns i detta slutbetänkande redogör vi här nedan kortfattat för vissa resultat från delbetänkandet. De mindre företagen använder it och internet i mindre utsträckning än större företag inom nästan alla områden. är skillnaden inte stor, men tillräcklig för att uppmärksammas. Vad gäller användning av olika tillämpningar för extern kommunikation tycks skillnaderna förstärkas. Det finns fog för att tala om en digital klyfta. Det finns branschvisa skillnader avseende i vilken omfattning it används. Vad gäller e-tjänster kan konstateras att småföretag känner till och använder dessa i mindre utsträckning än större företag. De företag som använder it i högre grad, jämfört med företag som inte använder it, har en mer optimistisk syn på framtida omsättningsökning, finns i större utsträckning på en nationell och internationell Huvudpunkter i uppdraget och i utredningsarbetet marknad (i stället för lokal och regional), har större exportinriktning och samverkar i högre grad med andra aktörer. I de flesta fall är det förmodligen inte it-användningen i sig som är orsak till ovanstående samband. Rimligtvis är det så att proaktiva företag ser behov av ytterligare it-användning. I realiteten är det kanske en mix av bägge dessa faktorer. It kan fungera som katalysator och som en möjliggörande teknik för ett mer aktivt småföretag. Hinder mot ökad it-användning Befintlig forskning nämner följande faktorer som hinder mot ökad it-användning: it upplevs inte bidra till den egna verksamheten, begränsad it-kunskap hos ägaren och anställda, avsaknad av itstandarder samt it-system som inte är utvecklade för småföretagens behov, kostnader för att utveckla och underhålla it-system, begränsad tillgång till internet och bristande interoperabilitet mellan system, bristande säkerhet samt rättsliga osäkerheter. För att få en uppfattning om hur småföretagen värderar hindren har utredningen i samarbete med Företagarna skickat ut frågor i form av en webbenkät till en panel som Företagarna organiserar. Enkäten gick ut till cirka 4 000 företag som är frivilligt anslutna till panelen. Cirka 1 100 svarade på undersökningen, vilket är en normal svarsfrekvens för denna panel. Enligt undersökningen var de tre största hindren tidsåtgång för att installera och lära mig/personalen nya it-system, tidsåtgång för att avgöra vilka it-lösningar som kan bidra till företagets utveckling samt investerings- och driftskostnader för it. Utredningen ska belysa vilka befintliga offentliga åtgärder för ökad it-användning som genomförts på lokal, regional och nationell nivå. har regeringen initierat tre program på nationell nivå för ökad it-användning i små och medelstora företag: IT.SME.se, REG-IT och Handlingskraft med IT (HIT). (tidigare ) har ansvarat för genomförandet. De nationella programmen har resulterat i ett antal övergripande slutsatser. Projekt som varit lokalt förankrade har haft bättre Huvudpunkter i uppdraget och i utredningsarbetet genomslagskraft jämfört med regionala projekt eller projekt utan geografiskt fokus. Företag verkar generellt föredra konkreta handfasta insatser, gärna direkt i sitt företag. Utbildningsinsatser av olika slag bör på ett tydligt sätt kunna kopplas till företagens verksamhet. Överlag visar erfarenheterna att det är svårt att få företag att ta sig att delta i olika typer av insatser. Det är därför viktigt att kunna påvisa affärsnyttan och involvera företagen aktivt igenomförandet. På så vis förbättras möjligheten till en lyckad satsning. Företagaren bör även ha en tydlig affärsstrategi att utgå från. Vårt tillvägagångssätt för att kartlägga befintliga åtgärder har varit att utgå från databaser som innehåller uppgifter om projekt som under innevarande programperiod (2007–2013) helt eller delvis finansierats av EU:s regionala utvecklingsfond (ERUF), Jordbruksfonden samt Socialfonden. Bedömningen är att tillvägagångssättet innebär att merparten av relevanta projekt på lokal och regional nivå omfattas av kartläggningen. En orsak till det är det faktum att EU-medel ofta kräver någon form av svensk offentlig medfinansiering. Kartläggning visar att en relativt liten andel av samtliga projekt innehåller insatser för ökad it-användning bland småföretag.