sou · H0B350 · 2012-08-21 00:00:00 — Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1920) om allmän löneavgift att 6 § ska ha följande lydelse. Bestämmelser om särskilda avdrag från den allmänna löneavgif- ten finns i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980). Bestämmelser om avdrag från den allmänna löneavgiften vid verksamhet i nystartszon finns i lagen (2013:00) om särskilda avdrag vid verksamhet i nystarts- zon. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2007:285. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs i fråga om socialavgiftslagen (2000:980) att 1 kap. 1 § ska ha följande lydelse I denna lag finns bestämmelser om avgifter för finansiering av systemen för social trygghet (socialavgifter). Bestämmelser om avgifter för finansiering av ålderspensioner- ingen finns även i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift och lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. av socialavgifter finns i lagen av socialavgifter finns i lagen särskilda avdrag från social- särskilda avdrag från social- (2001:1170) om särskilda avdrag (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäk- i vissa fall vid avgiftsberäk- ningen enligt lagen (1994:1920) ningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och social- om allmän löneavgift och social- avgiftslagen (2000:980). (2000:980). socialavgifterna vid verksamhet i vid verksamhet i nystartszon. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2007:284. lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs att det i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) ska införas en ny paragraf, 7 §, samt närmast före 7 § en ny rubrik av följande lydelse. I de fall rätt till avdrag före- ligger både enligt denna lag och enligt lagen (2013:00) om sär- skilda avdrag vid verksamhet i nystartszon ska avdrag i första hand göras enligt lagen om sär- skilda avdrag vid verksamhet i nystartszon. Denna lag träder i kraft . Härigenom föreskrivs följande. 1 § beslutar vilka områden som enligt lagen (2013:00) om nystartszoner utgör nystartszoner. Sådana beslut ska gälla för en period . Beslut enligt första stycket får enligt 12 § lagen (2013:00) om nystartszoner inte överklagas. Denna förordning träder i kraft . För den som är bosatt inom ett sådant stödområde A eller B, som avses i 2 § förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd eller inom en nystartszon enligt lagen (2013:00) om nystartszoner gäller inte kravet i 8 § första stycket att han eller hon ska vara eller riskera att bli arbetslös för att kunna få stöd. förordning om ändring i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program att 18 § ska ha följande lydelse. Med stöd till start av näringsverksamhet avses stöd till en näringsidkares försörjning under inledningsskedet av näringsverk- samheten. En anvisning till programmet får göras för den som bedöms ha goda förutsättningar att driva näringsverksamheten med tillfreds- ställande lönsamhet och som genom verksamheten kan få varaktig sysselsättning. För den som är bosatt inom ett sådant stödområde A eller B, som avses i 2 § förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd, gäller inte kravet i 8 § första stycket att han eller hon ska vara eller riskera att bli arbetslös för att kunna få stöd. Denna förordning träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2009:1601. förordning om ändring i förordningen (2009:145) med instruktion för Härmed föreskrivs i fråga om förordningen (2009:145) med instruktion för att det i förordningen ska införas en ny paragraf, 4 a §, med följande lydelse. ska med stöd av förordningen (2013:00) om ny- startszoner besluta vilka områden som enligt lagen (2013:00) om nystartszoner utgör nystartszoner. Beslut enligt första stycket ska gälla från som beslutet avser. De ska gälla en period . Denna förordning träder i kraft . 1Utredningens uppdrag och arbete 1.1Utredningens uppdrag och arbete beslutade regeringen om direktiv för utred- ningen (Dir 2011:18). Direktiven finns återgivna som bilaga 1 till detta betänkande. Utredningen ska enligt direktiven se över möj- ligheten att införa ett system med skattelättnader för företag i stadsdelar med utbrett utanförskap, s.k. nystartszoner. Utredningen, som antagit namnet Utredningen om nystarts- zoner, inledde sitt arbete . Utredningen har haft regelbundna sammanträden med de i utredningen förordnade experterna. Totalt har nio sammanträden hållits, varav ett mer omfattande internatsammanträde. Experterna har också bidragit med underlag för utredningens arbete inom respektive kompetens- område. Vid utredningens andra sammanträde höll kammarrättsrådet, docenten en föreläsning om . Sekretariatet har hållit ett särskilt möte med utredningens expert från och två andra representanter från angående administration av ett eventuellt system med nystartszoner. Vidare har sekretariatet haft ett särskilt möte med angående metoden för att utse nystartszoner. Sek- retariatet har också varit i kontakt med för att få information till avsnittet om konsekvenser för brottslig- het. Den särskilda utredaren och sekretariatet har genomfört ett studie- besök i med huvudsakligt syfte att träffa företrädare för den franska myndighet som ansvarar för det franska systemet med skattefria zoner, Zones Franches (ZFU). Utredningen fick då också möjlighet att träffa företrädare för handelskammaren i , som bedriver företagsstödjande verksam- Utredningens uppdrag och arbete het i flera ZFU. Utredningen har även låtit organisationen tagarna genomföra en enkät bland sina medlemmar. Resultatet av denna enkät redovisas i avsnitt 9.7. För att kunna utforma förslaget i fråga om vilka områden som ska utgöra nystartszoner (se avsnitt 11.2), bedöma de offentlig- finansiella konsekvenserna av förslaget (se kapitel 19) och kon- sekvenser för myndigheter och domstolar (se kapitel 20) samt före- slå lämplig finansiering (se kapitel 22) har utredningen köpt in statistiskt material från . Betänkandet innehåller fem huvudsakliga delar. Den första delen, (kapitel 1 och 2) utgör betänkandets inledning med redogörelse för utredningens uppdrag och arbete samt en redogörelse för utred- ningens problembild. Den andra delen (kapitel 3–8), innehåller deskriptiva redogörelser för utgångspunkterna för ett system med nystartszoner och för rättsliga aspekter. Den innehåller också redovisningar av de utländska system som utredningen funnit rele- vanta och av befintliga svenska åtgärder som enligt utredningen bör beaktas. I den tredje delen av betänkandet (kapitel 9–15) gör utred- ningen övervägandet huruvida ett system med nystartszoner bör införas och övergår därefter till bedömningar i fråga om möjlig- heten att införa ett system med nystartszoner och hur ett system med nystartszoner bör utformas. Den tredje delen avslutas med överväganden i fråga om ytterligare åtgärder, kringgående och icke avsett utnyttjande, utvärdering och rapportering samt ikraftträdande. Den fjärde delen av betänkandet (kapitel 16–22) innehåller kon- sekvensanalyser, varav konsekvenserna för företagen och de sam- hällsekonomiska konsekvenserna ägnas särskild uppmärksamhet. Denna del innehåller också utredningens överväganden i fråga om finansiering. Betänkandets huvudsakliga del avslutas med författ- ningskommentarer (kapitel 23). 2Stadsdelar med utbrett utanförskap Av utredningens direktiv framgår att införandet av ett system med nystartszoner ska bidra till att skapa nya jobb och öka sysselsätt- ningen i stadsdelar med utbrett utanförskap. Ett annat mål är enligt direktiven att fler företag startas inom zonerna och att företag inom zonerna ges bättre förutsättningar att växa. För att kunna svara på frågan hur detta bäst kan åstadkommas måste man känna till de problem som systemet med nystartszoner är tänkt att bidra till att lösa, dvs. en problembild måste tecknas. I detta kapitel kommer utredningen därför att diskutera vad utanför- skap är samt vad som kan utgöra utanförskapets bakgrund. Utifrån diskussionen i detta kapitel kommer utredningen i avsnitt 9.3 att vidareutveckla vilka av utanförskapets problem som ett system med nystartszoner kan tänkas avhjälpa. Där kommer utredningen också att belysa de behov som finns för att komma till rätta med proble- men samt de eventuella svårigheter som kan vara förknippade med detta. Begreppet utanförskap kan ha många olika innebörder och kan därför mätas och definieras på många olika sätt, i den mån utanför- skapet över huvud taget kan kvantifieras. Exempelvis kan nämnas att i en rapport1 beräknat utanför- skapet på två olika sätt baserat på två olika modeller. Enligt defini- tionen i den ena modellen, , beräknas utanförskapet genom att arbetskraften i åldrarna 20–minskas med antalet 1 (2010). Stadsdelar med utbrett utanförskap sysselsatta och heltidsstuderande. Enligt denna definition var drygt en miljon invånare 2009. Enligt en alternativ modell, där man istället summerade antalet öppet arbetslösa i SCB:s arbetskraftsundersökningar (), antalet i arbetsmarknads- politiska program, antalet latent arbetssökande, antalet undersyssel- satta, antalet med sjukpenning och antalet med sjuk- eller aktivitets- ersättning, var drygt 1,6 miljoner invånare i utanförskap . Rapporten visar således att det beräknade antalet individer i utan- förskap kan variera kraftigt beroende på vilken definition man använder. Arbetsmarknadsminister redovisade ytter- ligare en definition i en interpellationsdebatt . Enligt denna ska utanförskapet mätas i helårsekvivalenter, där en helårs- ekvivalent motsvarar ett helt års försörjning genom sociala ersätt- ningar och bidrag för en person. Det finns argument för att beakta även andra faktorer än de rent ekonomiska. nämner exempelvis socialt, kultu- rellt, etniskt och politiskt utanförskap, där det sociala utanför- skapet definieras som en kombination av fattigdom och att inte delta i t.ex. utbildning, arbete eller samhällsdebatt2. Som också diskuteras av förutsätter uttrycket utanförskap att det finns någon form av innanförskap och att det finns hinder för att övergå från utanförskap till innanförskap. Dessa hinder kan vara av vitt skilda slag och kan därför kräva en rad olika åtgärder för att bryta ner. Det finns också personer som kan sägas befinna sig utanför utanförskapet, som inte omfattas av någon av de ovan nämnda definitionerna av utanförskap. Det rör sig om personer som inte har någon registrerad inkomst vare sig från bidrag eller från arbete, inte deltar i någon utbildning och inte heller söker arbete genom arbetsförmedlingen.3 Det finns många anledningar till att vissa områden drabbas av en högre grad av utanförskap än andra. Det kan bl.a. bero på att de som lyckas ta sig in på arbetsmarknaden väljer att flytta därifrån när de genom sina ökade inkomster har råd med detta. Kvar i området blir då de som ännu inte tagit sig ur utanförskapet, som inflyttningen till området kanske i första hand sker av andra perso- ner som befinner sig i utanförskap. Dessa områden är ofta invandrar- täta och anses segregerade, vilket kan bero på att utrikes födda har 2Ungdomsstyrelsen (2008), s. 25. 3Svenskt Näringsliv (2012). Stadsdelar med utbrett utanförskap en svagare position på arbetsmarknaden och har svårare att ta sig in på arbetsmarknaden. Ytterligare en anledning kan vara att utrikes födda som bor i områden med hög andel boende med samma geo- grafiska ursprung i högre grad än andra väljer att stanna kvar i samma område även om de förlorar jobbet.4 Denna typ av inlås- ningseffekter leder till att arbetslösa, som kanske hade haft större möjligheter att hitta ett jobb ifall de flyttat, stannar kvar i samma område, vilket i sin tur leder till en högre andel arbetslösa i området. Andra förklaringar kan vara bostadsbrist och diskriminering på bostadsmarknaden. Det bör understrykas att ingen av ovanstående definitioner av utanförskap innehåller något kriterie avseende invandrarbakgrund eller etnisk tillhörighet. Däremot är det ofta så att områden med utbrett utanförskap också är områden med en hög andel invand- rare. I de följande avsnitten vill utredningen av den anledningen ge en beskrivning av invandringens förändrade sammansättning och den ökade urbanisering och segregation som ligger till grund för dagens storstadspolitik. Efter att främst ha bestått av arbetskraftsinvandring kom invandringen till att gradvis förändras . Under de följande decennierna kom en allt större del av invandringen att motiveras av humanitära, snarare än ekonomiska, skäl. Invandringen till har varit av ungefär samma omfattning och utvecklats på samma sätt som den till andra jämförbara länder, men utmärkande för är en förhållandevis hög andel skyddsbehövande och deras anhöriga bland invandrarna. Denna invandring beror alltså inte på en föränd- ring i efterfrågan på arbetsmarknaden, utan på människors behov av skydd i . Av beviljade uppehållstillstånd och uppehålls- rätter i –2009 utgjorde arbete skälet för uppehållstillstånd i mindre än en procent av fallen.5 Förutsättningarna på arbetsmarknaden skiljer sig kraftigt åt beroende på tidpunkt och skäl för invandringen, vistelsetid och födelseland. Generellt gäller att de som invandrade till av arbetskraftsinvandring snabbt etablerade sig på 4Boman (2011). 5Olli Segendorf och Teljsou (2011). Stadsdelar med utbrett utanförskap arbetsmarknaden medan de som kommit haft det svårare. Ställningen på arbetsmarknaden förbättras ju längre en person varit i , men efter invandringstillfället kvarstår fortfarande sysselsättningsskillnader mellan utrikes och inrikes födda.6 Även för invandrare med lång vistelsetid är alltså sysselsättningsgraden låg jämfört med den för infödda svenskar.7 Målet för svensk integrationspolitik är lika rättigheter, skyldig- heter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bak- grund.8 Ett av de områden som identifierats som särskilt viktiga att arbeta med för att uppnå detta mål är fler i arbete, fler före- tagare.9 För att det ska kunna uppnås krävs att de som invandrar ges möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. finns dock tydliga tecken på att många utrikes födda har stora svårig- heter med detta. var andelen sysselsatta i åldersgruppen 16–av utrikes födda , att jämföra med 75,7 pro- cent för inrikes födda.10 Sysselsättningen är speciellt låg bland nyanlända invandrare som kommit till från som flyktingar eller anhöriga till flyktingar. som den ekonomiska segregationen har ökat har även den etniska segregationen tilltagit. Detta innebär att personer med utländsk bakgrund ofta befinner sig i miljöer där många andra också har utländsk bakgrund, som personer med svensk bakgrund återfinns på annat håll, vilket inte bara gäller bostads- marknaden, utan även arbetsmarknaden. Den etniska segregationen beror delvis, men inte enbart, på socioekonomiska skillnader men även om man kontrollerar för inkomster och andra socioekonomiska och demografiska faktorer återstår en betydande del av boende- segregationen.11 En låg sysselsättning för utrikes födda är ett stort samhällspro- blem av flera skäl. För det första medför det en välfärdsförlust för de berörda personerna då de inte ges möjlighet att fullt ut bli del- aktiga i samhället. För det andra går samhället miste om den pro- duktion som dessa personer skulle kunna bidra med. Detta är spe- ciellt allvarligt med tanke på de utmaningar som en åldrande befolk- 6Nekby (2003). 2008/09:1. 10SOU 2011:11, Bilaga 4. 11Nordström och (2010). Stadsdelar med utbrett utanförskap ning medför.12 För det tredje leder ett högt bidragsberoende till stora direkta kostnader för samhället. Å andra sidan utgör utrikes födda en av de grupper där det finns en potential för ökad sysselsättning, vilket skulle kunna avhjälpa den ökade försörjningsbörda som förutspås under de kommande decennierna. Prognoser visar att som försörjningsbördan från den del av befolkningen som är för ung för att vara arbetsför krymper så stiger försörjningsbördan från den äldre delen av befolkningen i en sådan omfattning att den totala försörjnings- bördan förväntas stiga relativt kraftigt de närmaste åren.13 Årsskiftet 2010/uppgick antalet utrikes födda i till knappt 1,4 miljoner, vilket utgjorde av sam- lade befolkning. SCB:s befolkningsprognoser tyder på att utrikes födda kommer att öka sakta och uppgå till efter år 2060.14 Om förvärvsfrekvensen bland de utrikes födda kan ökas kan detta alltså utgöra en värdefull potential. Det är således viktigt, både för de berörda individerna och för samhället, att utrikes föddas möjligheter till inträde på arbetsmarknaden förbättras. 2.4Ökad urbanisering och segregation Urbaniseringen förknippas oftast med en omfördelning av befolk- ningen från landsbygd och småorter till större städer, men måste inte nödvändigtvis bero på flyttningsströmmar inom landet. Det kan också vara så att inflyttningen från utlandet till stor del sker till storstadsområdena. Att invandrare väljer att bosätta sig i stor- städerna kan ha många anledningar, allt ifrån större möjligheter att besöka hemlandet till goda utbildningsmöjligheter och ett mer differentierat näringsliv.15 har urbaniserats i allt högre utsträckning. andra hälft ökade andelen bosatta i städer från tio till tjugo procent, men det är främst som urbanise- ringen antagit den form man oftast tänker på, med betydande omfördelning av befolkningen.16 12SOU 2011:11, Bilaga 4. 13SCB (2010b). 14SCB (2010b). 15Andersson (2000) ställer upp åtta olika möjliga orsaker till denna koncentration av nyanlända invandrare. 16SCB (1999). Stadsdelar med utbrett utanförskap tilltog urbaniseringen i och utlands- födda har utgjort en stor del i detta. Inflyttningen till städerna anses i sin tur ha bidragit till den ökade segregationen inom stä- derna. I samband med inflyttning till städerna och geografisk rör- lighet inom städerna sker en s.k. selektion, ett urval, där de som flyttar till städerna har svårare att hitta boende i attraktiva lägen än de som är bosatta i staden. Detta kan ha flera orsa- ker, såsom sämre kännedom om förhållandena i staden eller att man hamnar längre ned i eventuella bostadsköer.17 som urbaniseringen ökade drabbades av en ekonomisk kris vilket ledde till ökade klyftor mellan olika stadsdelar, eftersom det i hög grad var storstädernas redan utsatta områden som drabbades av krisen.18 I många städer är utanförskapet koncentrerat till vissa områden eller stadsdelar men det är värt att påpeka att segregation och utan- förskap inte enbart är ett storstadsproblem. Regeringens utvecklingsarbete är inriktat på utvärdering, kun- skapsinhämtning, kunskapsutbyte och kunskapsspridning. För att komma ifråga för detta stöd ska kommunerna ha stadsdelar som präglas av låg förvärvsfrekvens, högt uttag av försörjningsstöd och låg behörighet till gymnasieskolan19. Detta arbete har omfattat områden i såväl stora som medelstora och mindre städer (se kapitel 8). En viktig fråga i sammanhanget är dock frågan om segrega- tionen leder till att en enskild individ får ett sämre utfall än om individen hade levt i en annan miljö. Det stora problemet i denna typ av forskning är att visa vad som är orsak och vad som är verkan, de s.k. kausala sambanden. Å ena sidan kan det vara så att boende i ett segregerat område drabbas genom att de får svårare att hitta jobb eller liknande, delvis beroende just på att de bor i ett visst område. Å andra sidan kan det vara så att individer med låga inkomster just på grund av sin låga inkomst hamnar i vissa miljöer. Hur det förhåller sig i detta avseende är mycket svårt att få klarhet i. Empirisk forskning har bland annat bedrivits i där ett antal slumpmässigt utvalda barnfamiljer i fattiga områden gavs möjlighet att flytta till rikare områden. Dessa flyttande familjer kunde sedan jämföras med familjer som inte fick samma möjlighet. Resultatet av jämförelsen var att effekterna var mycket små.20 Detta tyder på att 17Andersson (2000). 18Proposition 1997/98:165. 19Regeringsbeslut A2012/174/IU. 20Ludwig m.fl. (2008). Stadsdelar med utbrett utanförskap den omständigheten att man är bosatt i ett område med utbrett utanförskap inte nödvändigtvis har någon stor negativ effekt i sig. Effekterna av etnisk segregation är också svåra att utreda, men forskningen visar att det inte nödvändigtvis är negativt att hamna i en miljö med många personer av samma bakgrund. Det är snarare så att det är de socioekonomiska omständigheterna, såsom utbild- ning och arbetslöshet/sysselsättning som är viktiga. Eller annor- lunda uttryckt en resurssvag omgivning kan skapa problem, lands- män i sig gör det inte21. 2.5Framväxten av en storstadspolitik Regeringen tillsatte en storstadsutredning för att kartlägga storstadsregionernas utveckling. Detta bidrog bl.a. till att levnads- villkoren i en rad utsatta bostadsområden i städernas förorter upp- märksammades. bildades , vars slut- betänkande lades till grund för en proposition som beskrev stor- städernas potential som tillväxtcentrum och som landets struktu- rella ryggrad.22 konstaterade att det var i storstädernas utsatta stadsdelar som den svenska fattigdomen fanns och att klyftorna mellan olika gruppers arbetsinkomster hade ökat drastiskt . I de utsatta stadsdelarna hade arbetsinkomsterna endast ökat marginellt som arbets- inkomsterna i övriga delar av storstäderna hade ökat med cirka 10 procent.23 fortsatte och förstärktes den sociala och etniska segregationen i storstäderna. Detta ledde till att man utarbetade en samlad stadspolitik. Den politik som växte fram inspirerades av erfarenheter från och hade i första hand fokus på bostads- områden med stor andel boende i vad som kallats utsatta posi- tioner.24 I den ovan nämnda propositionen kan man utläsa två huvudsakliga mål för storstadspolitiken. Dels finns ett s.k. tillväxt- mål, där syftet i första hand är att ge förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt, för att därigenom öka storstädernas attraktivitet. Dels finns ett s.k. segregationsmål, som syftar till att bryta social, etnisk och diskriminerande segregation för att på så sätt skapa 21Nordström och (2010), s. 70. 1997/98:165. 24Se redogörelse i SOU 2004:79. Stadsdelar med utbrett utanförskap Här lades också särskild tyngd vid att stödja de mest utsatta bostadsområdena. Detta ledde i sin tur fram till att de lokala utvecklingsavtalen utarbetades (se kapitel 8). IIUTGÅNGSPUNKTER FÖR ETT SYSTEM MED NYSTARTSZONER För att kunna analysera vilka effekter ett eventuellt införande av nystartszoner kan förväntas få behövs en teoretisk grund att utgå från. I nedanstående avsnitt ges därför en översiktlig genomgång av relevanta ekonomiska teorier. Först behandlas marknadens funktionssätt och hur marknader generellt når ekonomisk jämvikt. Detta följs av en grundligare genomgång av arbetsmarknaden, främst inriktat på vad som påver- kar efterfrågan på arbetskraft. Därefter följer en presentation av förväntade förändringar av arbetskraftsefterfrågan och -utbud till följd av olika former av ekonomiskt stöd till företag. På en produktmarknad med fullkomlig konkurrens möts det sam- lade utbudet från alla producenter och den samlade efterfrågan från alla konsumenter på marknaden, vilket illustreras schematiskt i Figur 3.1. Marknadsutbudet utgörs av en aggregering av de enskilda producenternas utbjudna kvantiteter.