sou · GZB335d2 · 2012-01-01 00:00:00 — För lokala och regionala FoU-enheter samt annan forskning avsätter kommuner och landsting totalt . Därtill kommer de reguljära statliga fakultetsmedel för forskning som kanaliseras direkt till landets Det saknas information om hur stor andel av dessa betydande forskningsresurser som kommer forskningen inom missbruksområdet till godo. Den finns också privat forskningsfinansiering inom missbruks- området, vilket redovisas i tabellen nedan. Försäkring genom- förde –2009 ett särskilt, tidsbegränsat forsknings- program med inriktning mot alkoholrelaterade risker och behand- lingsfrågor. Medlen fördelades i huvudsak till ett begränsat antal större projekt inom området biomedicinsk alkohol- och drogforskning vid , , och . Frågeställningarna spände över en rad delområden, bland annat interaktion mellan alkohol och nikotin, alkoholkonsumtion hos unga, uppväxtmiljöns betydelse, återfall, alkoholskadade barn samt utveckling av skyddande läkemedels- behandling (). Systembolaget har anslagit vissa medel för forskning. Tabell 31.3 Privat forskningsfinansiering inom missbruksområdet 2007–2009 Stiftelser och privata finansiärer 2009 (tkr) 2008 (tkr) 2007 (tkr) Systembolagets råd för alkoholforskningb a Försäkring, . Medelvärden baserat på avsättning om sammanlagt –2009. b för arbetsliv och sociala frågor, Socialvetenskaplig alkohol- och narkotikaforskning 2007–09, årsvis rapportering till regeringen. Uppgifterna avser totalt utbetalade medel under respektive år för stödformerna forskningsprojekt, anställningar och programstöd. Uppgifter saknas om den näringslivsfinansierade forskningens volym, men enligt läkemedelsbranschens egna register är den närings- livsfinansierade forskningen inom missbruksområdet jämförelsevis begränsad. Den forskning som finansieras är företrädesvis inriktad mot utveckling av läkemedel för behandling av olika missbruks- och beroendetillstånd. Utöver de större finansiärerna finns ett antal, sett till anslags- volym och i vissa fall kontinuitet, mindre aktörer. Dessa betonar ofta behovet av praktiskt användbara resultat, men kan sakna en uttalad policy eller målsättning att bevilja medel specifikt inom missbruksområdet. råd för alkoholforskning är två aktörer som gör riktade och regel- bundna satsningar, men med förhållandevis låg volym. Merparten av den offentligt finansierade forskningen inom miss- bruksområdet, liksom en stor del av det anknytande utvecklings- arbetet, bedrivs vid universitet och högskolor samt kommunala och landstingskommunala forsknings- och utvecklingsenheter. Det är svårt att dra en tydlig gräns mellan forskning och utveck- lingsarbete. Exempelvis har vissa former av utvecklingsarbete tydlig forskningskaraktär medan vissa former av forskning har kart- läggnings- eller utredningskaraktär. Ytterst avgörs vad som klassifi- ceras som forskning av de definitioner utförarna väljer. Inte sällan utgör kombinationen av finansieringskälla och typ av utförande organisation de parametrar som i praktiken definierar om verksam- heten betecknas som forskning eller inte. I redovisningen nedan ingår utöver forskning om alkohol, narkotika och dopningsmedel, även forskning om tobak. Det finns ett stort antal forskningsutförande organisationer och grupper inom ett stort antal discipliner inom missbruksområdet. Flertalet är universitet och högskolor samt olika av kommuner och landsting bedrivna forskningsenheter. Sammanställningen i tabellen nedan illustrerar mångfalden. Tabell 31.4 Forskningsutförare inom missbruksområdet Institut, centrumbildningar och motsvarande inom universitet och högskolor (SoRAD), för våldsprevention, missbrukarvården (IKM), , Samhällsvetenskapliga institutioner vid universitet och högskolor Beteendevetenskapliga institutioner vid universitet och högskolor Medicinska institutioner vid universitet och högskolor Statliga förvaltningsmyndigheter med egen forskningsverksamhet , Avdelningen för drogprevention Kommuner, landsting och regioner FoU-enheter, t.ex. , Stiftelsen forskningsråd, regionalt förankrat forskningsutförande institut * För beskrivningar av forskningsutförarna hänvisas till utredningens , drog- och missbruksområdet. Bland det stora antalet enheter som bedriver forskning inom missbruksområde finns några som har en särskild inriktning mot detta område. och drog- forskning (SoRAD) vid och inom ungdoms- och missbruks- vård (IKM) vid Linnéuniversitetet är två exempel på verksamheter med sådan särskild inriktning. (SoRAD) vid är ett tvärvetenskapligt forsknings- centrum med uppgift att initiera och bedriva socialvetenskaplig forskning inom alkohol- och drogområdet. Forskningen omfattar bland annat studier av konsumtionsmönster för alkohol och nar- kotika samt av konsumtionens sociala och kulturella konsekvenser. Målet är att inte avgränsa frågeställningarna, utan att anlägga ett brett kulturellt och samhälleligt perspektiv. Forskningen ska ha både samhällelig och samhällsvetenskaplig relevans. Målet är också att de tvärvetenskapliga forskarnätverken inom området ska stärkas I uppgifterna ingår även att informera om socialvetenskaplig alkohol- och drogforskning (). SoRAD inrättades 1999 i linje med Alkoholpolitiska kommis- sionens förslag och de efterföljande diskussionerna om lämpliga former att skapa en forskningsmässig bas för alkohol- och drog- forskningen (SOU 1994:24). erbjöd sig att vara huvudman för verksamheten och stod tillsammans med och för basfinansieringen. Statens institutions- styrelse har delfinansierat en professur vid SoRAD med särskild inriktning mot behandlingsforskning. består basfinansieringen av reguljära fakultetsmedel. Därtill kommer extern projektfinansiering. FAS är en mycket viktig finansiär och tilldelade 2008 SoRAD ett tioårigt anslag för med inriktning mot tre forskningsområden: (i) konsumtion, skadeverkningar och normer, (ii) policy och policy- effekter, samt (iii) missbruk, samhällsreaktioner och återhämtnings- processer (). SoRAD har utvecklats till en tongivande samhällsvetenskaplig forskningsmiljö inom missbruksområdet i . Till centret är ett 30-tal forskare knutna, varav en handfull profes- sorer. Bemanningen är multidisciplinär med kompetens inom bete- endevetenskap, samhällsvetenskap och humaniora (). inom ungdoms- och missbruksvård (IKM) vid Linnéuniversitetet är ett nationellt som arbetar med kvalitets- och kompetens- utveckling inom ungdomsvården samt missbruks- och beroende- vården (). Till IKM är ett antal forskare knutna som bedriver forskning inom olika delar av missbruksområdet, men med behandling som gemensam nämnare. IKM driver även en forskningsdatabas med uppgifter om den frivilliga missbruks- och beroendevården. Det pågår också ett arbete med att utveckla en databas för dokumentations- och utvärderingsmetoder inom missbruks- och beroendevården. Kunskapsöversikter är ett normalt inslag i forskningslitteraturen (review-artiklar). Det är också vanligt att kunskapsöversikter ini- tieras av forskningsfinansiärer som ett underlag för styrning och inriktning av forskningsmedlens fördelning på strategisk nivå. Där- till ingår att bedöma kunskapsläget och arbeta med kunskaps- spridning som uppgifter i flera myndigheters uppdrag. Kunskapsunderlag, vägledningar och nationella riktlinjer är instru- ment för kunskapsstyrning som myndigheter använder för att stödja och främja en önskvärd utveckling av det praktiska arbetet i de opera- tiva verksamheterna. Myndigheter med dylika uppgifter att bedöma kunskapsläget och arbeta med kunskapsspridning inom missbruks- området är i första hand , och . är enligt förordningen (2009:1243) med myndig- hetsinstruktion central myndighet med ansvar för normering, tillsyn, statistik och kunskap inom och hälso- och sjukvårdens område. De nationella riktlinjerna för missbruks- och beroendevården (2007) med vidhängande faktaunderlag (2006) bygger på genomgångar av den nationella och internationella forskningen inom missbruksområdet. I framtagandet av de natio- nella riktlinjerna medverkade ett stort antal experter inom områden som berör både medicinska och sociala insatser och både lands- tingens och kommunernas ansvarsområden. I arbetet med de natio- nella riktlinjerna hanterades också metodologiska frågor rörande i vad mån det är möjligt att utifrån vetenskapliga kunskapsöversikter utfärda rekommendationer som ska vägleda professionella i det praktiska arbetet (2006, 2007). Utöver de nationella riktlinjerna har tagit fram ett stort antal forskningsöversikter och andra kunskapsunderlag inom missbruksområdet, bland annat inom ramen för det tidigare metoder i socialt arbete (IMS) som har integrerats i myndighetens ordinarie verksamhet. Forskningsöversikter upprättas normalt endast inom områden som har en tillräckligt omfattande forskningsvolym. insatser inom område har ett antal effektutvärderingar genomförts, varav flera berör missbruksområdet inklusive vård och behandling av personer med missbruk eller beroende av alkohol eller andra droger. 31.5.2Statens beredning för medicinsk utvärdering () har enligt för- ordningen (2007:1233) med myndighetsinstruktion till uppgift att utifrån tillgängliga forskningsrön lägga fast vilka behandlingar som har god effekt, hur diagnos ställs samt hur vårdens resurser ska användas för att göra största möjliga nytta. Inom missbruksområdet har forskningsöversikter bland annat tagits fram avseende behandling av personer med alkohol- och nar- kotikaproblem (SBU 2001) samt prevention och behandling vid missbruk av dopningsmedel (SBU 2003). Myndigheten sammanfattar och kommenterar även medicinska forskningsöversikter som tagits fram av myndigheter och organisa- tioner med motsvarande uppdrag i andra länder. Uppföljningar indikerar också att myndighetens kunskapsöver- sikter, sammanfattningar och kommentarer påverkar vården. Kun- skapsöversikten om behandling av alkohol- och narkotikaproblem låg till grund för de nationella riktlinjerna för missbruks- och beroendevården och bedöms därigenom ha medverkat till en ökad användning av de läkemedelsbehandlingar av beroendesjukdomar som bedömts ha evidens (m.fl. 2002). är enligt förordningen (2009:267) med myndig- hetsinstruktion central myndighet inom folkhälsoområdet. Till myndighetens uppgifter hör bland annat statistik och kunskap. Myndigheten publicerar olika typer av kunskaps- och forsknings- översikter inom folkhälsoområdet i vid bemärkelse. Ett aktuellt exempel inom missbruksområdet är forskningsöversikten om effekter av alkoholkonsumtion under graviditet på och barn (2009). Utöver de permanenta myndigheternas verksamhet tar staten fram viktiga kunskaps- och forskningsöversikter inom ramen för särskilda, temporära organisatoriska strukturer i form av kommittéer. (dir. 2008:4) har låtit ta fram ett drygt 30-tal kunskaps- och forskningsöversikter, varav ett urval publicerats i forskningsbilagan Missbruket, Kunskapen, Vården (SOU 2011:6). Andra statliga utredningar med betydande kunskaps- och forskningsöversikter inom missbruksområdet är till exempel Mobili- sering mot narkotika (MOB) (dir. 2002:3) och (dir. 2002:10). finansierade under perio- den –2007 drygt 100 projekt till en total kostnad om 94 mil- joner kronor. (MOB, slutrapport ). slut- betänkande Tvång och förändring (SOU 2004:3) innehåller en for- skningsbilaga med diverse kunskaps- och forskningsöversikter med tyngdpunkt på tvångsvård av personer med missbruk eller beroende. Även inom kommunsektorn bedrivs kunskapsuppbyggande och kunskapsspridande arbete på olika nivåer. På nationell nivå har Kommuner och Landsting (SKL) medverkat till framtagandet av ett antal mer allmänna kunskaps- översikter som också delvis berör forskningsfrågorna. Kunskaps- översikterna, vilka i första hand har tagits fram inom ramen för projektet , har bland annat berört frågor om kompetens och utvecklingsbehov inom kommunernas och lands- tingens verksamheter (). för missbruks- och beroendefrågor i (FMB) är ett exempel på regional nivå. FMB är ett veten- skapligt nätverk med fokus på forsknings-, utvecklings- och utbild- ningsfrågor inom området riskbruk, missbruk och beroende. Nät- verket arbetar med att stimulera och stödja preventiv och patient- och klientnära forskning, att skapa möjligheter till och erbjuda utbildning och utveckling samt stödja och medverka vid implemen- teringen av evidensbaserade metoder inom missbruks- och bero- endevården. I nätverket ingår representanter från uni- versitet, Beroendekliniken vid och FoU i Väst (). Utöver statliga myndigheter och kommunala organisationer finns även ett antal föreningar och sammanslutningar som har till upp- drag att ta fram kunskapsunderlag och arbeta med kunskaps- spridning, till exempel upplysning (CAN), för beroendemedicin och (). CAN är ett förbund med ett 40-tal medlemsorganisationer (). CAN har till uppgift att sprida information om alkohol och andra droger genom bland annat publikationer, utbild- ningar och konferenser. CAN administrerar även Systembolagets råd för alkoholforskning. för beroendemedicin är en sektion inom och en intressegrupp inom (). Föreningen ska fungera som ett nätverk, erbjuda utbildning samt stödja forskning och utveckling för läkare som arbetar med alkohol- och narkotika- frågor. SAD är en sammanslutning för forskare verksamma inom miss- bruksområdet (). Föreningen vill bland annat främja en vetenskaplig syn på alkohol- och narkotikabrukets konsekvenser för individ och samhälle, tvärvetenskaplig forskning, nyrekrytering av forskare till missbruksområdet samt en seriös användning av forskningsresultat i samhällsdebatten. Tidskrifter fyller en viktig kunskapsförmedlande roll av veten- skapliga rön. Av relevans för missbruksområde är bland annat Vetenskap & Praxis som publiceras av SBU, Alkohol & Narkotika som publiceras av CAN samt Nordisk alkohol & narkotikatidskrift (Nordic Studies on Alcohol and Drugs) som publiceras av och välfärd i . 31.6Forskningsfrågor i ett internationellt perspektiv Den nationella forskningen ingår i ett internationellt sammanhang. Detta följer naturligt av att den nationella missbrukssituationen påverkas av internationella förhållanden och att insatser inom missbruksområdet i många fall är möjliga att exportera från ett land till ett annat. Det finns nordiskt samarbete inom missbruksområdet. välfärdscenter (NVC) i är en institution inom social- och hälsosektorn under . NVC arrangerar och finan- sierar temakonferenser och seminarier, systematiserar kunskap och ger stöd till utvecklingsprojekt, arrangerar workshops, föreläsningar och sammanställer forskningsresultat, utvecklar rekommendationer och riktlinjer som bidrar till att stärka den nordiska välfärds- modellen samt främjar kunskapsutbyte inom , EU och FN (). Förutom att bidra till kunskapsbasen för alkohol- och drog- politiken i de nordiska länderna har NVC medverkat i forsknings- och utvecklingsprojekt med EU-finansiering. Ett större pågående forskningsprogram är Alcohol Measures for Alicance (AMPHORA). Programmet är inriktat mot prevention, politik och behandling, inkluderar flera andra länder inom EU och har en budget på . I programmet medverkar bland annat forskare från , och SoRAD i . Programmet leds och samordnas från och finansieras till stor del inom ramen för EU:s sjunde ramprogram för forskning. Från leds en jämförande kvalitativ studie om ungdomar och alkoholreklam i fem länder. NVC har beviljats nätverksstöd från NordForsk för forskar- Stregthening Mixed Methods in Nordic Comparative Alcohol and () för perioden –2012. Syftet med projektet är bland annat att stimulera tillämpning av olika metoder i nordisk forskning om alkohol och droger. Svenska forskare deltar också i EKONARK som syftar till att mäta och beräkna narkotikans och narkotikapolitikens samhällsekonomiska kostnader. följer utifrån ett folkhälsoperspektiv och som ett komplement till de nationella insatserna förekomsten av skadlig och riskfylld konsumtion av alkohol och andra droger i medlems- staterna. Inför utarbetandet av en gemensam strategi inom alkoholområdet utarbetades en syntesrapport om alkoholens inverkan på hälsa, sociala frågor och ekonomi i . I rapporten analyseras data som till- gängliggjorts av och (och 2006). Alkoholpolitiken ses i rapporten som ett instrument som ska tjäna folkhälsan och den sociala välfärden genom dess påverkan på hälsomässiga och sociala faktorer. Detta bedöms kräva resurser och engagemang på lokal, nationell och internationell nivå. I rapporten formulerar kommissionen ett antal rekommendationer för den fortsatta forskningen. att en europeisk infrastruktur bör byggas upp och finansieras för en gemensam alkoholforskning, att en sådan infrastruktur förutsätter skapandet av register och databaser och att en tillämpning och spridning av resultaten måste underlättas, att långsiktiga, statligt finansierade alkoholforskningsprogram bör byggas upp och finansieras, samt att forskningskompetensen bör utvecklas genom professionella utbildningsprogram. Vidare framhålls att forskningsbaserade riktlinjer som utarbetas och tillämpas bör främja tidiga insatser när det gäller riskfylld och skadlig alkoholkonsumtion samt missbruk. Långsiktigt bör också vårdens kvalitet och tillgänglighet harmoniseras. Det betonas också att kompetensnivån hos personal som arbetar med vård och rehabilitering bör höjas. Detta förutsätter att kunskapen sprids om effektiva metoder samt utbildning av personal. Kommissionen har med syntesrapporten som grund utarbetat en särskild EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna.1 Strategin identi- fierar ett antal prioriterade områden som är relevanta i alla med- lemsstater och där gemenskapsåtgärder anses tillföra ett mervärde. Ett prioriterat område är utveckling och förvaltning av en gemensam evidensbas på EU-nivå. Det betonas att forskning och kunskapsspridning är avgörande för att införa effektiva insatser. Kostnads- och nyttoanalyser för olika policyalternativ är andra exempel på angelägna forskningsinitiativ som nämns. När det gäller nationella åtgärder inom området riskfylld alko- holkonsumtion konstateras att flertalet medlemsstaterna har antagit nationella handlingsplaner och att det i anslutning till dessa ofta finns statligt finansierade program för forskning och över- vakning. har med ERA-NET skapat ett instrument för samverkan mellan nationella forskningsfinansiärer i olika medlems- stater. Syftet är att stärka europeisk samverkan inom forsknings- området och att långsiktigt bidra till att nationella forsknings- program öppnas för forskare från andra länder. Förhoppningen är därigenom att bidra till en rationalisering av forsknings- och utvecklingsinsatserna i . I deltar både och i ERA-NET och två NCP (National Contact Points) för ERA-NET finns på och (). Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotika- missbruk (ECNN), som bildades , har till uppgift att ge EU och medlemsstaterna en objektiv överblick av narkotikaproblemen inom EU och en faktabaserad grund för narkotikadebatten (). Till ECNN:S uppgifter hör även att ta fram översiktsinformation om den ram inom vilken den narkotika- relaterade forskningen bedrivs i de europeiska länderna. 1 Meddelande från kommissionen till rådet, , Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt . En EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna. Av en studie av samordning, finansiering, strukturer, spridning samt aktuella större forskningsprojekt i medlemsstaterna framgår att forskningen utvecklats avsevärt . Flertalet länder har stabila finansieringsstrukturer för narkotikarelaterad forskning och ökade insatser ses då det gäller forskning om prevalens, incidens och mönster för narkotika- missbruk. Ökade insatser noteras även för utvärdering av åtgärder såsom behandling, prevention och narkotikapolitik samt ekono- miska aspekter. identifieras brister när det gäller tvär- vetenskapliga studier, samordnad finansiering och forskarutbildning inom detta område. Inom ramen för EU:s sjunde ramprogram för forskning sker viss finansiering av gemensamma europeiska forskningssatsningar, bland annat med aktuella utlysningar . Inom ram- programmet har avsatts cirka sju miljoner för en handfull program och projekt, huvudsakligen också med svensk medverkan.2 Det ovan nämnda AMPHORA-programmet är ett exempel. Ett annat exempel är ett projekt under ledning av forskare från inom området evidensbaserad intervention för att bryta drogrelaterat riskbeteende hos ungdomar. Ytterligare ett större projekt med svensk medverkan undersöker biologin bakom pank- reatit och olika leversjukdomar. Därutöver finns ett par mindre forskningssatsningar, vilka dock saknar svensk medverkan, om råttmodeller för impulsivitet och drog- beroende samt studier på receptornivå om nikotinets verkningar. WHO har till uppgift att bland annat utarbeta gemensamma defini- tioner och diagnoskriterier samt olika typer av översiktsrapporter som berör användningen av droger och dess hälsoeffekter i olika delar av världen. 2 , databasuttag avseende EU:s sjunde ramprogram för forskning med sökorden: alcohol, dependency, dependent, drug, addiction, abuse, substance. I en aktuell rapport påpekas att den industrifinansierade forsk- ningen kan stå i ett spänningsförhållande till de etablerade forskningsinstitutionernas studier kring drogers negativa hälso- effekter. Beträffande den passiva rökningens effekter finns till exempel en klar skiljelinje mellan oberoende forskare och de forskare som tobaksindustrin finansierar. Till skillnad från de senare redovisar de förra negativa hälsoeffekter och publicerar sina resultat i veten- skapliga tidskrifter med kollegial granskning (peer review). Monitorstudier och epidemiologiska undersökningar behövs för att generera kunskap om skadeutvecklingen, till exempel när det gäller tumörsjuklighet (WHO 2009). Inom FN-systemet finns även United Nations Office on Drugs and Crime (UNODC) som bland annat tillhandahåller en online- databas med statistik om olika drogmarknader (). UNODC ger också återkommande ut statusrapporter avseende värl- dens drogproblem. Vidare utarbetar UNODC kunskapsunderlag och vägledningar för utveckling av evidensbaserad vård och behandling. Därutöver finns ett nätverk med Focal Points för att sprida goda exempel på behandling och förebyggande arbete. Focal Point i är i . 31.7Organisation för forskning och kunskapsspridning i andra länder Internationellt finns flera intressanta exempel på organisering av forskning och kunskapsspriding som stöd för arbetet inom miss- bruksområdet. Nedan beskrivs översiktligt den nationella organisa- toriska strukturen i , , , och . I ledde the National Campaign Against Drug Abuse (NCADA) –85 till bildandet av tre tvärvetenskapliga forskningscentra inom missbruksområdet. Centren är placerade vid universitet och har olika tematisk inriktning. Gemensamt är dock att arbetet i hög grad har inriktas mot att utveckla kunskaps- underlag för direkta samhälleliga åtgärder mot riskbruk, missbruk och beroende, bland annat i form av behandlingsinriktat arbete. National Drug and () vid i är ett av dessa. Centret inrättades 1986 med den övergripande målsättningen att medverka till ökad effektivitet i behandlingsarbetet inom missbruksområdet. Verksamheten bedrivs tvärvetenskapligt i samverkan mellan medi- cinska, psykologiska och samhällsvetenskapliga och andra disci- pliner (hhtp://ndarc.med.unsw.edu.au). Sedan den nya forskningsstrukturen etablerades har området substance abuse vetenskapligt utvecklats till ett av internationellt sett högst rankande forskningsområden mätt i citeringsgrad och andra akademiska prestationer (m.fl. 2010). I utgör och forskning (CRF) centrala institutioner för forskning och kunskaps- spridning inom missbruksområdet. är central förvaltningsmyndighet med ansvar för bland annat reglering, vägledning och tillsyn, pla- nering och samordning samt statistik och kunskap inom folkhälso- området.