sou · H0B363 · 2012-10-03 00:00:00 — För att stärka it:s roll som förändringsverktyg i SMF bör detta perspektiv synliggöras och genomsyra de insatser för stöd till affärs- och näringsutveckling som verket genomför. Som nämnts ovan finns vid flera insatser med fokus på småföretag och som också är mer verksamhetsnära karaktär och inte har fokus på att utveckla innovationssystemet generellt. Det är angeläget att det i satsningar finns en sammanhållen syn mellan olika områden och insatser för SMF på it:s roll som verktyg för affärsutveckling i småföretag. Synliggör it som verktyg för affärsutveckling och dynamisk kraft i olika branschsatsningar Såväl och genomför utvecklingsinsatser och – program riktade till olika branscher och områden. utvecklar och driver satsningar mot särskilda branscher och områden som exempelvis KKN, Vård och omsorg samt Besöksnäring, branscher som är heterogena till sin karaktär och som i stor utsträckning består av SMF och mikroföretag. Genom att i programmen synliggöra it som verktyg för utveckling av nya affärslogiker och –modeller, nya former för kund- och marknadskommunikation samt samverkan mellan företag samt att ge stöd till utvecklingsinsatser inom dessa områden kan i sina satsningar på ett bättre sätt bidra till att stärka it som stöd för affärsutveckling, innovation och konkurrenskraft även för SMF och mikroföretag. Liksom genomför mer branschspecifika insatser och program. Även för är det angeläget att synliggöra it:s roll för affärsutveckling och dynamisk kraft i utvecklingen av verksamheten utifrån småföretagens specifika behov och förutsättningar. Omvärldsbevakning av affärskritisk it för småföretag It är i stor utsträckning en generisk teknik där tillämpningar och systemlösningar lätt kan anpassas och spridas mellan olika områden och branscher. är utvecklingstakten inom it-områden fortsatt hög där nya tillämpningar och lösningar utvecklas fortlöpande. För att på ett bra sätt lyfta upp och integrera it i olika satsningar och program krävs kontinuerlig omvärldsbevakning vad gäller utvecklingen inom it-området och hur tillämpningar och lösningar inom ett område kan tillämpas inom andra områden och ur ett småföretagsperspektiv. Detta kan säkras på olika sätt, exempelvis genom att en sådan omvärldsbevakning blir en del av särskilda program där affärskritisk it för småföretag står i fokus för satsningen alternativt utgör en viktig del av programmets uppdrag. 3 It för affärs- och branschutveckling Den andra delen av uppdraget rör en studie av tre olika branscher/näringar (Kulturella och kreativa näringar, Vård och omsorg och Besöksnäringen) och it som stöd för skalbarhet och tillväxt i småföretag. Vilka är drivkrafterna för utvecklingen i dessa branscher, vilka är utmaningarna för småföretagen och hur kan it stödja affärsprocesserna? Underlaget4 har visat att definitioner, avgränsningar och statistik med koppling till branscherna/näringarna skiljer sig åt mellan olika källor. Det finns en del svårigheter att avgränsa vilka delbranscher som ingår i kulturella och kreativa näringar (KKN), i vård och omsorgsbranschen och i besöksnäringen. I den här studien har vi utgått från de analyser och den statistik som tagits fram av samt Tillväxtanalys och där det varit relevant statistik från branschföreträdare samt Arbetsförmedlingen. Det är också tre branscher/näringar med vissa delbranscher som i högre grad än i många andra branscher har affärslogiker som är beroende av samspelet med den offentliga sektorn. Många företag inom vård och omsorg är privata utförare av olika tjänster för kommuner, landsting och regioner. Företag inom turistnäringen är beroende av insatser från den offentliga sektorn för att utveckla olika destinationer till attraktiva besöksmål. Kulturanslag i den offentliga sektorn har betydelse för uppdragen till kulturföretagare. I det här kapitlet presenteras i korthet varje bransch/näring (Kulturella och kreativa näringar, Vård och omsorg och Besöksnäringen) samt strategier och policies för respektive bransch/ näring och insatser som kan ha relevans för ökad it-användning i småföretag. Därefter sker en reflektion kring hur it-utvecklingen påverkar de olika branscherna/näringarna samt hur it kan fungera som stöd för affärs- och marknadsutveckling. Avslutningsvis sammanfattas slutsatserna från studien och några förslag på utvecklingsområden presenteras utifrån syftet att bidra till att stärka en affärskritisk it-användning i småföretag. 4 Studien bygger på underlag i form av program, handlingsplaner och strategier samt utredningar på nationell nivå för respektive bransch/näring, rapporter (analyser, projektbeskrivningar, statistik etc.) från , och Tillväxtanalys som belyser de aktuella branscherna/näringar, material från branschföreträdare, uppsatser och forskningsrapporter som belyser it-användning i småföretag inom de aktuella branscherna/ näringarna samt europeiska initiativ och projekt finansierade av EU. 3.2Kulturella och kreativa näringar Kulturella och kreativa näringar (KKN) definieras och avgränsas på olika sätt, men omfattar ofta arkitektur, design, film och foto, konst, litteratur, media, mode, musik, måltid, scenkonst samt upplevelsebaserat lärande.5 Dataspel och marknadskommunikation, inkluderas i en del beskrivningar. Tillväxtanalys fick i uppdrag av regeringen att försöka definiera KKN och har istället föreslagit begreppet kulturnäringar med fokus på kulturprodukter/tjänster samt det värde som produceras, kulturvärden. Avgränsningen är influerad av för kulturstatistik6, som också påverkar utvecklingen av statistiken inom EU. De övergripande områden som inkluderats i Tillväxtanalys förslag är kulturarv, naturarv, scenkonst, konst, design och hantverk, text, böcker och press samt media. Utifrån dessa övergripande områden och angränsande områden förslås ett urval av näringsgrenar och yrkesgrupper för kulturnäringen.7 Uppskattningsvis fanns 120 000 personer sysselsatta inom kulturnäringar (inom kulturyrken och andra yrken) och ytterligare 80 000 var verksamma inom kulturyrken inom andra näringar, enligt , som delvis gör en annan avgränsning, uppskattar att det finns cirka 22 000 egenföretagare inom kulturområdet. Trenden mot fler företagare har ökat när större företag och institutioner drar ner på fast anställd personal.9 Oavsett vilken avgränsning av KKN som används återkommer bilden av en näring med många mikroföretag, soloföretagare, kombinatörer, frilansare och en del ofrivilliga företagare. Men inom KKN finns även flera stora koncerner exempelvis inom media. I en rapport framtagen inom ramen för en satsning på KKN i , och problematiserar författarna komplexiteten inom näringen. Det är en stor variation mellan olika typer av företag och de återfinns inom både varu- och tjänste- 5Se t.ex. (2011) Bidrag till företag inom kulturella och kreativa näringar. Utvecklingscheckar för tillväxt. 6Unesco (2009) The 2009 framework for Cultural Statistics, . 7Tillväxtanalys (2009) Kulturnäringar i svensk statistik. Ett första försök att tillämpaen ny definition. : Tillväxtanalys Rapport 2009:06. 9Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsmarknadsutsikterna Prognos för arbetsmarknaden Kultur Media. Det finns företag med en konstnärlig strategi och företag med en kommersiell affärsstrategi. I näringen finns konstnärer som skapar unika verk och företag vars affärsidé bygger på massproduktion. Kulturskapare balanserar inte sällan mellan det kommersiella och det konstnärliga. Dessutom spelar frågeställningar om upphovsrätt en stor roll för många verksamheter.10 3.2.2Strategier och policies för KKN Det finns en nationell handlingsplan11 och en rad regionala strategier för att främja utvecklingen inom KKN i . Den nationella handlingsplanen syftar bland annat till att skapa goda förutsättningar för entreprenörer och företagare att utveckla sina affärsidéer samt sitt företagande. Regeringen har avsatt 73 miljoner –2012 för satsningar inom KKN och KLYS (Konstnärliga och ) har tagit fram en översikt över alla de aktörer på olika nivåer, som på olika sätt kan beröras av handlingsplanen.12 Det är ett 20-tal på den nationella nivån. Av handlingsplanen framgår att många insatser för KKN ska kunna mötas inom ramen för det befintliga företagsfrämjande systemet. Det behövs dock ökad insikt hos företagsfrämjarna om villkoren i näringen och har fått i uppdrag att öka kunskaperna hos rådgivare och finansiärer om KKN. Diskussionerna om kunskapsbehovet hos främjarna har varit ett återkommande tema i olika kartläggningar och utredningar de senaste åren.13 Den nationella handlingsplanen omfattar inte insatser som explicit nämner it, men inom flera satsningar finns möjligheter att främja och/eller öka kunskaperna om it-användning i småföretag. har bland annat fått i uppdrag att genomföra satsningar på innovation och design med koppling till handlingsplanen. Detta genomförs i programmet Var Dags IT där finansierat 10Nielsén & (2010) Gungor och karuseller. Om utveckling av företag i kulturella och kreativa näringar. På Uppdrag av projektet (Region , Region , Region ). 11Kulturdepartementet och (2009) Handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. Artikelnummer: N9060. 12Moberg (2011) Kulturella och Kreativa Näringar (KKN) En översikt över aktörer och begrepp som berörs av regeringens satsning på KKN. 13Se t.ex. SOU 2009:16 Betänkande av . projekt som syftat till att utveckla produkter och tjänster för individens vardag och fritid. I programmet har företag med koppling till KKN i samverkan med andra aktörer haft möjligheter att söka medel och fungera som så kallade it-demonstrator. Programmet Ledarskap och arbetsorganisation inom kulturella och kreativa näringar på finansierar studier av förutsättningarna för tillväxt i små- och medelstora företag. Resultaten ska leda till praktiskt användbar kunskap, som ska kunna omsättas i företagsfrämjande insatser. Fem projekt beviljades medel , men det är svårt att ännu bedöma om studierna kommer att bidra även med kunskaper om it som stöd för affärs- och marknadsutveckling. har beviljat medel för pilotsatsningar på inkubatorer för KKN inom ramen för den nationella handlingsplanen. Fem projekt fick medel och ett exempel är Transit Kulturinkubator14 i . Inkubatorn erbjuder affärsrådgivning och kompetensutveckling för kreatörer inom konst, design, konsthantverk, film, musik och scenkonst. har också i samverkan med partnerskap och företagsfrämjare i , , , och på erbjudit utvecklingscheckar till företagare inom KKN. Företagarna har med stöd av checkarna kunnat köpa externa tjänster, satsa på utbildning och utveckla tjänster, produkter eller arbetssätt. Kvinnor som driver företag inom KKN har möjlighet att delta i affärs- och innovationsutvecklingssatsningar på regional nivå inom ramen för det nationella programmet Främja kvinnors företagande (FKF), som koordineras av . Flera av de länsstyrelser eller regionförbund, som fördelar medlen har riktat uppmärksamheten på insatser för företagare inom KKN. genomför också riktade satsningar i olika regioner för företagare inom näringen. Redan innan den nationella handlingsplanen utformades fanns strategier för KKN i flera svenska län och det finns en intresseorganisation, Generator15, för regioner som arbetar med att främja tillväxten inom näringen. En del regioner har också varit involverade i interregionalt samarbete för att utveckla KKN. Ett exempel är i , som koordinerat 14http:// 15http:///. satsningen Creative Growth16 inom ramen för EU-programmet C, . Creative Growth var ett samarbete mellan 11 europeiska regioner med syfte att skapa bättre förutsättningar för företagare inom kreativa näringar. Trots en mängd olika initiativ för att främja KKN har det varit svårt att identifiera några satsningar som specifikt fokuserar på it i småföretagen. Det är också svårt att bedöma i vilken utsträckning olika initiativ även omfattat insatser för att fler småföretag ska kunna använda it som ett strategiskt verktyg. En del småföretag inom KKN är dock involverade i olika kluster och nätverk, som har en direkt koppling till it och media. Ett exempel på kluster är Mediaevolution i Malmö.17 Det finns även andra mötesplatser som involverar småföretag inom KKN. Ett exempel med fokus på musik är Brewhouse i Göteborg18 och ett exempel med fokus på festivaler är Rockcity i Hultsfred19 . har ett initiativ för Kulturlokaler på nätet, som syftar till att hitta modeller för hur fastighetsägare/bostadsbolag och företag/kreatörer inom kultur och konst kan hitta varandra genom digitala möten. är att utveckla en webbaserad plattform typ Hemnet20. 3.2.3It som drivkraft för nya affärsmodeller i KKN Det saknas i stor utsträckning svenska studier och statistik som mer detaljerat belyser it-användningen i småföretag inom KKN och hur it påverkar företagens affärsutveckling. En del uppsatser finns dock som beskriver hur småföretag i några av delbranscherna använder (eller inte använder) sig av olika it-verktyg. Det vi vet är att det finns småföretag inom KKN som befinner sig i den absoluta i frontlinjen vad gäller it och internationalisering. Ett tydligt exempel är småföretagen i dataspelsbranschen där tillväxthindren inte sällan är brist på kapital och tillgång till specifik kompetens. Vi vet också att det finns många soloföretagare med begränsade resurser att investera i olika it-verktyg och/eller begränsade kunskaper om hur it kan utveckla affärerna. 16Creative Growth (2011) CREATIVE GROWTH – Policyrekommendationer . 17http:///. 18http:///. 19http:///om-rock-city.aspx. 20Tillväxtverket (2011) Initierade och pågående regionala satsningar i uppdraget Mäklarfunktioner/nätverk/modeller för samverkan i Handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar – KKN. Europeiska studier och initiativ lyfter fram behovet av att öka kunskaperna om it och Web 2.0 bland småföretag inom KKN för att de ska kunna dra nytta av utvecklingen i sina verksamheter. Tillgången till it-resurser och samverkan/korskopplingar mellan företag inom olika delar av KKN behöver också öka för att stärka småföretagen. Dialogerna mellan företag inom KKN och it-företag behöver stimuleras för att främja innovativa processer.21 I den svenska nationella handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar riktas också uppmärksamheten på samspelet mellan idéer från entreprenörer inom KKN och teknikföretag vid olika inkubatorer. är dessa korskopplingar en utmaning eftersom affärslogik och värderingssystem kan skilja sig åt mellan företag i de olika branscherna. Dessutom finns studier som mer övergripande beskriver utvecklingen inom det som kallats upplevelseindustrin, vilket är ett något vidare begrepp än KKN. Inom upplevelseindustrin (och KKN) finns verksamheter med skilda affärslogiker och företagen påverkas på olika sätt av snabba teknikskiften och digitaliseringen. Det är skillnader mellan affärsmodeller som bygger på massproduktion och skalbara produkter (t.ex. film eller modekläder), på mötet med konsumenten (t.ex. teater och festivaler) eller på tjänster som höjer värdet på andra produkter och tjänster (t.ex. arkitektur och design).22 Den digitala tekniken påverkar alla delar av värdekedjan inom KKN, från utformning till produktion, distribution och konsumtion av produkter och tjänster. Tekniken innebär möjligheter för företagen att distribuera innehåll (film, foto, litteratur, musik etc.) till en bredare publik oberoende av tid och rum som tekniken har inflytande över det traditionella innehållet. Interaktionen via internet och sociala medier får allt större betydelse och affärsmodeller med konsumenterna som medproducenter av olika tjänster/upplevelser. De värden som skapas är för många företag inom KKN i hög utsträckning beroende av det digitala innehållets användarbarhet och användarupplevelsen. Inte minst inom musikbranschen har etablerade affärsmodeller utmanats senaste decennierna.23 står den digitala musik- 21ECCE (2010) Response to the Commissions : Unlocking the potential of the cultural and creative industries in Europe. http://ecce- network.eu/innovation-ecce/. 22Nielsén (2005), Upplevelseindustrin – affärsmodeller, effekter och struktur, working paper. 23ITPS (2008) Upplevelseindustri – Marknadens logik och organisatoriska förutsättningar. En teoretisk genomgång av sektorns grundläggande struktur. : , PM 2008:005. försäljningen för av marknaden i . Den illegala fildelningen har också drivit på utvecklingen av legala digitala musiktjänster. Streamingtjänster för musik (t.ex. Spotify), där konsumenterna inte behöver ladda ner filer, har fått stort genomslag. Även tjänster för att streama film (t.ex. Voddler) växer på marknaden och streamingtjänsterna skapar möjligheter för företag att nå olika nischmarknader. Svenska småföretag inom musikbranschen har agerat proaktivt för att möta utvecklingen genom att förändra produkt- och tjänsteerbjudanden och använda sociala medier för att kommunicera med konsumenterna.24 kan en småföretagare som är musiker själv äga hela eller delar av distributionskedjan eftersom produktions-, distributions-, och marknadsföringskostnaderna minskat till följd av digitaliseringen. Även författare kan publicera och distribuera sina verk utan att behöva gå via stora förlag eller olika mellanhänder. Delar av ett verk kan publiceras för att testa marknaden innan kulturskaparen och/eller företagaren investerar mer tid i ett projekt. är det en utmaning, inte minst för småföretagen, att hitta finansieringsmodeller i takt med konsumenternas ökade förväntningar på och utbudet av olika gratistjänster. Den illegala fildelningen leder till färre uppdrag inom film, musik och mjukvarubranschen25. Nätverkande är en viktig del i värdekedjan och it stödjer produktionsprocessen när kreatörer på olika geografiska platser deltar i gemensamma projekt. För en del företag kan de personliga nätverken ha större betydelse för att stärka varumärket och affären än relationer till andra företag. Genom samverkan med välkända modebloggare kan exempelvis småföretag inom mode öka sina möjligheter att nå ut på marknaden. Via webbplatser, Facebook och bloggar kan modeföretagen med begränsade resurser aktivt arbeta med sin marknadskommunikation, bygga varumärken och öka sina kunskaper om olika kundsegment26. Livekonserter på nätet och livesändningar av konserter/festivaler/teater har blivit en väg att stärka varumärken för andra delbranscher inom KKN och (i bästa fall) generera intäkter utöver besökarna på en fysisk plats. 24Kindholm & (2012) Bryggan - Vägen till refrängen? En studie av hur mindre aktörer inom musikbranschen påverkats av och agerat på olika förändringar i dess omgivning. International Chamber of Commerce (2010) a Digital Economy: The Importance of Saving in the , 2010 . 26Olsson (2011) Det lilla modevarumärkets möjligheter på internet - Ur ett brand management perspektiv. : Textilhögskolan, Högskolan I . Kandidatexamen i textilekonomi. Smarta telefoner, surf- och läsplattor och andra digitala redskap innebär också nya affärsmöjligheter för många företag. Inom upplevelsebaserat lärande kan företagen dra nytta av nya plattformar för e-lärande och m-lärande (mobilt lärande). ställs allt högre krav på användargränssnitt samt företagens förmåga att erbjuda kombinationer av olika former för lärande (rollspel, simuleringar, dataspel etc.) både offline och online. Det krävs samverkan mellan exempelvis programvaruutvecklare, filmproducenter och beteendevetare för att kunna leverera interaktiva tjänster. Applikationer för m-lärande kan vara allt ifrån enkla ljud-och videosekvenser och podcasts till virtuella spel med stöd av det som på svenska kallats förstärkt verklighet (eng. Augmented Reality). har tekniken, där information från den fysiska omgivningen kombineras med den digitala världen varit dyr, men genom bland annat utbredningen av smarta telefoner genereras alltfler tjänster, som bygger på förstärkt verklighet. En teknik som används av dataspelsföretag och mediaföretag och som påverkar utvecklingen i för småföretag inom design och arkitektur. I företag som arbetar med design och arkitektur används 3D-teknik och 3D- modellerad grafik som verktyg för att visualisera projekt och stödja interaktiva designprocesser som involverar expertis på olika områden.27 Sammanfattningsvis kan sägas att den snabba it-utvecklingen innebär – som i andra näringar – både utmaningar och möjligheter för småföretagen inom KKN. Däremot är det svårt att i detalj beskriva it som stöd för affärsprocesser i småföretagen mot bakgrund av den mix som finns av behov, förutsättningar och logiker inom näringen. Oavsett delbransch kan dock tre mer övergripande processer identifieras: 1.Den digitala tekniken har haft och har inflytande över affärsmodellerna inom näringen. 2.Den digitala tekniken, programvaror och applikationer används för att sprida olika former av innehåll till allt lägre kostnader. 3.Den digitala tekniken och sociala medier spelar allt större roll för att stärka nätverkande, kundrelationer och varumärkesprofilering. 27 Cassarino & Geuna (2008) Background paper on ICT and . Create: Study prepared for EU-Project CReATE . Privata företag och idéburna organisationer blir allt vanligare som utförare av vård och omsorgstjänster. Vårdvalsmodeller, valfrihetssystem och en ökad marknad för personliga hälsorelaterade tjänster driver på utvecklingen. infördes Lagen om valfrihetssystem inom vård och omsorg (LOV), vilket innebär att konsumenterna kan välja bland olika leverantörer av tjänster, som en upphandlande myndighet godkänt och tecknat avtal med.28 Det finns en nationell annonsplats för valfrihetssystemet i form av den så kallade Valfrihetswebben.29 Vård- och omsorgsbranschen består av en rad olika verksamheter och villkoren skiljer sig åt mellan olika delbranscher. En hög andel företag drivs av kvinnor i förhållande till andra branscher. Avgränsningen av branschen varierar, men vanligen omfattas följande delbranscher: annan hälso- och sjukvård (t.ex. sjukgymnastik, kiropraktik, psykoterapi, rehabilitering och alternativmedicin), öppen hälso- och sjukvård (t.ex. företagshälsovård och specialistläkare), tandvård, öppna sociala insatser (t.ex. hemtjänst) och särskilda boende (t.ex. boenden för unga med sociala problem). Över hälften av de privata företagen finns inom delbranschen annan hälso- och sjukvård och en majoritet () av dessa företag är soloföretagare. Inom vård- och omsorgsbranschen som helhet är cirka hälften av företagen soloföretag. I delbranscherna öppna sociala insatser och särskilda boenden finns fler större företag.30 Enligt en rapport från hade de privata vård- och omsorgsföretagen 126 000 anställda och det fanns drygt 25 000 företag.31 Vårdföretagarna uppskattar antalet privata företag till cirka 14 000 med en omsättning på drygt 80 miljarder och cirka 114 000 anställda.32 I finns drygt 15 000 privata företag registrerade som vårdgivare. Antalet företag ökar snabbt och snabbast växer omsorgsbranschen. En del av vård- och omsorgsbranschen, exempelvis tandvården, är också mer 28Konkurrensverket (2008) Fritt val i vård och omsorg. 29http:///. 30Tillväxtverket (2012) De små och medelstora vård- och omsorgsföretagen. Företagens villkor och verklighet. Fakta & statistik. : Info 0418. 31Tillväxtverket (2012) Vård- och omsorgsföretagens ekonomiska konkurrenskraft : Rapport 0117. 32http:///fakta_1. konkurrenskraftig än genomsnittet för näringslivet.33 visar studien och verklighet, som omfattar företag med färre än 250 anställda, att tillväxtviljan bland småföretagen är lägre inom vård och omsorg jämfört med andra branscher.34 3.3.2Strategier och policies för vård och omsorg It inom vården har varit högt upp på den svenska agendan och presenterades en reviderad nationell strategi för eHälsa.35 Bakom strategin står förutom även , Kommuner och Landsting (SKL), Vårdföretagarna och Famna. Strategin ska möta behov hos offentliga, privata och idéburna utförare. Den fokuserar på införandet, användningen och nyttan av tekniken snarare än den tekniska utvecklingen.