sou · H0B363 · 2012-10-03 00:00:00 — På så vis bejakas i större utsträckning berörda företags möjligheter att ta tillvara de möjligheter som skapas genom it. Företag tillhörande branscher inom vilka marknaden generellt sett främst är lokal eller regional anses inte vara stödberättigade. Situationen uppstår i praxis där beslutande myndigheter definierat inom vilka branscher företag med en lokal marknad återfinns. I praktiken innebär det att ändamålet för en ansökan inte prövas då vissa företag redan har definierats som icke stödberättigade. It kan bl.a. innebära att konkurrensnackdelar baserade på geografiska avstånd kan begränsas eller helt elimineras. Berörda förordningar omfattar selektiva företagsstöd som primärt syftar till att överbrygga de konkurrensnackdelar företag i perifera regioner står inför. När den tekniska utvecklingen kan bidra till att effektivt överbrygga sådana konkurrensnackdelar är det olyckligt om berörda förordningar, tvärtemot grundintentionen, inte tar hänsyn till teknikens möjligheter för företagen. 11.1Förslag till ändring av förordning (2007:61) om regionalt investeringsstöd Paragrafen handlar om vilka verksamheter som stöd får lämnas till. Andra stycket i förordningen ändras för att tydliggöra att prövning av en ansökan ska göras för att avgöra om stödets ändamål huvudsakligen innebär att verksamheten kan nå ut till en marknad bortom den lokala eller regionala. Om så är fallet bör stöd kunna beviljas. 11.2Förslag till ändring av förordning (2000:283) om regionalt bidrag till företagsutveckling Paragrafen handlar om allmänna villkor för bidrag och vad som särskilt ska beaktas vid prövning av ett ärende. Tredje punkten i paragrafen ändras för att tydliggöra att en prövning ska ske i syfte att avgöra det primära ändamålet med stödet. Om stödet primärt bedöms stärka företaget på den lokala eller regionala marknaden bör stöd inte utgå. Om stödet däremot innebär att berörd verksamhet kommer nå ut till marknader bortom den lokala eller regionala bör stöd kunna beviljas. Åtgärder för att öka småföretagens En särskild utredare ska bl.a. analysera it-användningen bland småföretag och identifiera hinder mot en ökad användning som föreligger, kartlägga befintliga offentliga åtgärder på nationell, regional och lokal nivå med syfte att främja och underlätta it-användningen bland småföretag, samt bedöma åtgärdernas effektivitet, utifrån kartläggningarna och analyserna utreda och lämna förslag på justeringar i befintliga åtgärder och föreslå eventuellt nya riktade och generella åtgärder som främjar en ökad it-användning bland småföretag i alla delar av landet i de fall olika slag av marknadsmisslyckanden annars kan konstateras medföra negativa samhällsekonomiska konsekvenser. Syftet är att stärka småföretagens utveckling och konkurrenskraft genom att undanröja hinder mot en ökad användning av itlösningar. Utredaren ska lämna ett delbetänkande . Uppdraget ska redovisas . Olika former av it-lösningar möjliggör för företag att lättare nå nya marknader, uppnå lägre kostnader, förbättra intern och extern kommunikation, förenklar samarbete och koordinering av produktionen med andra företag. It och internet ger även bättre förutsättningar för innovation genom enklare åtkomst till olika former av kunskap och information. Omfattningen av företags användning av it måste ställas i relation till deras faktiska behov utifrån affärsmässiga grunder. Både under- och överinvesteringar i it kan leda till att företagets affärsmöjligheter och ekonomiska styrka försvagas. Det slutgiltiga ansvaret för att bedöma företagets behov av it-använd- ning, liksom förutsättningarna att investera i olika it-lösningar, ligger på de enskilda företagen. Regeringen antog en strategi för ökad tjänsteinnovation. I strategin konstateras bl.a. att det bör finnas en potential för många företag att förmedla tjänster över internet som en vidareutveckling av befintlig verksamhet. Här handlar det om att företag tar till sig den nya tekniken och integrerar den i sin verksamhet. Statliga insatser för att främja it-användningen har främst varit fokuserade på åtgärder som syftar till att stimulera bredbandsutbyggnaden. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) konstaterar i rapporten i landsbygder – IT-användning med fokus på företag med färre än 10 anställda (dnr N2010/4323/ITP) att tillgång till och användning av elektronisk kommunikation är en viktig förutsättning för tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet. Flera myndigheter har också olika former av uppdrag för att uppnå en bred tillgång och användning av it. Tillväxtanalys konstaterar att insatserna i första hand är fokuserade på infrastrukturutbyggnad för att främja en ökad tillgång till it-verktyg. Detta har varit samhällsekonomiskt motiverat då det handlat om att stimulera utbyggnad av infrastrukturen vilket skapat grundläggande tillgång till internet och it-verktyg. Åtgärder som är inriktade på kompetensfrågor för att främja en ökad användning är mindre vanligt förekommande. Hur ett företag tillämpar it i verksamheten är en fråga för det enskilda företaget att hantera. Offentliga åtgärder för att undanröja hinder för ökad it-användning bland småföretag bör begränsas till frågor där olika former av marknadsmisslyckanden leder till samhällsekonomiskt negativa konsekvenser. har genomfört undersökningar om it-användningen i företag med fler än tio anställda. har undersökningen även inkluderat företag med färre än 10 anställda. Undersökningarna visar att det finns påtagliga skillnader avseende mer avancerad it-användning mellan stora och små företag. Andelen stora företag med fler än 250 anställda som bl.a. har fast anslutning till internet (inte DSL) eller använder sig av automatiserat informationsutbyte är drygt 80 procent att jämföras med eller lägre för företag med 1–9 anställda. I Tillväxtanalys studie om it i landsbygder framhålls från kommunala företrädare och företagsrepresentanter att det finns en kunskapsbrist hos de mindre företagen om hur de på bästa sätt kan utnyttja tekniken för att främja och utveckla verksamheten. I en rapport som () skrivit på uppdrag av regeringen framgår att det finns betydande hinder för småföretagens möjligheter att använda eller utveckla it i verksamheten (Barriers to information and communication technology adoption in small firms, N2010/3662/ITP). Globaliseringen öppnar visserligen för nya möjligheter men reser också betydande utmaningar när det gäller att bibehålla och utveckla konkurrenskraften. Ett medel för att klara dessa utmaningar är ett effektivt användande av it. Det kan t.ex. handla om ittillämpningar som effektiviserar den egna administrationen eller kärnverksamheten, tillämpningar som möjliggör enklare och bättre kommunikation med kunder och leverantörer samt tillämpningar som möjliggör en omställning av affärsmodellen. Sammantaget är det viktigt att närmare kartlägga hur itanvändningen på centrala områden ser ut bland svenska småföretag. Med detta som grund bör sedan en avvägning göras av i vilken utsträckning och inom vilka områden ett statligt agerande kan vara samhällsekonomiskt motiverat för att undanröja hinder för en ökad it-användning baserat på marknadsmisslyckanden av olika slag. Kartlägga småföretagens it-användning och behov () bjöd in bl.a. relevanta myndigheter och organisationer till ett rundabordssamtal med anledning av KTH:s rapport. En av slutsatserna från mötet är att det saknas en bred och aktuell analys av it-använd- ningen där företagens behov, ambitioner och upplevda hinder också studeras. Småföretag är inte en homogen grupp. Det är därför viktigt att få en god förståelse för hur synen på it-användningen skiljer sig åt mellan olika typer av småföretag. Branschtillhörighet, geografisk hemvist, kundbas och företagsledningens bakgrund är exempel på faktorer som sannolikt påverkar småföretagens vilja och förmåga att utveckla it-användningen. I KTH:s rapport lämnas exempel på hur småföretag översiktligt kan kategoriseras utifrån deras inställning till it-användning. kartlägga hur den aktuella it-användningen bland småföretag med upp till 50 anställda ser ut och redovisa företag med färre än 10 anställda som en egen kategori, kartlägga vilka hinder som finns för en ökad it-användning samt analysera eventuella behov av åtgärder som syftar till att uppnå bättre affärsutveckling och konkurrenskraft genom it-användning, kartlägga i vilken omfattning och för vilka tillämpningsområden externt kompetensstöd efterfrågas och anlitas, samt analysera skillnader i småföretagens användning, syn på hinder och behov av åtgärder främst med avseende på branschtillhörighet, geografisk hemvist och storlek (företag med färre än 10 anställda jämfört med företag med 10–49 anställda). Kartlägga befintliga åtgärder på lokal, regional och nationell nivå Det finns ingen samlad bild av vilka insatser som görs för att främja en ökad it-användning bland företag i samt effektiviteten i dessa. Tillväxtanalys konstaterar bl.a. i rapporten it i landsbygder att många myndigheter har olika former av uppdrag för att förverkliga målsättningen om en bred tillgång till och användning av it. Ingen närmare genomgång av dessa åtgärder görs emellertid i rapporten. På lokal och regional nivå genomförs också insatser som syftar till att främja en ökad it-användning bland små och medelstora företag. Länsstyrelser, kommuner och kommunala samverkansorgan är exempel på lokala och regionala aktörer som arbetar med frågan. Det är viktigt att en bättre bild erhålls över vilka åtgärder som genomförs nationellt, regionalt och lokalt. Utan en sådan bild är det svårt att bedöma i vilken utsträckning nya åtgärder är motiverade. Viktig erfarenhet och information om redan genomförda åtgärders effekter riskerar också att annars gå förlorad. Även relevanta EU-finansierade program ska ingå i kartläggningen. I kartläggningen av befintliga åtgärder är det angeläget att belysa åtgärdernas genomslag utifrån antalet företag som nås med hjälp av de olika åtgärderna. Kartläggningen ska även innefatta hur och med vilka medel åtgärderna finansieras. kartlägga förekomsten av åtgärder med syfte att undanröja hinder för, och främja, it-användningen bland småföretag på nationell, regional och lokal nivå, redovisa åtgärdernas huvudsakliga syfte och inriktning, redovisa hur åtgärderna finansieras och vilka finansieringskällor som används, utifrån befintliga uppföljningar och utvärderingar analysera om skillnader finns gällande resultat med avseende på t.ex. åtgärdernas syfte, inriktning, genomförande, effektivitet och huvudman, särskilt belysa frågan om åtgärderna riktats till en bred eller smal målgrupp och om det går att se något mönster i åtgärdernas resultat med avseende på detta, redovisa om det finns angelägna områden som de kartlagda åtgärderna inte omfattar och möjliga skäl för detta, samt utifrån kartläggningen föreslå effektiviseringar och eventuella kompletteringar av befintliga åtgärder. Avancerad it-användning bland småföretag är i vissa länder mer utbredd än i . Ett land som ofta lyfts fram är . Det är därför av intresse att analysera bakgrunden till skillnader i itanvändning och lyfta fram goda exempel. Även andra länder som i sammanhanget bedöms vara intressanta att jämföra med bör studeras närmare. Tillväxtanalys har regeringens uppdrag att göra internationella utblickar på bl.a. it-politikens område. Utredaren ska i första hand använda sig av de analyser som myndigheten utarbetar på området. På grundval av dessa kan särskilt intressanta exempel studeras närmare inom ramen för utredningen. Lämna förslag till åtgärder för att främja en ökad it-användning bland småföretag En rad förslag till åtgärder i syfte att främja småföretagens itanvändning har lämnats bl.a. i den ovan nämnda rapporten från . Dessa har emellertid inte utretts i tillräcklig omfattning. Det är angeläget att så görs. Vidare är det önskvärt att analysera inom vilka tillämpningsområden en ökad it-användning främst bör prioriteras utifrån de utmaningar småföretagen ställs inför . Bristande kompetens bland småföretag och höga investeringskostnader är hinder som i olika sammanhang lyfts fram som särskilt angelägna att uppmärksamma. Även bristande anpassning av it-system och applikationer till småföretagens behov och villkor har lyfts fram som ett problemområde. Bristen på standarder inom olika tillämpningsområden kan också utgöra ett problem. Tiden är ofta en knapp resurs för många småföretag vilket måste tas hänsyn till i utformningen av åtgärder. Bristande it-kompetens hos ledningen eller bland de anställda riskerar att medföra att företaget inte har förmågan att se vilka möjligheter en ökad it-användning skulle kunna innebära. Tillgången till extern kompetens har därför identifierats som en viktig fråga. Investeringar i it kan utifrån ett kostnadsperspektiv vara en hindrande faktor för många småföretag. har utvecklingen på it-området inneburit att kostnader för både hård- och mjukvara sjunkit. Till detta kan utvecklingen av olika s.k. molntjänster, där skalbara resurser såsom processorkraft, lagring och applikationer tillhandahålls som tjänster på internet, läggas. Molnet anses av många bedömare öppna upp möjligheterna för småföretag att använda sig av samma it-tillämpningar som tidigare enbart varit förbehållna större företag. Detta möjliggörs genom att företaget enbart betalar för den kapacitet som utnyttjas och att investeringar i dyr hårdvara inte är nödvändig. Det är mot bakgrund av detta angeläget att få belyst i vilken utsträckning kostnader för it-investeringar fortfarande innebär en hindrande faktor och i så fall inom vilka områden samt orsakerna till detta och om åtgärder är påkallade. Leverantörer av it-system och applikationer erbjuder lösningar som främst är avsedda för större företag. Det kan innebära att små företag riskerar att betala för funktioner som inte är nödvändiga utifrån ett litet företags behov. Det finns emellertid exempel där små företag med liknande behov i olika former av nätverk visat sig vara en intressant målgrupp för it-leverantörer. Det är viktigt att närmare studera hur dylika samarbeten bäst främjas och i vilken mån det kan anses föreligga marknadsmisslyckanden på detta område. E-förvaltningstjänster lyfts fram som en möjlighet att för företagen tydliggöra nyttan med olika it-tillämpningar. Genom att myndighetskontakter förenklas och den administrativa bördan minskar blir den direkta nyttan för företagen synliggjord. För flera småföretag kan det på samma sätt vara intressant om möjligheterna att delta i offentliga upphandlingar ökar. Elektronisk upphandling har lyfts fram som en viktig förutsättning för detta. pågår ett utvecklingsarbete på området som leds av Kammarkollegiet. Frågan berörs även till viss del av (Fi 2010:06). Det är angeläget att kartlägga vilka områden inom e- förvaltning och elektronisk upphandling som främst kan fungera som incitament för ökad it-användning bland småföretag och skälen därtill. Vidare är det viktigt att analysera om utvecklingsarbetet på dessa områden tar tillräcklig hänsyn till de små företagens förutsättningar och behov. Minskade hinder för it-användning bland småföretag är som framgår bl.a. av KTH:s rapport viktig ur näringspolitiska och innovationsrelaterade perspektiv. Det är därför angeläget att se över relevanta statliga instrument som finns på dessa områden för att analysera i vilken utsträckning it-kompetens och it-användning kan integreras inom ramen för åtgärderna för att ytterligare stärka deras effektivitet. Småföretag utgör inte en homogen grupp och har inte samma behov för sina verksamheter. Det är viktigt att beakta detta. En central aspekt är därför att överväga vilka åtgärder som är lämpliga att genomföra på en generell nivå. är det angeläget att också analysera om särskilda brister eller hinder finns för identifierbara grupper av småföretag. Det kan t.ex. handla om branschspecifika eller geografiska förutsättningar. utifrån kartläggningarna och analyserna utreda och lämna förslag på justeringar i befintliga åtgärder och föreslå eventuellt nya riktade och generella åtgärder som främjar en ökad itanvändning bland småföretag i alla delar av landet i de fall olika slag av marknadsmisslyckanden annars kan konstateras medföra negativa samhällsekonomiska konsekvenser, närmare utreda de förslag som lämnas i KTH:s rapport och ta ställning till dessa, om behov bedöms finnas lämna förslag till prioriterade grupper av småföretag för vilka det av samhällsekonomiska skäl kan vara motiverat att rikta insatser med avseende på t.ex. bransch, företagsstorlek, geografisk hemvist, särskilt utreda inom vilka befintliga näringspolitiska åtgärder mekanismer för att främja en ökad it-användning skulle kunna integreras och föreslå hur det kan ske, särskilt analysera och redogöra för hur föreslagna åtgärder kan nå ut till identifierade målgrupper av småföretag och i det arbetet ta tillvara de analyser som gjorts av tidigare program, kartlägga på vilka områden inom e-förvaltningen det kan vara särskilt angeläget att utveckla e-tjänster för att förbättra förutsättningarna för en ökad it-användning bland småföretag, särskilt studera utvecklingen av elektronisk offentlig upphandling och identifiera eventuella kritiska brister och åtgärdsförslag ur ett småföretagsperspektiv, samt beakta för förslag som lämnas. Förslag som resulterar i eventuellt ökade kostnader ska finansieras inom nuvarande ekonomiska ramar på området. Utredningens förslag ska i övrigt följa kommittéförordningen (1998:1474). En utgångspunkt i uppdraget är att eventuella offentliga åtgärder ska hantera ett marknadsmisslyckande samt vara samhällsekonomiskt motiverade. Eventuella åtgärdsförslag ska utformas så att kostnader som normalt skulle ha finansierats av företag inte blir en del av det offentliga åtagandet. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska under arbetets gång samråda med relevanta organisationer och myndigheter. Samråd ska ske med näringslivsrepresentanter, , Verket för innovationssystem (), Tillväxtanalys, och Vidare ska utredaren samråda med kommuner och landsting, organ som ansvarar för regional tillväxt i länen, kommuner och länsstyrelser som ansvarar för det regionala tillväxtarbetet. Utredaren ska lämna ett delbetänkande . Uppdraget ska redovisas . Uppdrag för Utredningen om ökad it-användning i småföretag Utredningen om ökad it-användning i småföretag tillsattes med uppdraget att utreda hur småföretagens utveckling och konkurrenskraft kan stärkas genom att undanröja hinder mot en ökad it-användning. I uppdraget ingår bland annat att kartlägga dels hur den aktuella it-användningen bland småföretag ser ut, dels redovisa förekomsten av åtgärder med syfte att främja it-användningen. Utredningen presenterade sitt delbetänkande och ska presentera sitt slutbetänkande . Kontigo har för utredningen genomfört en studie som baserat på konkreta företagsfall beskriver och analyserar småföretags itanvändning och hur denna bidragit till en positiv utveckling av företagens verksamhet. Uppdraget avrapporterades och resultaten presenteras som del av utredningens delbetänkande och med fallstudierna som bilaga till betänkandet. Kontigo har fått en förfrågan från utredningen om följd- och fördjupningsuppdrag kopplat till utredningens arbete med sitt slutbetänkande. Uppdrag och förslag till genomförande redovisas nedan. Förslaget baseras på information som presenterades vid möte 2012- 04-20. Uppdraget syftar till att ta fram underlag till det förslagsarbete som utredningen genomför som del i arbetet med sitt slutbetänkande. Uppdraget avser två delar: 1.Granskning av it som förändringsverktyg i utvecklingsprogram och –satsningar vid och . Granskningen ska ha fokus på hur och i vilken utsträckning som utvecklingsprogram och satsningar vid och har ett perspektiv där it ses som ett strategiskt verktyg för utveckling och förnyelse. Syftet är att ge förslag till hur it skulle kunna integreras och accentueras som ett förändringsverktyg i dessa program och satsningar. 2.Granskning av affärsmodell och –logik i tre branscher och hur it kan bidra till utveckla affärslogiken som stöd för skalbarhet och tillväxt Uppdraget avser en granskning av följande tre branscher: -Kulturella och kreativa näringar. -Vård och omsorg. Granskningen ska ha fokus på frågor kring vad som är motiven och drivkrafterna för utvecklingen inom branscherna samt vilka utmaningar och eventuella hot som branscherna står inför. Samt hur it kan bidra till att utveckla branschlogik, samt tillväxt och skalbarhet i de tre branscherna. Uppdraget har genomförts huvudsakligen som desk research med genomgång och analys av skriftligt material efter webbaserad materialsökning och material kring och program och satsningar Kartläggningar av prioriterade branscher (Besöksnäring, Kulturella och kreativa näringar samt Vård och omsorg) Relevanta policies och strategier på EU och nationell nivå (som strategin för tjänsteinnovationer, digitala agendan etc.) 2It som förändringsverktyg i utvecklings- och programsatsningar Den första delen av uppdraget rör en granskning av hur och i vilken utsträckning som utvecklingsprogram och -satsningar vid och har ett perspektiv där it ses som ett strategiskt verktyg för utveckling och förnyelse samt hur it bättre skulle kunna integreras och accentueras som ett förändringsverktyg i dessa program och satsningar. och driver som del av sitt uppdrag en omfattande stöd- och utvecklingsverksamhet i program och satsningar inom olika områden. För kartläggningen och analysen har det därför varit viktigt att identifiera vilka program och satsningar som är relevanta ur utredningens perspektiv. Kartläggningen baseras på följande utgångspunkter: -Utredningen har fokus på att identifiera satsningar och insatser som kan bidra till att hantera uppenbara marknadsmisslyckanden när det gäller förutsättningarna för små företag att använda it som verktyg för affärsutveckling, effektivisering och förnyelse. -Utredningen har fokus på hur it-användningen i småföretag, företag med upp till 50 anställda. I uppdragsbeskrivningen till utredningen uppmärksammas att småföretag inte är en homogen och att man vill se uppdelning i analys kopplat till bland annat bransch, geografisk hemvist, kundbas och it-mognaden exempelvis bland företagsledning. Insatserna har dock sällan så tydliga avgränsningar vad gäller målgruppen att detta låter göra sig. -Kartläggningen ska ha fokus på pågående satsningar och insatser med en tidpunkt för avslutande , det vill säga pågående insatser som vars inriktning vad gäller it som förändringsverktyg skulle kunna utvecklas. I inventeringen tar vi dock med insatser som avslutats eller som avslutas eller 2013. Detta för att få mer av en helhetsbild av de insatser som myndigheterna har genomfört. Samt för att få en bild av insatser var inriktning och form är intressanta och skulle kunna användas i andra sammanhang för att stödja en utvecklad it-användning i små företag. -Kartläggningen har vidare fokus på insatser som genomförs och finansieras av respektive själva. Vi har i viss utsträckning tagit med insatser där myndigheten är kontaktpunkt/ansvarig på nationell nivå som del i en större satsning eller program inom EU. Även om dessa insatser är svåra på utveckla och förändra på kort sikt. Däremot kan de vara intressanta som exempel på hur man inom EU som på it som förändringsverktyg vid utveckling av företag och näringsliv. -Kartläggningen har också, i enlighet med utredningens inriktning fokus på satsningar och program som är inriktade en ökad it-användning i småföretag, särskilt fokus på insatser för affärs- och verksamhetsutveckling direkt i företagen, det vill säga insatser med tydlig operativ prägel. Det kan röra insatser för utveckling av produkter och tjänster, processer och organisering, marknads- och kundkommunikation, affärsmodeller samt kompetens.