sou · H0B369 · 2012-10-23 00:00:00 — fick cirka 74 000 personer uppehållstillstånd i av olika skäl. Anhöriginvandrare utgör en växande andel av dem som får uppehållstillstånd i landet. Anknytning till en person som redan bor i landet är en av de vanligaste grunderna för uppehållstillstånd. fick nästan 19 000 personer uppehållstillstånd i på grund av anknytning. Av dessa ingick omkring 17 000 personer inte i den målgrupp som omfattas av etableringslagen. av anhöriginvandrarna är kvinnor. Kvinnor är därmed över- representerade i den grupp nyanlända som inte har rätt till särskilda etableringsinsatser eller etableringsersättning. De flesta anhöriginvandrare ingår således inte i den målgrupp som omfattas av etableringslagen. De har därmed varken rätt till etableringsplan eller tillgång till Arbetsförmedlingens särskilda insatser för att hjälpa vissa nyanlända att snabbt komma i arbete. När kommunerna hade ett samlat ansvar för introduktionen av nyanlända invandrare inkluderade de ofta även anhöriginvandrare, som inte ingick i målgruppen, om dessa personer hade behov av särskilda insatser. Med de ändrade ansvarsförhållanden mellan stat och kommun som etableringsreformen innebär riskerar anhörig- invandrare som inte ingår i målgruppen för etableringslagen att bli utan särskilt stöd i . Arbets- förmedlingens generella insatser för att främja en snabb etablering blir det som finns att tillgå. Anhöriginvandrare som inte ingår i målgruppen för etableringslagen har inte heller rätt till etablerings- ersättning. Däremot är även denna grupp berättigad till bosätt- ningsbaserade ersättningar och bidrag som föräldrapenning, barn- bidrag och bostadsbidrag. För personer som inte klarar sin försörjning på annat sätt blir försörjningsstöd aktuellt, vilket är förknippat med mycket höga marginaleffekter för inträde på arbetsmarknaden, dvs. för varje krona de tjänar minskar försörj- ningsstödet med samma belopp. Försörjningsstöd eller introduktions- ersättning har dock varit mindre vanligt förekommande bland dessa anhöriginvandrare jämfört med dem som omfattas av etablerings- lagen. infördes nya bestämmelser om försörjningskrav vid vissa fall av anhöriginvandring som innebär att personer som vill att anhöriga ska komma till måste kunna försörja sig själva och ha en lämplig bostad för sig och de anhöriga. Försörj- ningskravet gäller dock långt ifrån alla personer. Inga barn eller barnfamiljer omfattas. Försörjningskravet gäller inte heller svenska medborgare, utlänningar som bott i , flyktingar eller vissa personer som beviljats uppehållstillstånd som skydds- behövande. Undantag från försörjningskravet kan dessutom med- ges helt eller delvis om det finns särskilda skäl. Långsam etablering för utrikes födda kvinnor Sysselsättningsnivån bland utrikes födda kvinnor är lägre än bland utrikes födda män. Den genomsnittliga tiden från invandring till arbete är också längre för utrikes födda kvinnor. För dem som ingår i målgruppen för etableringslagen, dvs. flyktingar, skyddsbehövande och anhöriga till dessa som sökt uppehållstillstånd efter den skydds- behövande, är mediantiden från folkbokföring i till syssel- sättning för kvinnorna. Det är mer än dubbelt så som för männen i samma grupp. efter invandringen är av männen men enbart av kvinnorna förvärvsarbetande. Anhöriginvandrade kvinnor som inte ingår i målgruppen för etableringslagen har ett etableringsmönster som påminner om de skyddsbehövandes. efter folkbokföring har nära hälften av dessa kvinnor aldrig registrerats som sysselsatta. Det tar således betydligt för nyanlända utrikes födda kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden än det tar för nyanlända män. Kvinnorna deltar också i mindre utsträckning i etableringsinsatser. Särskilda insatser som genomförts för att påskynda etableringen på arbetsmarknaden har dessutom haft mindre effekt för kvinnor än för män. För att få kunskap om de bakomliggande orsakerna till den svaga arbetsmarknadsetableringen har på uppdrag av dåvarande Integrations- och jämställdhetsdepartementet genomfört en kartläggning av hinder och barriärer för nyanlända utrikes födda kvinnor att delta i etableringsinsatser och etablera sig på arbetsmarknaden. Studien, som presenterades , är särskilt inriktad på kvinnor som är anhöriga till skyddsbehövande, dvs. kvinnor som ingår i målgruppen för etableringslagen. I rapporten födda kvinnor – hinder och barriärer för etablering (dnr A2011/72/IU) redovisas nyanlända utrikes födda kvinnors etableringsmönster. Av rapporten framgår att nyanlända utrikes födda kvinnor i många avseenden har sämre förutsättningar för etablering på arbetsmarknaden än nyanlända män. Kvinnorna har lägre utbildningsnivå, mindre arbetslivs- erfarenhet och sämre hälsa. Kvinnorna tar också det största ansvaret för hem- och familjeliv och påbörjar ibland sin etablering senare än män, eller gör avbrott i etableringen, på grund av uttag av föräldrapenning och väntan på förskoleplats för barnen. Kvinnornas uttag av föräldrapenning är en av de vanligaste orsakerna till avbrott i etableringen på arbetsmarknaden. Strukturell ojämställdhet och ojämlikhet försvårar och försenar också nyanlända kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Om kvinnorna deltar i etableringsinsatser är kontakterna med Arbetsförmedlingen inte lika frekventa som för männen. Förvänt- ningarna på kvinnornas aktivitet är låga från myndigheternas håll och de insatser som erbjuds kvinnorna utgår också ofta från stereotypa föreställningar om kön och etnicitet. Sammantaget tycks olika samverkande hinder finnas som bidrar till att etableringsprocessen för vissa nyanlända kvinnor kan bli försenad, utdragen eller kvalitetsmässigt undermålig, vilket hindrar en snabb etablering på arbetsmarknaden. Orsaker till den bristande arbetsmarknadsetableringen tycks finnas både i individens förut- sättningar och i de strukturer som präglar de system som de möter. Särskilt uppdrag till Arbetsförmedlingen Regeringen har tidigare uppdragit åt Arbetsförmedlingen (dnr A2009/1763/AE) att genomföra ett pilotprojekt som syftar till att identifiera framgångsrika metoder för att minska utanförskapet bland utrikes födda kvinnor som inte deltar i arbetskraften. Syftet är att ge denna grupp ett ökat stöd för att bryta utanförskapet och träda in på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har identifierat ett antal bostadsområden i bland annat , , och där projektet genomförts i samarbete med lokala föreningar och andra statliga myndigheter, bland annat . Pilotverksamheten startade och en slutrapport lämnades . Behovet av en utredning En snabbare etablering i arbetslivet för nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare behövs Att öka sysselsättningen och arbetskraftsdeltagandet är prioriterade frågor för regeringen. Den långsamma etablerings- takten bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhörig- invandrare innebär att många kan fastna i långtidsarbetslöshet och i en långvarig ekonomiskt utsatt situation. Integrationen i det svenska samhället försvåras. Lågt arbetskraftsdeltagande medför samhällsekonomiska kostnader och ökade utgifter för både stat och kommun. En effektiv integrationspolitik förutsätter en snabbare etablering i arbetslivet för nyanlända utrikes födda kvinnor och anhörig- invandrare. Även om etableringsreformen förväntas bidra till både bättre och snabbare etablering för nyanlända finns det risk för att framför allt kvinnorna inte deltar i tillräcklig omfattning. Olika lösningar på de hinder som kan orsaka kvinnornas bristande arbetsmarknadsetablering måste därför identifieras. Syftet ska vara att uppnå ett ökat arbetskraftsdeltagande så att riskerna för långvarigt utanförskap och fattigdom minskar. Ett ökat arbets- kraftsdeltagande och sysselsättning bland utrikes födda kvinnor och andra anhöriginvandrare kan uppnås genom att de kommer i anställning men också genom att fler i gruppen startar egna företag. Ett ökat egenföretagande är en viktig del i arbetet mot utanförskap och för ökad ekonomisk delaktighet. Till detta kommer den stora gruppen av anhöriginvandrare som inte ingår i målgruppen för etableringslagen, där kvinnorna också utgör en majoritet. Det är väsentligt att såväl kvinnor som män i denna grupp ges bättre förutsättningar att snabbare komma in på arbetsmarknaden. Föräldraskap och deltagande i etableringsinsatser Nyanländas etablering i samhället och arbetslivet måste kunna ske med kontinuitet och utan längre avbrott. Kommunen har en lagstadgad skyldighet att erbjuda en förskoleplats från det att ansökan kommit in som det är angeläget att etableringen kan påbörjas . Därför kan väntan på förskole- plats, särskilt om den blir , utgöra en risk för uppskjuten arbetsmarknadsetablering som huvudsakligen drabbar kvinnor. Regeringen framförde i budgetpropositionen att den kommer att se över vilka ytterligare åtgärder eller incitament som kan riktas mot kommunerna för att fler ska erbjuda förskole- plats . Det är angeläget att formella krav på en förskoleplats inte blir ett hinder för deltagande i etableringsinsatser, utan att det görs möjligt för båda föräldrarna att kunna delta genom att insatserna erbjuds på flexibla tider. Det måste skapas lösningar som ger möjligheter för föräldrarna att kombinera föräldraskap och deltagande i etableringsinsatser. Det behöver också finnas möjligheter för nyanlända att på olika sätt kombinera uttag av föräldrapenning med etableringsinsatser på motsvarande sätt som föräldrapenninguttag kan kombineras med arbete, exempelvis genom att ta ut halv föräldrapenning och arbeta halvtid. Det finns ingen djupare kunskap om utrikes födda kvinnors och mäns uttag av föräldrapenning eller om, och i så fall hur, detta kan tänkas bidra till att en etablering på arbets- marknaden försvåras. Till detta kommer att de etableringsinsatser som finns inte erbjuds på flexibla tider som gör det möjligt för båda föräldrarna att kombinera föräldraledighet och deltagande i etableringsinsatser. Bilaga 1 SOU 2012:69 Etableringsinsatser utifrån individens förutsättningar och på lika villkor oavsett kön Insatserna för arbetsmarknadsetablering har också i andra avseenden präglats av bristande flexibilitet med formella krav på förkunskaper och arbetslivserfarenhet m.m. som drabbar låg- utbildade, särskilt dem som saknar grundskoleutbildning. För att förbättra möjligheterna att delta i arbetskraften behövs en bättre anpassning av etableringsinsatserna för personer med olika utbild- ningsbakgrund och arbetslivserfarenhet. Kvinnornas möjligheter att bli anställbara och få anställning eller bli företagare påverkas också av ett könsstereotypt aktivitetsutbud. Exempelvis får kvinnorna i mindre utsträckning än män ta del av kvalificerade arbetsförberedande insatser. Detta försvårar ytterligare kvinnornas etablering på arbetsmarknaden. Utökade kontaktytor och nätverk är särskilt viktiga för att öppna vägar för nyanlända kvinnors del- tagande i etableringsinsatser. Det måste också utvecklas strukturer för en bättre hantering och uppföljning av bland annat kvinnors hälsa och vid behov måste de kunna erbjudas rehabiliterings- insatser. Det är problematiskt att så många nyanlända kvinnor saknar möjlighet att få ta del av etableringsinsatser och få etableringsersättning. En jämställd etableringsverksamhet måste genomsyra hela etableringsprocessen och prioriteras av alla inblandade aktörer. Utredaren ska analysera och fördjupa kunskapen om nyanlända utrikes födda kvinnors och anhöriginvandrares förutsättningar för etablering på arbetsmarknaden och lämna förslag på åtgärder som behöver vidtas för att åstadkomma ett ökat arbetskraftsdeltagande i denna grupp. Utredaren ska särskilt analysera deltagandet i arbets- förberedande insatser och arbetsmarknadsutfallet för de anhörig- invandrare som inte ingår i målgruppen för etableringslagen och särskilt uppmärksamma kvinnornas möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Utredaren ska undersöka om det finns behov av särskilda åtgärder för att säkerställa att dessa personer får del av insatser som påskyndar etableringen i arbete och ordinarie utbildning och, om sådant behov finns, föreslå lämpliga åtgärder. Utredaren ska vidare analysera vilka ekonomiska incitament som påverkar nyanlända utrikes födda kvinnor och anhörigas arbetskraftsdeltagande och deltagande i etableringsinsatser. En kartläggning av nyanlända utrikes föddas uttag av föräldrapenning ska göras. Utredaren ska vidare bedöma vilka åtgärder som kan vara lämpliga att vidta i syfte dels att förbättra nyanlända kvinnors möjligheter att komma in på arbetsmarknaden, dels att öka jämställdheten. Utredaren ska föreslå åtgärder som ökar möjligheterna för nyanlända utrikes födda kvinnor och män att kombinera föräldraskap med arbete och deltagande i etableringsinsatser. Utredaren ska föreslå åtgärder som säkerställer att myndigheter och berörda aktörer tillhandahåller en individuellt anpassad etablering som är likvärdig för kvinnor och män. Utredaren ska beakta egenföretagande som en möjlighet till arbetskraftsdeltagande för denna grupp. Uppdragets genomförande och redovisning Vid genomförandet av uppdraget ska utredaren inhämta erfarenheter från genomförandet av etableringsreformen och så långt det är möjligt analysera hur denna påverkat kvinnors möjligheter till snabbare arbetsmarknadsetablering. Vidare ska utredaren ta del av Arbetsförmedlingens redovisning av uppdraget att genomföra ett pilotprojekt som syftar till att identifiera framgångsrika metoder för att minska utanförskapet bland utrikes födda kvinnor som inte deltar i arbetskraften (Utrikes födda kvinnor i utanförskap dnr A2011/1928/A). Utredaren ska även göra jämförelser med och som liksom har en väl utbyggd föräldraförsäkring och ett högt arbetskrafts- deltagande bland kvinnor i allmänhet. Utredaren ska lämna de författningsförslag som behövs för genomförande av förslagen. I uppdraget ingår inte att lämna författningsförslag inom föräldraförsäkringens område. Uppdraget att kartlägga av uttaget av föräldrapenningen bland nyanlända utrikes födda kvinnor och män ska redovisas . Utredaren ska beakta pågående reformarbete som har betydelse för utredningsuppdraget. Utredaren ska analysera förslagen i förhållande till det kommunala självstyret och redovisa om de har några kommunal- ekonomiska konsekvenser. Utredaren ska redovisa vilka konsekvenser förslagen får för barn och ungdomar. Utredaren ska analysera förslagen i förhållande till internationella åtaganden. Uppdraget ska slutredovisas . Nyanlända utrikes födda på och utanför arbetsmarknaden Underlagsrapport till (A 2011:06) – Ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare. Utrikes födda utgör en relativt stor andel av den svenska befolkningen: av alla personer i arbetsför ålder är födda i ett annat land än . Frågan om utrikes föddas arbetsmarknadssituation i har varit föremål för ett flertal utredningar och rapporter; se t.ex. och (2001), Integrationspolitiska maktutredningen (2004), (2006) och (2006). Generellt sett visar dessa studier att utrikes födda klarar sig sämre på arbetsmarknaden jämfört med individer med en svensk bakgrund samt att det finns stora skillnader också inom gruppen utrikes födda. Skillnaderna är bekymmersamma, inte minst mot bakgrund av att forskning har visat att en initialt svag socioekonomisk ställning bland utrikes födda i stor utsträckning också förs vidare till deras barn som föds i (se t.ex. Hammarstedt och 2012 eller Niknami 2012). En politik som förbättrar utrikes föddas arbetsmarknads- situation har därför inte bara potential att reducera förekomsten av olika typer av samhällsproblem förknippade med arbetslöshet utan även att minska ojämlikheten i individers möjligheter i nästa generation. Denna rapport syftar till att belysa nyanländas arbetsmarknads- situation och är den del av den statliga utredningen arbets- kraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhörig- invandrare (A 2011:06). Rapporten uppdaterar resultat i tidigare rapporter genom att studera relativt nyanlända kohorter av utrikes födda. Målgruppen består av flyktingar och anhöriginvandrare som beviljades uppehållstillstånd – 2010. Rapporten är strukturerad på följande sätt. I avsnitt 2 diskuterar vi vårt datamaterial och tillvägagångssätt. Därefter följer resultaten av vår empiriska analys som har delats upp i flera olika avsnitt. Avsnitt 3 ger en övergripande beskrivning av hur samman- sättningen av nyanlända har förändrats samt belyser utvecklingen av de nyanländas arbetsmarknadssituation. Avsnitt 4 presenterar fakta vad beträffar nyanländas bakgrunds- egenskaper i termer av ålder, utbildning och familjestorlek. Avsnitt 5 visar i mer detalj hur nyanländas sysselsättningsmönster förändras . Slutligen analyseras i avsnitt 6 vilka individuella bakgrunds- egenskaper som bäst förklarar utrikes föddas etablering på arbets- marknaden. I vår analys använder vi data från (). Datamaterialet täcker samtliga individer i åldern som folkbokförts i –2010. För varje individ har vi information om födelseregion, grund för bosättning, arbets- marknadssituation (arbetslöshet, inkomster, deltagande i arbets- marknadspolitiska insatser etc.) samt en rad demografiska variabler. Data har huvudsakligen inhämtats från registren STATIV och . Det är värt att påpeka att informationen är helt avidenti- fierad. Det går därför inte att identifiera enskilda individer. I delar av analysen har vi valt att fokusera på två kohorter av utrikes födda som anlände till samt . För- delen med att endast studera två kohorter istället för samtliga är att resultaten blir mer lättöverskådliga. Att vi valde just dessa två kohorter beror på att vi kan följa dem över () jämfört med utrikes födda som anlände . För att ta hänsyn till att sammansättningen av nyanlända kan ha förändrats valde vi att separera de båda kohorterna med ett femårs- intervall. Eftersom vi endast vill studera nyanlända har vi uteslutit individer som tidigare invandrat till . I delar av analysen har vi dessutom uteslutit individer då vi vill kunna följa personerna . I analysen beaktas individer av naturliga skäl endast så länge de bor i . Våra data gör det möjligt att identifiera grund för bosättning. Mer specifikt särskiljer vi i analysen mellan följande orsaker till migration: (i) Arbete, (ii) Studier, (iii) Skyddsbehov, (iv) Familje- band, (v) Anhöriga till skyddsbehövande inklusive västländer, (vi) Anhöriga till skyddsbehövande exklusive västländer. Med väst- länder avses här , samt . Eftersom personer som invandrat på grund av arbete och studier är relativt väletablerade på arbetsmarknaden samt tenderar att utvandra från tämligen snabbt fokuserar vi huvudsakligen på grupperna (iii)-(vi). Andra indelningar som görs i analysen är med avseende på födelseregion och kön. De mått på individers inkomster som används i denna studie härrör från ett register med kontrolluppgifter från arbetsgivare som rapporteras in till skattemyndigheterna samt från olika register med uppgifter om offentliga transfereringar. I analysen studeras främst två inkomstslag: förvärvsinkomst och disponibel Förvärvsinkomst definieras som summan av inkomst från arbete och aktiv näringsverksamhet. Det är värt att notera att för- värvsinkomster från t.ex. svartarbete saknas i data. I våra data observeras disponibel inkomst både för individen och för hela hus- hållet. Eftersom arbetslöshet förutsätter att individen står till arbets- marknadens förfogande är det inte möjligt att utifrån administra- tiva register att avgöra om en individ är arbetslös eller ej. Vi klas- sificerar istället en individ som sysslolös om dennes förvärvs- inkomster under ett visst år understiger ett prisbasbelopp (och omvänt som sysselsatt om förvärvsinkomsterna minst uppgår till ett prisbasbelopp). I vissa fall använder vi en alternativ definition där en individ betraktas som sysselsatt om denne fått kontroll- uppgift från arbetsgivare . Det är värt att komma ihåg att båda dessa klassificeringar betraktar individer som endast haft mycket begränsad sysselsättning som sysselsatta. En person som endast arbetat några få månader kan alltså komma att räknas som sysselsatt trots att detta i vissa fall kan tyckas orimligt. För att mäta individers utbildningsnivå använder vi information om högsta avklarade utbildning. Nyanlända rapporterar sin utbild- ningsnivå genom en enkät. Eftersom bortfallet är stort och inrap- porteringen sker med viss eftersläpning saknas i data utbildnings- information för många nyanlända efter folkbokföring. I de fall data saknas har vi i stället valt att använda information för det närmast efterföljande året. Om data även saknas har vi skapat en indikator för avsaknad av utbildningsinformation. Nack- delen med denna ansats är att det inte går att utesluta att några utrikes födda kan ha hunnit avklara studier i vilket i så fall överskattar utbildningsnivån. Det är dock rimligt att tro att detta problem är relativt begränsat. Det är viktigt att påpeka att vi i analysen endast beskriver hur olika samband ser ut och inte i första hand kan förklara vad som orsakar sambanden. För att kunna särskilja orsak och verkan krävs data som genererats från ett slumpmässigt experiment. Dessa data är dock sällsynta (även om de oftare förekommer utomlands) varpå detta är ett generellt problem för studier som använder en icke- experimentell ansats. Ett observerat samband mellan två variabler i våra data skulle därför antingen kunna förklaras med att den ena variabeln de facto påverkar den andra men det går inte att utesluta att variablerna påverkar varandra eller att en tredje variabel påverkar Detta metodproblem betonar vikten av att offent- liga institutioner alltid bör använda ett experimentförfarande för att kunna utvärdera sin politik och därmed undvika att begränsade resurser felaktigt satsas på undermåliga projekt. Vilka anlände och hur har deras arbetsmarknadssituation utvecklats? anlände totalt 371 861 individer till som inte tidigare invandrat till landet. Figur 3.1 visar hur orsak till migration förändrats . Det är tydligt att den största gruppen av nyanlända utgörs av personer som har invandrat pga. familjeband. I denna grupp ingår personer som ingått äkten- skap med en person som är bosatt i . Vi ser dock att inflödet av denna grupp tenderar minska mot slutet av perioden. Skydds- behövande utgör den näst största gruppen av nyanlända. Andelen skyddsbehövande ökar vilket är en följd av den så kallade tillfälliga asyllagen som gav asylsökande och gömda flyktingar möjlighet till förnyad prövning . Detta resulterade ofta i uppehållstillstånd. Andelen anhöriga till skyddsbehövande har varit relativt oförändrad . Vi ser dock en liten ökning efter 2006 vilket beror på att fler anhöriga anlände åren efter den tillfälliga asyllagen. Vi ser även att andelen arbetskraftsinvandrare är relativt oförändrad och varierar mellan . Andelen personer med studier som grund för bosättning har ökat under nästan hela perioden från till strax . Figur 3.2 visar ursprungsregion bland nyanlända uppdelat efter grund för bosättning. Det står klart att bland utrikes födda som anlänt för att studera har andelen med asiatiskt ursprung stadigt ökat som andelen personer med europeiskt ursprung har minskat. Tittar vi på personer som beviljats uppehållstillstånd pga. arbete utgörs denna grupp till största del av personer födda i . har dock denna andel minskat som andelen personer med asiatiskt ursprung ökat från . Vi ser också att personer med asiatiskt och afrikanskt ursprung utgör merparten av gruppen skyddsbehövande. var nästan samtliga personer som beviljades uppehållstillstånd i bland skyddsbehövande födda antingen i eller i . Trenden är dock att den senare gruppen kraftigt ökat från strax till . Även om personer födda i utgjorde en stor andel av de nyanlända med skyddsbehov, , har denna andel minskat till en nästan obefintlig nivå. Tittar vi på gruppen anhöriga till skyddsbehövande återfinns naturligtvis med viss eftersläpning ett liknande mönster som för skyddsbehövande där de största grupperna också utgörs av personer födda i eller .