sou · H0B319 · 2012-03-30 00:00:00 — I ett sådant fall har sökanden ändå – i ett internationellt perspektiv – erhållit en snabb och billig granskning av ansökningen. Med det underlag som finns från den nationella ansökningen och den granskning som gjorts av PRV kan sökanden göra en följdansökan vid t.ex. EPO. Den svenska ansökningen kan då överges innan någon översättning behöver ges in. I stället kan patent erhållas i via EPO, varvid endast patentkraven behöver översättas till svenska. 3.2 Internationell patentansökan En internationell patentansökans form och innehåll regleras av PCT och dess tillämpningsföreskrifter. Häri regleras också förfarandet vad gäller den internationella förprövningen. De särskilda bestämmelser i patentlagen som rör internationella patentansökningar har förts samman i kapitel 3 i lagen. I kapitlet regleras bl.a. hur en internationell patentansökan fullföljs i . När den internationella ansökningen har fullföljts gäller huvudsakligen bestämmelserna i kapitel 2 patentlagen. SOU 2012:19 Handläggning av patentansökningar 61 3.2.1 Internationell granskning En internationell patentansökan ges in till mottagande myndighet, som kan vara en nationell patentmyndighet, EPO eller . När ansökningen har getts in anses den ingiven samtliga PCT:s medlemsländer . Ansökningen kontrolleras i formellt hänseende och vidarebefordras därefter till en internationell granskningsmyndighet, som genomför en nyhetsgranskning av ansökningen. När granskningen är avslutad får sökanden en nyhetsgranskningsrapport och ett första utlåtande om uppfinningens patenterbarhet. Sökanden kan med utgångspunkt i rapporten och utlåtandet ta ställning till om han eller hon vill återkalla ansökan eller få den prövad i sak. Sökanden kan därvid välja att fullfölja ansökningen i valda länder. Vilket språk som ansökningen kan lämnas in och granskas på regleras genom avtal mellan och den mottagande respektive granskande myndigheten. En internationell patentansökan som ges in till PRV i egenskap av mottagande myndighet ska vara skriven på svenska, danska, finska, norska eller engelska. I sin egenskap av internationell granskningsmyndighet granskar PRV också patentansökningar på dessa språk, samt i vissa fall även på franska2. Det är samma patentingenjörer vid PRV som tas i anspråk för den internationella granskningen som för granskningen av svenska patentansökningar. I detta förfarande skriver PRV sin nyhetsgranskningsrapport och utlåtandet på engelska. Antalet internationella nyhetsgranskningar som PRV genomför i sin egenskap av ligger på drygt 2 000 . En majoritet av ansökningarna är skrivna på engelska. Om patentansökningen är skriven på något annat språk än engelska ska sökanden till PRV från ingivnings- eller prioritetsdagen ge in en översättning av ansökan till engelska (53 § PK). En internationell ansökan som lämnats in till PRV vidarebefordras till för arkivering och publicering. 2 I praktiken har det dock inte förekommit att PRV granskat en internationell ansökning på franska. Handläggning av patentansökningar SOU 2012:19 62 3.2.2 Nationell fullföljd PCT-förfarandet innebär att sökanden kan skjuta upp handläggningen av patentansökningen vid de respektive nationella patentmyndigheterna. Först när 30 eller 31 månader förflutit från den internationella ingivnings- eller prioritetsdagen måste ansökningen fullföljas i de länder där sökanden önskar få patentskydd. har sökanden haft möjlighet att bedöma patenterbarheten och få en uppfattning om det kommersiella värdet i uppfinningen. Sökanden har då ett bättre underlag för att besluta om och i vilka länder skydd ska sökas. Kostnaderna för den nationella fullföljden kan därmed också senareläggas. Den slutliga prövningen av om patent kan meddelas för en viss stat görs alltid av den myndighet som är behörig att fatta beslut med verkan för staten i fråga, i allmänhet respektive nationell patentmyndighet eller EPO. Vid denna prövning är PCT-myndigheternas rapporter vägledande men inte bindande. För de beslutande patentmyndigheternas del syftar det internationella förfarandet till att underlätta den fortsatta handläggningen av patentansökningen. Bestämmelser om fullföljd i av en internationell patentansökan enligt PCT finns i 31 § PL. Fullföljd sker genom att sökanden från ingivnings- eller prioritetsdagen ger in en översättning till svenska av ansökningen eller, om ansökan är skriven på svenska, en kopia av denna. Sökanden ska också betala en avgift till PRV. I enlighet med vad som anges i 39 § PB ska riktigheten av översättningen intygas. Sedan den internationella patentansökningen har fullföljts, behandlas ansökningen i stort sett som en nationell ansökan och handläggs alltså enligt 2 kap. PL (se 33 § PL). I regel har PRV fattat beslut från ingivnings- eller prioritetsdagen, dvs. efter att tidsfristen för fullföljd löpt ut. I den mån ett patent beviljas sker detta med tillämpning av nationell lagstiftning, dvs. ett nationellt svenskt patent meddelas. 3.3 Ansökningars allmänna tillgänglighet 3.3.1 Nationella ansökningar Enligt 22 § första stycket PL ska handlingarna i ett patentärende hållas tillgängliga för allmänheten från och med den dag då patentet meddelades. Den genomsnittliga handläggningstiden för ett SOU 2012:19 Handläggning av patentansökningar 63 svenskt nationellt patent är . I praktiken är ansökningen dock offentlig . Av 22 § andra stycket PL framgår att handlingarna i ett ansökningsärende ska hållas tillgängliga för allmänheten när 18 månader förflutit från ingivnings- eller prioritetsdagen. Själva ansökningen, dvs. beskrivning, patentkrav och sammandrag, publiceras också i Svensk Patentdatabas. Inga avgifter utgår för denna publicering. Om ansökningen är skriven på ett annat språk än svenska har sökanden också förelagts att komma in med en översättning till svenska innan ansökningen hålls allmänt tillgänglig. När ansökningen publiceras ska detta alltså ske på svenska. 3.3.2 Internationella ansökningar En internationell ansökan jämte den granskande myndighetens nyhetsgranskningsrapport publiceras av 18 månader efter ingivnings- eller prioritetsdagen. Publiceringen sker på något av PCT:s publiceringsspråk: engelska, franska, japanska, ryska, tyska, spanska, kinesiska, arabiska, koreanska och portugisiska. En majoritet av ansökningarna publiceras på engelska. Därefter följer i ordning japanska, tyska, kinesiska och koreanska3. Vid publiceringstillfället omfattar ansökningen samtliga PCT:s medlemsstater; först vid fullföljden bestämmer sökanden i vilka länder han eller hon önskar få patentskydd. Även en ansökan som kan komma att leda till ett patent i publiceras alltså vid artonmånadersdagen på något av PCT:s tio publiceringsspråk; någon publicering på svenska äger inte rum . Först när ansökningen fullföljs i ska en översättning till svenska ges in. När översättningen inkommit till PRV blir ansökningen allmänt tillgänglig i patentlagens mening. publiceras ansökningen i svensk översättning i Svensk Patentdatabas. 3.4 Det provisoriska skyddet Redan under ansökningsstadiet uppkommer ett visst skydd för uppfinningen. I patentlagstiftningen finns intaget bestämmelser om s.k. provisoriskt skydd. Det provisoriska skyddet innebär att 3 : in 2010 (). Handläggning av patentansökningar SOU 2012:19 64 sökanden under vissa förhållanden kan ha rätt till skadestånd även för tiden innan patentet har meddelats. 3.4.1 Nationella ansökningar Det provisoriska skyddet för en nationell patentansökan regleras i 60 § PL. Enligt denna bestämmelse uppkommer skyddet när ansökningen blir allmänt tillgänglig enligt 22 § PL. Det provisoriska skyddet innebär att sökanden kan ha rätt till skadestånd av den som efter det att ansökningen har blivit offentlig yrkesmässigt utnyttjar den uppfinning för vilken skydd söks. En förutsättning är dock att ansökningen också leder till ett patent. Talan om patentintrång vid domstol kan alltså väckas först när patentet har meddelats. Det provisoriska skyddet innebär alltså att patenthavaren kan ha rätt till skadestånd från en intrångsgörare inte bara i tiden efter att patentet har meddelats utan även under en del av ansökningstiden. Lydelsen av patentkraven kan dock ha justerats i tiden mellan att ansökningen offentliggjordes och patentet meddelades. För tiden innan patentet har meddelats omfattar patentskyddet därför bara det som framgår såväl av patentkraven i deras lydelse när ansökningen blev allmänt tillgänglig som av patentkraven enligt det meddelade patentet, dvs. endast vad som täcks av båda lydelserna. Rätten till skadestånd är begränsad till att avse ersättning för utnyttjande enligt 58 § andra stycket PL. Skadeståndsskyldighet finns inte bara vid uppsåt eller oaktsamhet utan också om intrångsgöraren var i god tro. Enligt förarbetena bör skadestånd vid god tro emellertid utdömas endast i undantagsfall (NU 1936:6 s. 438). I sammanhanget kan dock påpekas att åberopande av det provisoriska skyddet i praktiken inte har förekommit i tvister inför domstol i . 3.4.2 Internationella ansökningar Som ovan angivits publiceras en internationell ansökan genom försorg 18 månader från ingivnings- eller prioritetsdagen. Denna internationella publicering äger inte rum på svenska. Något provisoriskt skydd inträder inte heller i i samband med publicering. Först när en översättning till svenska getts in till PRV och myndigheten därefter håller ansökningen allmänt SOU 2012:19 Handläggning av patentansökningar 65 tillgänglig enligt 22 § andra stycket PL uppkommer det provisoriska skyddet enligt 60 § PL (se 33 § tredje och fjärde stycket PL). 67 4 Patent i Parallellt med de nationella patenten finns även det europeiska patentsystemet. Som nämnts är inte ett patent beviljat av EPO ett regionalt gällande odelbart patent utan ett antal nationella patent, vars omfattning beror på hur många länder patentet validerats i. Det finns alltså inte något regionalt europeiskt patent med enhetlig verkan i hela territoriet. Frågan har emellertid diskuterats . Diskussionerna har kantats av många meningsskiljaktigheter men intensiva förhandlingar förs nu för att leda projekten i hamn. 4.1 Europeiskt patent Regler om en europeisk patentansökans form och innehåll finns i EPC. Konventionen och dess tillämpningsföreskrifter innehåller också bestämmelser om ansökningens handläggning och de materiella villkoren för patentbeviljande. Vid tillträdde till EPC infördes ett nytt kapitel 11 i patentlagen, som innehåller bestämmelser om europeiska patentansökningar och europeiska patent i . 4.1.1 Handläggningen vid EPO En europeisk patentansökan handläggs och bedöms av EPO, som också beviljar patent om de materiella och formella förutsättningarna enligt EPC är uppfyllda. Kraven på ansökans innehåll motsvarar i princip kraven på en svensk ansökan. Språket i ansökningsförfarandet är i huvudsak reglerat i artikel 14 i EPC. En ansökan om europeiskt patent kan ges in till EPO på valfritt officiellt språk i någon av medlemsstaterna till EPC. En ansökan kan alltså inges på svenska. måste emellertid en översättning till något av verkets officiella språk lämnas in. Patent i SOU 2012:19 68 har tre officiella handläggningsspråk; engelska, franska och tyska. Sökanden kan välja vilket av de tre handläggningsspråken som han eller hon vill använda sig av. Det språk som sökanden har valt ska i princip användas vid all handläggning och kommunikation som rör ansökningen eller det patent som har meddelats i anledning av denna. En europeisk ansökan offentliggörs av EPO . Publiceringen av ansökningen sker på handläggningsspråket. Detta offentliggörande ersätter sådana krav som finns i respektive medlemslands lagstiftning på att patentansökningar ska hållas allmänt tillgängliga. Någon publicering sker alltså inte i konventionsländerna . När EPO har granskat ansökningen och bedömer att patent kan meddelas informerar verket sökanden om i vilken lydelse det avser att meddela patent. Sökanden föreläggs då att ge in en översättning av patentkraven till de två officiella språk som inte har varit handläggningsspråk. När patentet har beviljats kungörs det och en patentskrift publiceras. , som består av beskrivning och eventuella ritningar samt patentkrav, publiceras på handläggningsspråket och inkluderar även översättningen av patentkraven till de två andra officiella språken. 4.1.2 Nationell validering När patentet har meddelats vid EPO väljer sökanden i vilka länder han eller hon önskar validera patentet. Innebörden av en sådan validering är att det europeiska patentet då får samma rättsställning som om det vore beviljat av den nationella patentmyndigheten och har också rättsverkningar enligt den nationella lagstiftningen. I valideras ett europeiskt patent genom att patenthavaren från EPO:s kungörelse ger in en översättning av patentkraven till svenska. Om patentet har meddelats på engelska behöver någon ytterligare översättning inte göras. Om patentet har meddelats på franska eller tyska ska en översättning till engelska eller svenska av beskrivningen ges in. Sökanden ska vidare betala en avgift till PRV (82 § PL). Kungörelse om vilka europeiska patent som fått giltighet i sker i . Publicering av patentskriften sker i Svensk Patentdatabas. Av de europeiska patent som validerades i hade meddelats på engelska av EPO. I dessa fall behövde patenthavaren endast översätta kraven till svenska vid valideringen. SOU 2012:19 Patent i 69 Övriga meddelades alltså på tyska eller franska, varvid patenthavaren – utöver att översätta patentkraven till svenska – kunde välja att översätta beskrivningen till svenska eller engelska. Den av PRV publicerade patentskriften innehåller patentkraven i svensk översättning. Om patentet har meddelats på engelska, hämtar PRV beskrivningen från patentskriften såsom den publicerats av EPO. I sådant fall kommer även kraven på engelska att ingå i den patentskrift som publiceras av PRV. I annat fall publiceras den översättning av beskrivningen – till svenska eller engelska – som lämnats in till PRV av patenthavaren. PRV:s hantering av de europeiska patenten vid den nationella valideringen är inskränkt till att kontrollera att de formella förutsättningarna är uppfyllda. Någon materiell prövning äger alltså inte rum och PRV har ingen skyldighet att kontrollera att de översättningar som inkommer överensstämmer med lydelsen enligt handläggningsspråket vid EPO. Bestämmelsen i 39 § PB att översättningens riktighet ska intygas är inte tillämplig på översättningar av europeiska patent eller europeiska patentansökningar. 4.1.3 Londonöverenskommelsen Vid tillkomsten av EPC togs det i konventionen in bestämmelser som ger möjlighet för ett land att kräva att patenthavaren ger in en översättning av patentet till det landets officiella språk som villkor för att patentet ska få rättsverkan i det landet (artikel 65 EPC). I samband med tillträde till konventionen påpekades i propositionen att större delen av patenten för troligen skulle komma att meddelas i form av ett europeiskt patent. Om en översättning då inte krävdes, skulle endast en mindre del av de patentskrifter som blev gällande här i landet komma att finnas på svenska. Det uttalades vidare att det var ett väsentligt intresse för svenskt näringsliv och svenska uppfinnare att i fråga om varje patent som gäller för den text som ligger till grund för patentet finns tillgänglig på svenska (prop. 1977/78:1 Del A s. 299 ff. och 302 f.). Det ansågs därför uppenbart att borde utnyttja möjligheten att kräva översättning till svenska. För att ett europeiskt patent skulle få giltighet i krävdes alltså vid tillträdet att sökanden gav in en svensk översättning till PRV av hela patentskriften. Patent i SOU 2012:19 70 Inte bara utan flertalet länder utnyttjade denna möjlighet att kräva översättning som villkor för en nationell validering. Dessa nationella översättningskrav ledde emellertid till att kostnaderna för validering av europeiska patent blev betydande. Enligt beräkningar, sammanställda av EPO , kunde den totala kostnaden för ett genomsnittligt europeiskt patent som validerats i åtta länder och där förblir giltigt uppskattas till sammanlagt . Av denna kostnad utgjorde eller översättningskostnader. Konventionsstaternas krav på översättning var alltså en väsentligt fördyrande faktor för erhållande av ett europeiskt patent. Kostnaderna för ett europeiskt patent beräknades också vara väsentligt högre än kostnaderna för att erhålla patent i eller . En reducering av patenteringskostnaderna, inklusive översättningskostnaderna, ansågs vara väsentlig för att skapa bättre förutsättningar för företag att skydda sina innovationer och därmed stimulera forskning, teknikutveckling och tillväxt. I syfte att sänka översättningskostnaderna för patenthavarna antog EPC-länderna en överenskommelse om tillämpning av artikel 65 i EPC (den s.k. Londonöverenskommelsen). Överenskommelsen innebär att de EPC-länder som har något av EPO:s handläggningsspråk som ett av sina officiella språk avstår från att kräva översättning av patentskriften för att patentet ska bli giltigt i landet. EPC-stater som inte har ett officiellt språk som också är handläggningsspråk i EPO ska peka ut ett av de tre handläggningsspråken och avstå från översättning, om patentskriften finns på det utpekade språket. Även i fall när patentskriften finns på detta språk har dessa länder dock alltjämt rätt att kräva översättning av patentkraven till ett av sina officiella språk. I överenskommelsen anges att det inte finns något hinder för anslutna stater att föreskriva att en översättning av patentakskriften i sin helhet krävs i de fall en tvist uppstår. är 18 länder anslutna till Londonöverenskommelsen2 . De länder som helt har tagit bort kravet på översättning är , , , , , och . I dessa länder blir alltså patentet 1 Uppgifterna har redovisats i bilaga 7 till betänkandet Harmoniserad patenträtt (SOU 2003:66). 2 , , , , , , , , , , , , , , , , och . Anslutning övervägs i , och . SOU 2012:19 Patent i 71 gällande såsom det meddelats vid EPO. , och kräver endast att patentkraven översätts till det nationella språket; någon översättning av beskrivningen krävs inte oavsett på vilket språk patentet har meddelats. Om patentet meddelats på engelska behövs för validering i , , , , och endast kraven översättas till det nationella språket. Om patentet har meddelats på tyska eller franska, ska beskrivningen i dessa länder översättas till engelska eller till det nationella språket3. tillträde till Londonöverenskommelsen medförde ändringar i 82, 83 och 91 §§ patentlagen och att en ny 68 a § infördes. Ändringarna trädde i kraft . 4.1.4 Särskilda bestämmelser för europeiska patent i patentlagen Enligt EPC är det den lydelse som ett europeiskt patent eller en europeisk patentansökan har på handläggningsspråket som äger vitsord såväl vid EPO som i konventionsländerna (artikel 70 (1) EPC). Om landet har uppställt krav på att patentet översätts vid valideringen kan denna översättning emellertid också ges vitsord i det landet. I anledning av att vid tillträdet till EPC valde att kräva att det europeiska patentet skulle översättas till svenska och att översättningen skulle ha vitsord här i landet togs det i 11 kap. patentlagen in bestämmelser som reglerar förhållandet mellan lydelsen enligt handläggningsspråket och den svenska översättningen. Dessa bestämmelser är styrda av EPC (artikel 70 (3) och (4) EPC). Av 90 § PL framgår att om den översättning som har lämnats in till PRV inte överensstämmer med handlingens lydelse på handläggningsspråket vid EPO, omfattar patentskyddet endast vad som framgår av båda lydelserna. Skydd finns alltså bara för det som har täckning i båda språkversionerna av kraven. Innebörden är alltså att patentskyddet inte kan utvidgas genom att den svenska översättningen av patentkraven får en vidare formulering än kraven enligt handläggningsspråket vid EPO. Innehåller lydelsen på handläggningsspråket något som inte återfinns i översättningen, finns inte heller något skydd i den delen. I mål om ogiltighet har 3 godtar dock bara en översättning till engelska av beskrivningen. Patent i SOU 2012:19 72 dock lydelsen på handläggningsspråket ensam vitsord (90 § andra stycket PL). I sådant fall saknar översättningen alltså relevans. Till följd av att översättningen har vitsord vid tolkningen av skyddsomfånget av patentet har patenthavaren också getts möjlighet att ge in en rättelse av översättningen till PRV (91 § PL). När rättelsen har getts in och en avgift betalats gäller den rättade översättningen istället för den tidigare. Om någon, innan en rättad översättning blev gällande, i god tro börjat utnyttja uppfinningen yrkesmässigt i – eller vidtagit väsentliga åtgärder för att utnyttja uppfinningen – på ett sätt som enligt den tidigare översättningen inte utgjorde intrång i patenthavarens rätt uppkommer en typ av föranvändarrätt (91 § tredje stycket PL). 4.1.5 Det provisoriska skyddet för europeiska patentansökningar Enligt EPC ska en europeisk patentansökan ha samma rättsverkan i konventionsländerna som en nationell patentansökan. Ett konventionsland får dock föreskriva att det provisoriska skyddet för en europeisk patentansökan inte inträder förrän sökanden har tillhandahållit en översättning av patentkraven till landets officiella språk. I enlighet med de resonemang som redovisats ovan under avsnitt 4.1.3 ansågs det vid tillträde till EPC att det skulle vara en förutsättning för att provisoriskt skydd skulle uppkomma i att patentkraven översattes till svenska. Det provisoriska skyddet för europeiska ansökningar regleras i i 88 § PL. I paragrafens första stycke regleras förutsättningarna för att det provisoriska skyddet ska inträda och i andra stycket regleras omfattningen av detta skydd. Av första stycket framgår att det provisoriska skyddet uppkommer genom att sökanden till PRV ger in en översättning till svenska av patentkraven enligt den lydelse av patentansökningen som har publicerats av EPO. När översättningen inkommit och en avgift betalats ska PRV kungöra detta och hålla översättningen allmänt tillgänglig. Enligt 88 § andra stycket PL gäller samma förutsättning som för nationella patentansökningar, dvs. för att det provisoriska skyddet ska kunna åberopas krävs ansökningen leder till patent i . Vidare omfattar patentskyddet endast vad som framgår såväl av patentkraven i dess lydelse i ansökningen som av patentkraven enligt det meddelade patentet. SOU 2012:19 Patent i 73 gäller dock också att patentskyddet endast omfattar vad som framgår såväl av patentkravens lydelse enligt de översättningar som getts in till PRV som lydelsen enligt handläggningsspråket vid EPO (90 § PL). Detta innebär att den som ska bedöma omfattningen av det provisoriska skyddet för en europeisk patentansökan kan komma att behöva ta hänsyn till fyra uppsättningar av patentkraven. Eftersom den svenska översättningen getts vitsord har sökanden också möjlighet att rätta sådan översättning som getts in enligt 88 § PL (91 § andra stycket PL). Till följd härav kan det också uppstå en typ av föranvändarrätt i enlighet med 91 § tredje stycket PL. publicerar PRV inte de översättningar av patentkraven i en europeisk patentansökan som ges in till PRV. Den som önskar ta del av översättningen får därför vända sig direkt till PRV och begära att få del av handlingarna. inkom översättningar till svenska av patentkraven avseende 27 europeiska patentansökningar till PRV. Detta ska jämföras med de ca 8 800 europeiska patent som valideras i . I praktiken utnyttjas alltså mycket sällan möjligheten att ansöka om provisoriskt skydd i för europeiska patentansökningar. 4.2 Enhetligt patentskydd Mot bakgrund av att det alltjämt är förknippat med höga kostnader att erhålla patentskydd i pågår arbete med att ta fram ett patent med enhetlig verkan i hela regionen. Ett sådant system förväntas minska kostnaderna för att erhålla patentskydd i , främja innovationsklimatet och gynna europeiska företags konkurrenskraft. Dessa diskussioner har kantats av många meningsskiljaktigheter och förhandlingarna har legat nere.