sou · GZB38 · 2012-01-01 00:00:00 — 26 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om be- stämmandet av det bidrag som kommunerna enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 31 §, 19 kap. 25 § och 25 kap. 11 § är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristå- ende skolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg. (---). 27 § Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestäm- mer får meddela föreskrifter om det belopp som kommunen ska betala i stället för vad som anges i 8 kap. 21–23 §§, 9 kap. 19– 21 §§, 10 kap. 37–39 §§, 11 kap. 36–38 §§, 16 kap. 52–55 §§, 17 kap. 31–34 §§ och 19 kap. 25– 26 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om be- stämmandet av det bidrag som kommunerna enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 31 §, 19 kap. 46 § och 25 kap. 11 § är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristå- ende skolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg. (---). 27 § Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestäm- mer får meddela föreskrifter om det belopp som kommunen ska betala i stället för vad som anges i 8 kap. 21–23 §§, 9 kap. 19– 21 §§, 10 kap. 37–39 §§, 11 kap. 36–38 §§, 16 kap. 52–55 §§, 17 kap. 31–34 §§ och 19 kap. 46– 27 §§, när bidraget avser en elev som ges utbildning till följd av 2 och 3 §§ eller med stöd av före- skrifter som har meddelats med stöd av 5 §. 49 §§, när bidraget avser en elev som ges utbildning till följd av 2 och 3 §§ eller med stöd av före- skrifter som har meddelats med stöd av 5 §. Denna lag träder i kraft den (datum år) och ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter den (datum år). Poängplan för nationella program i gymnasiesärskolan De ämnen som i minst angiven omfattning, ska ingå i de nationella programmen (gymnasiesärskolegemensamma ämnen) Svenska eller svenska som programmet får sin karaktär förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039) Härigenom föreskrivs i fråga om gymnasieförordningen (2010:2039) dels att 13 kap. ska upphöra att gälla, dels att bilagorna 2 och 3 ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 1–4 §§ och 8 §, 4 kap. 1–4 §§, 11–12 §§ och 15 §, 5 kap. 1 §, 9 §, 11–13 §§, 16 §, 18 §, 26 § och 30–31 §§, samt 8 kap. 1 §, 4 § och 8 §, 10 kap. 2 §, 4 §, 10 § och 12 § samt 14 kap. 3 §, 7– 9 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubrikerna till 4 kap., 5 kap. och 8 kap. och 10 kap. samt rubrikerna närmast före 8 kap. 4 § och 10 kap. 12 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken till bilaga 1 ska lyda Nationella inriktningar på de nationella programmen i gymnasieskolan och programgemen- samma ämnen för respektive program, dels att det i förordningen ska införas ett nytt kapitel, 13 kap., av följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas två nya paragrafer, i 7 kap. 11 § och i 10 kap. 1 a §, avföljande lydelse, dels att det i förordningen ska införas en ny bilaga, bilaga 2, av följande lydelse. 1 § Förordningen innehåller följ- ande kapitel: – utbildning för döva och hörselskadade (10 kap.), (---). 1 § Förordningen innehåller följande kapitel: – utbildning för döva och hör- selskadade inom gymnasieskolan samt riksrekryterande utbildning inom gymnasiesärskolan för elever med utvecklingsstörning i kombination med ytterligare funktionsnedsättning (10 kap.), (---). Bestämmelser som gäller gymnasiesärskolan 2 § Bestämmelser som gäller enbart gymnasiesärskolan finns i 13 kap. Bestämmelser som gäller både gymnasiesärskolan och gymnasieskolan finns i 2, 3, 4 kap. 15–20 §§, 9 kap. 9 § och 14 kap. Övriga bestämmelser avser endast gymnasieskolan. Bestämmelser som gäller gymnasiesärskolan 2 § Vilka bestämmelser som gäller gymnasiesärskolan framgår av 13 kap. Övriga bestämmelser avser endast gymnasieskolan. 3 § I förordningen avses med –arbetsplatsförlagt lärande: lärande på ett program som genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan, –fullständigt program: betyg från kurser i en omfattning om 2 500 gymnasiepoäng enligt en individuell studieplan, –garanterad undervisningstid: den minsta undervisningstid i timmar som eleverna ska erbju- das enligt 16 kap. 18 § skollagen (2010:800), –gymnasial lärlingsutbildning: utbildning inom ett yrkespro- gram som till mer än hälften genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan, 3 § I förordningen avses med –arbetsplatsförlagt lärande: lärande på ett program som genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan, –fullständigt program: betyg från kurser i en omfattning om 2 500 gymnasiepoäng respektive 3 000 gymnasiesärskolepoäng en- ligt en individuell studieplan, –garanterad undervisningstid: den minsta undervisningstid i timmar som eleverna ska erbjudas enligt 16 kap. 18 § och 19 kap. 19 § skollagen (2010:800), – gymnasial lärlingsutbildning: utbildning inom ett yrkespro- gram eller ett nationellt program inom gymnasiesärskolan som till mer än hälften genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan, – gymnasiearbete respektive gym- om 100 gymnasiepoäng som ele- nasiesärskolearbete: en uppgift om verna genomför inom ramen för eleverna genomför inom ramen ämnen: de ämnen som ska ingå i samma ämnen: de ämnen som som framgår av bilaga 3 till ska ingå i programmen i den bilaga 3 respektive bilaga 4 till – gymnasiepoäng: ett studieomfattningen av en kurs, gymnasiesärskolepoäng: ett mått genom vilka ett program får sin genom vilka ett program får sin nationella programråd för yrkes- nationella programråd för yrkes- programmen som Statens skol- programmen som Statens skol- verk ska ansvara för enligt 8 § verk ska ansvara för enligt 8 § förordningen (2009:1214) initieras av huvudmän eller av initieras av huvudmän eller av enligt 6 § och som Statens skol- skolverk har meddelat före- om enligt 4 §, skrifter om enligt 4 §, ämnen eller kurser som inom ämnen eller kurser som inom skrifter om enligt 4 kap. 5 §, om enligt 4 kap. 5 §, – programgemensamma ämnen: – programgemensamma ämnen: kurser i gymnasiegemensamma kurser i gymnasiegemensamma ämnen utöver den omfattning ochsom anges i bilaga 3 till skolla- gymnasiesärskolegemensamma gen eller andra kurser och som ämnen utöver den omfattning ska läsas av alla elever på pro- som anges i bilaga 3 och bilaga 4 grammet, till skollagen eller andra kurseroch som ska läsas av alla elever på programmet,– riksrekryterande utbildning: – riksrekryterande utbildning: en utbildning till vilken sökande en utbildning till vilken sökande från hela landet ska tas emot i från hela landet ska tas emot i första hand, första hand,– studieväg: det program, och i – studieväg: det program, och i förekommande fall den inrikt- förekommande fall den ning, den gymnasiala lärlingsut- inriktning, den gymnasiala bildning eller den särskilda vari- lärlingsutbildning eller den ant som eleven går på, särskilda variant som eleven gårpå,– särskild variant: en utbild- – särskild variant: en utbild- ning som enligt 5 kap. 1 § får ning som enligt 5 kap. 1 § får avvika från vad som annars avvika från vad som annars gäller för nationella program, gäller för nationella program,– yrkesutgång: en benämning – yrkesutgång: en benämning för en viss yrkeskompetens till för en viss yrkeskompetens till vilken en kombination av kurser vilken en kombination av kurser inom yrkesprogrammens pro- inom yrkesprogrammens pro- gramfördjupning leder, gramfördjupning leder,– yrkesämnen: yrkesinriktade – yrkesämnen: yrkesinriktade karaktärsämnen. karaktärsämnen.Ämnesplaner Ämnesplaner4 § Enligt 16 kap. 21 § skolla- 4 § Enligt 16 kap. 21 § och gen (2010:800) ska det för varje 19 kap. 21 § skollagenämne finnas en ämnesplan. Den (2010:800) ska det för varje ska ge utrymme för läraren och ämne finnas en ämnesplan. Den eleverna att själva planera ska ge utrymme för läraren och undervisningen. eleverna att själva planeraundervisningen.Av ämnesplanen ska följande Av ämnesplanen ska följande framgå: framgå:108 – ämnets syfte, – ämnets syfte, – varje kurs som ingår i ämnet, – varje kurs som ingår i ämnet, – det centrala innehållet för – det centrala innehållet för som varje kurs omfattar, och som varje kurs omfattar, och Förutom när det gäller de Förutom när det gäller de gymnasieskolan får Statens skol- föreskrifter om ämnesplaner. föreskrifterna får det framgå att vissa kurser eller ämnen bara får får det framgå att vissa kurser anordnas på vissa utbildningar. eller ämnen bara får anordnas på 8 § För yrkesprogrammen det finnas ett eller flera lokala programråd för samverkan mel- ett eller flera lokala programråd lan skola och arbetsliv. för samverkan mellan skola och la program ska ingå i de lokala program i gymnasieskolan. 1 § Ett nationellt program inom 1 § Ett nationellt program inom –programgemensamma ämnen, –i förekommande fall för in- riktningen gemensamma karak- tärsämneskurser, –kurser inom det individuella valet, och Bestämmelser om utbild- ningens omfattning finns i bilaga 3 till skollagen (2010:800) och i bilaga 1 till denna förord- ning. 2 § De nationella inriktningarna framgår av bilaga 1. respektive gymnasiesärskole- gemensamma ämnen, –programgemensamma ämnen, –i förekommande fall för in- riktningen gemensamma karak- tärsämneskurser, –programfördjupning, respek- tive inom gymnasiesärskolan pro- gramfördjupning eller program- breddning, –kurser inom det individuella valet, och –gymnasiearbete respektive gymnasiesärskolearbete. Bestämmelser om utbildningens omfattning finns i bilaga 3 och 4 till skollagen (2010:800) och i bilaga 1 och 2 till denna förordning. 2 § De nationella inriktningarna i gymnasieskolan framgår av bilaga 1. De nationella inrikt- ningarna i gymnasiesärskolan framgår av bilaga 2. Gymnasial lärlingsutbildning 3 § Gymnasial lärlingsutbildning får börja det första läsåret inom alla yrkesprogram. Gymnasial lärlingsutbildning 3 § Gymnasial lärlingsutbildning får börja det första läsåret inom alla yrkesprogram i gymnasie- skolan. Gymnasial lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan får börja det första, andra, tredje eller fjärde läsåret inom de nationella pro- gram i gymnasiesärskolan som framgår av 19 kap. 9 § skollagen (2010:800). 4 § Rektorn ska för varje elev utse en lärare att vara ansvarig för gymnasiearbetet. 4 § Rektorn ska för varje elev utse en lärare att vara ansvarig för gymnasiearbetet respektive gymnasiesärskolearbetet. 11 § En elev som har ett annat språk än svenska som moders- mål får läsa svenska som andra- språk som gymnasiegemensamt ämne i stället för svenska. Eleven får då läsa svenska som individuellt val. 11 § En elev som har ett annat språk än svenska som moders- mål får läsa svenska som andra- språk som gymnasiegemensamt respektive gymnasiesärskole- gemensamt ämne i stället för svenska. Eleven får då läsa svenska som individuellt val. ska förekomma på alla yrkes- ska förekomma på alla yrkes- elev som går på gymnasial lär- minst och på alla nationella program i gymnasie- genomföra minst hälften av sin elev som går på gymnasial lär- genomförs på en arbetsplats ska genomföra minst hälften av sin genomförs på en arbetsplats ska i gymnasieskolan anses motsvara 23 timmars garanterad under- program och får då också visningstid och i gymnasiesär- besluta om i vilken omfattning. skolan anses motsvara 24 tim- att skaffa platser för det arbets- att arbetsplatsförlagt lärande ska detta uppfyller de krav som finns för utbildningen. program och får då också besluta om i vilken omfattning. kurser ska förläggas till arbets- 19 kap. 10 § platser och om hur fördelningen över läsåren ska göras. ska finnas även på gymnasiesär- då också besluta om i vilken att skaffa platser för det arbets- detta uppfyller de krav som finns för utbildningen. kurser ska förläggas till arbets- platser och om hur fördelningen över läsåren ska göras. 15 § I 15 kap. 19 § skollagen (2010:800) finns grundläggande bestämmelser om huvudman- nens skyldighet att erbjuda modersmålsundervisning(---). Avvikelser inom de nationella programmen i gymnasieskolan 1 § En särskild variant är en utbildning inom ett nationellt program där hela eller delar av det sammantagna utrymmet för en nationell inriktning och för programfördjupning på ett nationellt program avviker från vad som annars gäller. Avvikel- sen ska omfatta minst 300 gymnasiepoäng. 15 § I 15 kap. 19 § och 18 kap. 19 § skollagen (2010:800) finns grundläggande bestämmelser om huvudmannens skyldighet att erbjuda modersmålsunder- visning (---). Avvikelser inom de nationella programmen 1 § En särskild variant är en utbildning inom ett nationellt program där hela eller delar av det sammantagna utrymmet för en nationell inriktning och för programfördjupning på ett nationellt program avviker från vad som annars gäller. Avvikel- sen ska omfatta minst 300 gym- nasiepoäng respektive minst 400 gymnasiesärskolepoäng. 9 § Berörda nationella program- 9 § Berörda nationella program- råd ska höras om ansökan avser råd ska höras om ansökan avser program i gymnasiesärskolan. 11 § Statens skolverks enligt 16 kap. 51 § tredje stycket enligt 16 kap. 51 § tredje stycket skollagen (2010:800) ska inne- och 19 kap. 45 § tredje stycket hålla uppgift om det belopp innehålla uppgift om det belopp 12 § Riksrekrytering inom gym- nasieskolan enligt 19 och 21 §§ ska beslutas för nationella pro- särskilda varianter och gymnasi- ningar om det finns 1. en nationell efterfrågan på 1. en nationell efterfrågan på som utbildningen ger, som utbildningen ger, att elever ska kunna rekryteras att elever ska kunna rekryteras från hela landet, från hela landet, att enskilda elevers behov av att enskilda elevers behov av Förutom det som anges i möjlig att inrätta på få orter i annars kan tillgodoses. Förutom det som anges i första och andra styckena ska ningen vara rimlig i förhållande ningen vara rimlig i förhållande kostnaden för annan gymnasial kostnaden för annan gymnasial 3. uppställda behörighetskrav och urvalsgrunder uppfylla kra- och urvalsgrunder uppfylla kra- ven i 15 § respektive 16 §. ven i 15 § respektive 16 §. Förutsättningar för egna exa- Förutsättningar för egna exa- mensmål och andra avvikelser mensmål och andra avvikelser 13 § Enligt 16 kap. 13 § skolla- 13 § Enligt 16 kap. 13 § och 19 gen (2010:800) får Statens skol- verk besluta att en utbildning får avvika från vad som annars en utbildning får avvika från vad gäller för nationella program i som annars gäller för nationella fråga om struktur, innehåll och program i fråga om struktur, innehåll och examensmål. ning av de gymnasiegemen- den omfattning av de gymnasie- samma ämnena som framgår av bilaga 3 till skollagen får dock framgår av bilaga 3 till skollagen inte någon avvikelse beslutas. respektive den omfattning av de ämnena som framgår av bilaga 4 Eget examensmål för en viss riksrekryterande utbildning ska beslutas om 1. den till sitt innehåll i allt väsentligt avviker från ett natio- nellt programs 2. det finns synnerliga skäl för avvikelsen och utbildningen ryms inomgymnasieskolans kom- petensområde. 16 § Vid urval bland behöriga sökande får, förutom till bety- gen, hänsyn tas till ett prov för bedömning av den sökandes färdigheter eller kunskaper inom det ämne eller ämnes- område som den riksrekry- terande utbildningen är inriktad mot. till skollagen får dock inte någon avvikelse beslutas. Eget examensmål för en viss riksrekryterande utbildning ska beslutas om 1. den till sitt innehåll i allt väsentligt avviker från ett natio- nellt programs 2. det finns synnerliga skäl för avvikelsen och utbildningen ryms inomgymnasieskolans res- pektive gymnasiesärskolans kom- petensområde. 16 § Vid urval bland behöriga sökande inom gymnasieskolan får, förutom till betygen, hänsyn tas till ett prov för bedömning av den sökandes färdigheter eller kunskaper inom det ämne eller ämnesområde som den riksrekryterande utbildningen är inriktad mot. Vid urval till riksrekryterande utbildning inom gymnasiesär- skolan gäller 7 kap. 11 §. 18 § Statens skolverks beslut enligt 16 kap. 51 § tredje stycket skollagen (2010:800) ska inne- hålla uppgift om det belopp hemkommunen ska betala i interkommunal ersättning. Beloppet ska räknas upp med det skolindex som har före- skrivits enligt förordningen (1993:167) om skolindex. 18 § Statens skolverks beslut enligt 16 kap. 51 § tredje stycket och 19 kap. 45 § tredje stycket skollagen (2010:800) ska inne- hålla uppgift om det belopp hemkommunen ska betala i interkommunal ersättning. Beloppet ska räknas upp med det skolindex som har före- skrivits enligt förordningen (1993:167) om skolindex. 26 § Den sökande som anses ha bäst förutsättningar att tillgo- dogöra sig utbildningen ska ges företräde vid urval till utbild- ningen. Vid urval till program- men gäller 7 kap. 26 § Den sökande som anses ha bäst förutsättningar att tillgo- dogöra sig utbildningen ska ges företräde vid urval till utbild- ningen. Vid urval till program- men gäller för gymnasieskolan 7 kap. 1–10 §§ och för gymnasie- särskolan 7 kap. 11 §. 30 § Den sökande som anses ha bäst förutsättningar att tillgo- dogöra sig utbildningen ska ges företräde vid urval till utbild- ningen. Vid urval till program- men gäller 7 kap. 30 § Den sökande som anses ha bäst förutsättningar att tillgo- dogöra sig utbildningen ska ges företräde vid urval till utbild- ningen. Vid urval till program- men gäller för gymnasieskolan 7 kap. 1–10 §§ och för gymna- siesärskolan 7 kap. 11 §. 31 § Ämnesplanen för specialid- rott får bara tillämpas inom idrottsutbildningar vid riks- idrottsgymnasium eller natio- nellt godkända idrottsutbild- ningar. Specialidrott får ingå med 200 gymnasiepoäng i programfördjupningen och med 200 gymnasiepoäng i det indivi- duella valet. Dessutom får ämnet läsas som utökat program med högst 300 gymnasiepoäng. 31 § Ämnesplanen för specialidrott får bara tillämpas inom idrottsutbildningar vid riksidrottsgymnasium eller nationellt godkända idrottsut- bildningar. Specialidrott får ingå med 200 gymnasiepoäng respek- tive 300 gymnasiesärskolepoäng i programfördjupningen och med 200 gymnasiepoäng respektive 300 gymnasiesärskolepoäng i det individuella valet. Dessutom får ämnet läsas som utökat program med högst 300 gymnasiepoäng respektive 400 gymnasiesärskole- poäng. Behörighet, urval och förfarande vid antagning Urval till nationella program i gymnasiesärskolan Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 § Om antalet platser på ett nationellt program i gymnasie- särskolan är färre än antalet sökande ska den sökande som anses ha bäst förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen ges företräde vid urval till utbild- ningen. Betygssättning av gymnasiearbe- tet 1 § Betyg på gymnasiearbetet ska beslutas av läraren efter att en medbedömare som har erfa- renhet av det kunskapsområde som gymnasiearbetet avser har yttrat sig. När gymnasiearbetet helt eller delvis har genomförts som arbetsplatsförlagt lärande ska handledaren vara medbedömare. För en elev på ett yrkespro- gram ska medbedömaren ha Betygssättning av gymnasiearbe- tet respektive gymnasiesärskolear- betet 1 § Betyg på gymnasiearbetet respektive gymnasiesärskolearbe- tet ska beslutas av läraren efter att en medbedömare som har erfarenhet av det kunskapsom- råde som gymnasiearbetet respektive gymnasiesärskolearbe- tet avser har yttrat sig. När gymnasiearbetet respek- tive gymnasiesärskolearbetet helt eller delvis har genomförts som arbetsplatsförlagt lärande ska handledaren vara medbedömare. För en elev på ett yrkespro- gram ska medbedömaren ha erfarenhet av det yrkesområde som gymnasiearbetet avser. 4 § Enligt 16 kap. 26 § skollagen (2010:800) ska gymnasieexamen utfärdas om en elev i gymnasie- skolan har fått betyg från en utbildning som omfattar minst 2 500 gymnasiepoäng på ett nationellt program och eleven har uppfyllt de övriga villkor som anges 16 kap. 27 och 28 §§ skollagen och i denna förord- ning. Gymnasieexamen får inte utfärdas om en elev följer ett reducerat program. erfarenhet av det yrkesområde som gymnasiearbetet avser. 4 § Enligt 16 kap. 26 § skollagen (2010:800) ska gymnasieexamen utfärdas om en elev i gymnasie- skolan har fått betyg från en utbildning som omfattar minst 2 500 gymnasiepoäng på ett nationellt program och eleven har uppfyllt de övriga villkor som anges 16 kap. 27 och 28 §§ skollagen och i denna förord- ning. Gymnasieexamen får inte utfärdas om en elev följer ett reducerat program. Enligt 19 kap. 28 § skollagen (2010:800) ska det av examens- dokument inom gymnasiesär- skolan framgå att en elev på ett nationellt program inom gym- nasiesärskolan har uppnått exa- mensmålen. 8 § Beslut om betyg ska doku- menteras i en betygskatalog. Med beslut om betyg avses 1. att sätta betyg efter varje avslutad kurs och på gymnasie- arbete eller efter prövning, både när det gäller den som är elev i gymnasieskolan och när det gäller den som inte är det, och 8 § Beslut om betyg ska doku- menteras i en betygskatalog. Med beslut om betyg avses 1. att sätta betyg efter varje avslutad kurs och på gymnasie- arbete respektive gymnasiesärs- kolearbetet eller efter prövning, både när det gäller den som är elev i gymnasieskolan och när det gäller den som inte är det, och 2. att inte sätta betyg enligt 2. att i sätta betyg enligt 15 kap. 27 § (2010:800). (2010:800). markeras i betygskatalogen med beslut markeras i betygs- ett horisontellt streck. 10 kap. utbildning för döva 10 kap. utbildning för döva i kombination med ytterligare 1 a § kommun får i sin ning för elever från hela landet (Rg-sär syn), hörselskada (Rg-sär D/H). bination med ytterligare funk- tionsnedsättning (Rg-sär). 2 § Utbildningen för döva och 2 § Utbildningen för döva och hörselskadade ska så långt det är skolan ska så långt det är möjligt utbildning i gymnasieskolan. tion med ytterligare funktions- nedsättning ska så långt det är rande utbildning i gymnasiesä- rskolan. 4 § får meddela föreskrifter om nödvändiga avvikelser från läroplanen, examensmålen, ämnesplanerna och poängplanen för nationella program i gymnasieskolan i bilaga 3 till skollagen (2010:800) för utbildning som avses i detta kapitel. 10 § Om kommun har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen på riksgymnasiet för döva (RGD) eller riksgymnasiet för hörselskadade (RGH), har kommunen rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun. 4 § får meddela föreskrifter om nödvändiga av- vikelser från läroplanen, exa- mensmålen, ämnesplanerna och poängplanen för nationella pro- gram i gymnasieskolan respek- tive i gymnasiesärskolan i bilaga 3 respektive i bilaga 4 till skol- lagen (2010:800) för utbildning som avses i detta kapitel. 10 § Om kommun har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen på riksgymnasiet för döva (RGD) eller riksgymnasiet för hörsel- skadade (RGH), eller i utbild- ning för elever med utveck- lingsstörning i kombination med ytterligare funktionsnedsättning, har kommunen rätt till ersätt- ning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun. Övriga regler om gymnasieskolan 12 § De bestämmelser i denna förordning som gäller för gymnasieskolan i övrigt ska tillämpas även i fråga om utbildning för döva och hörselskadade, om inte något annat särskilt anges. Övriga regler om gymnasieskolan respektive om gymnasiesärskolan 12 § De bestämmelser i denna förordning som gäller för gym- nasieskolan i övrigt ska tilläm- pas även i fråga om utbildning för döva och hörselskadade, om inte något annat särskilt anges. De bestämmelser i denna för- ordning som gäller för gymnasie- särskolan i övrigt ska tillämpas även i fråga om utbildning för elever med utvecklingsstörning i kombination med ytterligare funktionsnedsättning, om inte något annat särskilt anges. Bestämmelser som är gemensamma för gymnasiesärskolan och gymnasieskolan Bestämmelser i 1 kap. 1 § I 1 kap. gäller 1, 2 §, 4 §, 6 § och 8 § både gymnasiesärskolan och gymnasieskolan. Bestämmelsen i 3 § gäller både gymnasiesärskolan och gymna- sieskolan, utom definitionerna av yrkesutgång och yrkesämnen som bara gäller gymnasieskolan. Bestämmelser i 2 kap. Huvudmän och 3 kap. Lärotider för gymna- sieskolan och gymnasiesärskolan