sou · H0B313 · 2012-03-30 00:00:00 — 35 § Polisregionerna leds av regionpolismästare. 36 § Vid ska det finnas ett insynsråd som består av högst femton ledamöter (insynsråd). ska särskilt följa den verksamhet med särskilda utredningar som bedrivs enligt förordningen (2010:1031) om hand- läggning av ärenden om brott av anställda inom polisen m.m. ska också särskilt följa verksamheten vid region- polisråden. 37 § ska ha ett huvudkontor. ska vara geografiskt indelad i polisregioner. 1.en nationell operativ avdelning, 2.Statens kriminaltekniska laboratorium, 3.en avdelning för särskilda utredningar för den verksamhet som bedrivs enligt förordningen (2010:1031) om handläggning av ären- den om brott av anställda inom polisen m.m., och 4.en funktion för samordning av insynsrådets och regionpolis- rådens arbete. I övrigt ska bestämma sin organisation. 38 § Vid varje polisregion ska det finnas ett regionpolisråd som består av högst femton ledamöter. ska utöva insyn i verksamheten och ge region- polismästaren råd. Regionpolismästaren ska vara ordförande i regionpolisrådet och hålla rådet informerat om verksamheten. ska särskilt följa den verksamhet med särskilda utredningar som bedrivs enligt förordningen (2010:1031) om hand- läggning av ärenden om brott av anställda inom polisen m.m. 39 § Vid ska det finnas ett etiskt råd som består av högst sju ledamöter. får använda rådet för etiska överväganden. 40 § Vid får det finnas närpolisråd och andra organ för samråd och samverkan mellan och andra myndigheter eller allmänheten. 41 § Vid ska det finnas en tjänsteförslagsnämnd. Nämnden ska bereda och ge rikspolischefen råd i ärenden om anställning av regionpolismästare, chefen för den nationella opera- tiva avdelningen och chefen för torium. Nämnden ska också på begäran av rikspolischefen ge råd i andra anställningsärenden. Nämnden ska bestå av en ordförande och högst nio andra leda- möter. En av ledamöterna är vice ordförande. För varje annan ledamot än ordföranden ska det finnas en ersättare. Nämnden är beslutför när ordföranden och minst fyra andra ledamöter är närvarande. När ärenden av principiell natur eller annars av större vikt handläggs bör om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande. 42 § Rikspolischefen är myndighetschef. 43 § Chefen för särskilda utredningar anställs av regeringen. Andra anställningar beslutar om. 44 § Regeringen förordnar ledamöterna i regionpolisråden för en bestämd tid. 45 § Regeringen förordnar ordförande, vice ordförande och övriga ledamöter i tjänsteförslagsnämnden samt deras ersättare för en bestämd tid. 46 § Regeringen förordnar de ledamöter i personalansvarsnämnden som ska förordnas särskilt. 47 § Regeringen förordnar ordförande och övriga ledamöter i det . 48 § Vid ska det finnas en personalansvars- nämnd. Nämnden prövar frågor som anges i 25 § första stycket myndig- hetsförordningen (2007:515) för anställda vid . Nämnden prövar även sådana överklaganden som avses i 6–8 §§ polisutbildningsförordningen (1999:740). Nämnden består av rikspolischefen, personalföreträdarna, chefs- juristen vid och de två företrädare för Polis- myndigheten som rikspolischefen bestämmer samt två särskilt för- För företrädarna för kan ersättare utses. Rikspolischefen är ordförande och bestämmer vem som ska vara vice ordförande. Nämnden är beslutför när ordföranden och minst fyra andra ledamöter är närvarande. 49 § I ärenden som gäller disciplinansvar, avstängning, avsked eller uppsägning bestämmer ordföranden om ett förfarande inför nämn- den ska inledas. Ordföranden får avskriva ett ärende, om det är uppenbart att ärendet inte ska leda till någon åtgärd från nämndens sida. beslutat att avstänga någon från arbetet och är det på grund av ändrade förhållanden uppenbart att beslutet inte längre bör gälla, får ordföranden ensam besluta i frågan. Beslut som har fattats enligt denna paragraf ska anmälas vid nästa sammanträde med nämnden. 50 § Bestämmelserna om i 34 § lagen (1994:260) om offentlig anställning gäller också 1.regionpolismästare, chefen för den nationella operativa avdelningen, chefen för , chefsjuristen och kommunikationsdirektören, 2.övriga chefer som är direkt underställda rikspolischefen eller, utan att vara direkt underställda rikspolischefen är chefer för avdelningar inom , 3.biträdande regionpolismästare, polismästare, polisöverinten- denter, polisintendenter och polissekreterare, samt 4.ledamöter som företräder i personalansvars- nämnden vid . Tillämpligheten av vissa förordningar 51 § ska tillämpa personalföreträdarförordningen (1987:1101) och internrevisionsförordningen (2006:1228). 52 § Forensisk undersökning som utförs på begäran av Säker- hetspolisen, åklagare eller domstol är kostnadsfri. Utförs under- sökning på begäran av domstol i mål, vari endast målsägande för talan, ska avgift dock betalas till . För forensisk undersökning som utförs efter framställning av annan än myndighet som anges i första stycket samt för annan än forensisk undersökning ska avgift betalas till . fastställer avgiftens storlek. 53 § får ta ut avgift för inträde till det museum som drivs av och besluta om avgiftens storlek. Avgift får inte tas ut för besökare som är . Rätt att meddela föreskrifter 54 § får, efter överenskommelse med Säker- hetspolisen, meddela de föreskrifter som behövs för att uppnå samordning, effektivitet, enhetlighet och följdriktighet i polis- verksamheten. 55 § får meddela föreskrifter om polisverk- samhet som faller inom område. 56 § ska samråda med och, i förekommande fall, med , innan den fattar beslut om föreskrifter som berör åklagarväsendet. 57 § ska samråda med innan den fattar beslut om föreskrifter som berör . 58 § får meddela föreskrifter 1.för tillämpningen av 4 kap. 6, 12 och 14 a §§ polisförordningen (1998:1558), 2.för tillämpningen av förordningen (2010:1031) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen m.m., efter att ha hört , 3.om rapporteftergift enligt 9 § polislagen (1984:387), 4.om vilka hjälpmedel som får användas för att stoppa fordon enligt 10 § 5 polislagen, för eller i sam- råd med respektive myndighet, och 5.om dokumentation enligt 27 och 28 §§ polislagen. 59 § ska inom sitt verksamhetsområde genom sådana allmänna råd som avses i 1 § författningssamlingsför- ordningen (1976:725) och uttalanden verka för lagenligheten, följd- riktigheten och enhetligheten vid rättstillämpningen. 60 § I ärenden hos som avser ledning av polis- verksamhet i särskilt fall ska bestämmelserna i 20 och 21 §§ myndighetsförordningen (2007:515) om föredragning och om myndighetens beslut inte tillämpas. 61 § I ärenden vid ska bestämmelserna i 20 och 21 §§ myndighetsförordningen (2007:515) om föredragning och om myndighetens beslut endast tillämpas i sådana ärenden som rör laboratoriets administration. 62 § Bestämmelsen i 29 § myndighetsförordningen (2007:515) om ärendeförteckning ska inte tillämpas på . 63 § beslut får överklagas hos regeringen, om något annat inte följer av en annan bestämmelse än 22 a § för- valtningslagen (1986:223) eller en bestämmelse som hänvisar till 22 a § förvaltningslagen. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Genom denna förordning upphör förordningen (1989:773) med instruktion för och förordningen (1978:677) med instruktion för torium att gälla. 3.Beslut som har meddelats av eller enligt äldre föreskrifter gäller fort- farande och ska anses ha meddelats av . förordning om kriminalteknisk verksamhet inom Härigenom föreskrivs följande. 1 § Av 8, 9, 37 och 52 §§ förordningen (201X:XX) med instruktion för framgår att 1.Statens kriminaltekniska laboratorium finns vid Polismyndig- heten, 2.det vid laboratoriet ska utföras laboratorieundersökningar som föranleds av misstanke om brott, samt bedrivas annan verksamhet som står i samband därmed (forensiska undersökningar), 3.om laboratoriets utrustning och förhållandena i övrigt medger det, får även andra undersökningar utföras, 4.laboratoriet ska inom sitt verksamhetsområde bedriva forensisk forskning samt samla, bearbeta och offentliggöra resultat inom verksamhetsområdet, 5.verksamheten vid laboratoriet ska bedrivas på en hög veten- skaplig nivå, samt att 6.forensisk undersökning som utförs på begäran av Säkerhets- polisen, åklagare eller domstol är kostnadsfri. Utförs undersökning på begäran av domstol i mål, vari endast målsägande för talan, ska avgift dock betalas till . Vidare framgår att för forensisk undersökning som utförs efter framställning av annan än Säkerhetspolisen, åklagare eller domstol samt för annan än foren- sisk undersökning ska avgift betalas till . 2 § ska ge företräde åt undersökning som begärs av annan del av , Säker- hetspolisen, åklagare eller domstol. 3 § Vid ska finnas en forsk- ningsledare som leder forsknings- och utvecklingsverksamheten och svarar för att verksamheten bedrivs på en hög vetenskaplig nivå. 4 § Behörig att anställas som forskningsledare vid kriminal- tekniska laboratorium är den som dels har vetenskaplig skicklighet och beprövad erfarenhet i kemi, fysik, biologi eller annat ämne som är av särskild betydelse inom forensiska vetenskapen, dels har arbetsledande förmåga. 5 § Innan beslutar om anställning av forsknings- ledaren ska yttranden om sökandenas vetenskapliga kompetens och skicklighet hämtas in från minst två sakkunniga. De sakkunniga ska utses av . Både kvinnor och män ska vara representerade som sakkunniga i ett anställningsärende, om inte synnerliga skäl talar mot detta. 6 § Forskningsledaren handleder forskarstuderande vid statliga uni- versitet och högskolor. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2010:1031) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen m.m. Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (2010:1031) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen m.m. dels att 2 och 15 §§ ska upphöra att gälla, dels att 9, 12-14 a och 16-17 §§ ska ha följande lydelse. Ärenden som anges i 3, 5, 7 Ärenden som anges i 3, 5, 7 8 §§ handläggs vid och 8 §§ handläggs vid myndighetens avdelning för sär- Förhör med en anställd inom Förhör med en anställd inom polisen, en sådan uppdrags- polisen, en sådan uppdrags- tagare som anges i 3 § andra tagare som anges i 3 § andra stycket eller en student vid stycket eller en student vid polisprogrammet ska hållas av polisprogrammet ska hållas av åklagaren eller av en polis som åklagaren eller av en polis som är verksam vid . är verksam vid avdelningen för Om ett förhör inte utan Om ett förhör inte utan olä- olägenhet kan skjutas upp, får genhet kan skjutas upp, får för- förhöret hållas av en polis som höret hållas av en polis som tjänstgör vid en annan myndig- tjänstgör vid en annan del av som håller förhöret i ett sådant för särskilda utredningar. fall ska, om inte åklagaren av håller förhöret i ett sådant fall särskilda skäl bestämmer något ska, om inte åklagaren av sär- annat, tjänstgöra vid en annan myndighet och ha högre tjänste- annat, tjänstgöra vid en annan del ställning än den som hörs. av och ha högre tjänsteställning än den som hörs. Andra delar av Polismyndig- det i ett ärende finns behov av heten ska, om det i ett ärende finns behov av en kriminal- det biträde som behövs. avdelningen för särskilda utred- ningar det biträde som behövs. En polismyndighet ska också, Andra delar av Polismyndig- om det i ett ärende finns behov heten ska också, om det i ett ärende finns behov av utred- inte särskilda skäl talar mot det. avdelningen för särskilda utred- ningar om inte särskilda skäl talar mot det. Uppstår fråga om att en Uppstår fråga om att en anställd inom polisen, en sådan anställd inom polisen, en sådan uppdragstagare som avses i 3 § uppdragstagare som avses i 3 § andra stycket eller en student andra stycket eller en student eller kan komma att utöva eller kan komma att utöva ska ärendet genast lämnas över ska ärendet genast lämnas över vidare till åklagare för prövning av om en förundersökning ska vidare till åklagare för prövning av om en förundersökning ska Finner åklagaren att det inte finns grund för att inleda en förundersökning, ansvarar Riks- polisstyrelsen för det vidare arbetet med att klarlägga om allvarlig brottslig verksamhet har utövats eller kan komma att utövas. kan i ett sådant ärende begära biträde av en polismyndighet. Åklagaren ska i varje ärende fortlöpande informeras om resul- tatet av verksamheten för att kunna ta ställning till om en förundersökning ska inledas. Även den berörda polismyndig- heten ska fortlöpande ges samma information. Finner åklagaren att det inte finns grund för att inleda en förundersökning, ansvarar avdel- ningen för särskilda utredningar för det vidare arbetet med att klarlägga om allvarlig brottslig verksamhet har utövats eller kan komma att utövas. Åklagaren ska i varje ärende fortlöpande informeras om resul- tatet av verksamheten för att kunna ta ställning till om en förundersökning ska inledas. ärende som anges i 3, 5, 7 eller 8 § ärende som anges i 3, 5 eller 7 § har rätt att ta del har rätt att ta av uppgifter som finns hos en del av uppgifter som finns hos Säkerhetspolisen och som behövs för handläggningen av ärendet. för handläggningen av ärendet. Första stycket gäller inte upp- handläggningen av ett ärende som anges i 8 §. särskilda utredningar ska fort- ärenden enligt 3 eller 5 §. hetens insynsråd och region- avslutade ärenden enligt 3 eller 5 §. 11 Senaste lydelse 2010:1747. med instruktion för Rikspolis- styrelsen framgår att Rikspolis- följa den verksamhet som bedrivs styrelsens styrelse ska utse en eller flera av sina ledamöter att särskilt följa utredningar i ärenden som med instruktion för Polis- anges i 3 eller 5 §. Möjligheten för ledamöter av styrelsens styrelse att få följa och regionpolisråden att få följa ningskungörelsen (1947:948). ningskungörelsen (1947:948). Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förundersöknings- kungörelsen (1947:948) Regeringen föreskriver att 7 a § förundersökningskungörelsen (1947:948) ska ha följande lydelse. ende sådana anställda inom polisen polisen eller uppdragstagare hos avses i 3 § ordningen (2010:1031) om hand- (2010:1031) om handläggning av läggning av ärenden om brott av ärenden om brott av anställda anställda inom polisen m.m. bör inom polisen m.m. bör undersök- ningsledaren bifalla önskemål från låta utsedd ledamot av polis- styrelsen få närvara vid förhör. insynsråd och regionpolisråden att särskilt få följa dessa förunder- Vid förundersökningar avse- ende ärenden som avses i 3 eller 5 § samma förordning bör undersök- ningsledaren på begäran låta ut- sedd ledamot av få närvara vid förhör. Undersökningsledaren bör också på andra sätt bifalla önskemål från de utsedda ledamöterna att få följa förundersökningen i sådana ärenden som anges i första stycket. Undersökningsledaren får för ett sådant ändamål fort- löpande lämna dem eller före- trädare för dem upptagningar av utsagor och andra handlingar som tillförs ärendet. Undersökningsledaren får för ett sådant ändamål fort- löpande lämna dem eller före- trädare för dem upptagningar av utsagor och andra handlingar som tillförs ärendet. 12 Senaste lydelse 2010:1034. Denna förordning träder i kraft . 1 Kommitténs uppdrag och arbete Kommitténs uppdrag är att analysera i vilken utsträckning polisens nuvarande organisation utgör ett hinder för de krav regeringen ställer på högre kvalitet, ökad kostnadseffektivitet, ökad flexibilitet och väsentligt förbättrade resultat i polisens verksamhet och, om så är fallet, lämna ett fullständigt förslag till en helt eller delvis ny organisation som undanröjer hindren. Regeringen konstaterar i direktiven (bilaga 1) att kvaliteten behöver höjas i polisens verksamhet och det samlade resultatet för- bättras. Ett tecken på brister i nämnda avseenden är att verksam- hetsresultaten varierar kraftigt mellan landets 21 polismyndigheter. Vidare behöver polisens organisation bli mer flexibel så att resurserna snabbt kan flyttas dit där de behövs mest, på både kort och lång sikt. Regeringen har mot den bakgrunden funnit det angeläget att utreda om polisen har en organisation som är ända- målsenlig och som ger förutsättningar för ett effektivt resurs- utnyttjande. I syfte att åstadkomma tydligare ansvar och befogenheter i styrningen av polisens verksamhet ska kommittén föreslå ledningsform för den eller de polismyndigheter som föreslås, lämna förslag på fördelning av ansvar och befogenheter för de högsta cheferna inom polisen när det gäller styrningen av polisens verksamhet, ta ställning till i vilken utsträckning och på vilka nivåer förtro- endemannainflytande ska förekomma för att säkerställa demo- kratisk insyn och lokal förankring i polisorganisationen och lämna förslag på vilken roll förtroendemännen ska ha. Utifrån behovet av en polis som är tillgänglig och synlig i hela landet ska kommittén föreslå en organisation som är väl avvägd när det gäller kraven på dels specialisering och kraftsamling mot brottslighet som kräver spetskompetens och uthållighet, dels lokalt förankrad brottsbekämpning, är väl avvägd när det gäller dels kravet på att polisen ska ha organisatoriska förutsättningar att kunna arbeta effektivt, dels kravet på att polisen ska vara synlig och tillgänglig i hela landet och ger polisen en flexibilitet när det gäller att snabbt omfördela polisens resurser dit de behövs mest. För att ge förutsättningar för ett effektivare samarbete med andra, både nationellt och internationellt, ska kommittén lämna förslag som ger polisen organisatoriska förutsättningar för ett effektivt samarbete med övriga rättsväsendet, statliga myndigheter, kommuner och organisationer i vars verksamhet berör polisverksamheten och lämna förslag som ger polisen organisatoriska förutsättningar på såväl central som lokal nivå för att effektivt och flexibelt delta i och tillgodogöra sig det internationella samarbetet. Kommittén ska bedriva sitt arbete utåtriktat och i kontakt med berörda myndigheter, kommuner, landsting, näringsliv och övriga intressenter. De erfarenheter som finns från när andra statliga myndigheter organiserats om till s.k. enmyndigheter ska tillvaratas. I uppdraget ingår att bedöma hur förslagen påverkar andra myndigheter och organisationer samt att analysera och redovisa de verksamhetsmässiga, ekonomiska och personella konsekvenserna av förslagen. Utredningsarbetet har genomförts 2012. Kommitténs ledamöter har haft två internat och i övrigt sammanträtt samt besökt Polis- myndigheten i län. Kommittén har haft omfattande kontakter med företrädare för myndigheter och andra verksam- heter som på olika sätt har kunskap om eller samverkar med polisen. Kommittén deltog också vid Polisriksdag och anordnade bl.a. olika seminarier. Kommitténs experter har haft ett internat och i övrigt sam- manträtt samt deltagit vid ett av ledamöternas internat. Under utredningsarbetet bildades inom expertgruppen fyra arbetsgrupper som behandlade lednings- och styrningsfrågor, rättskedje- och kvalitetsfrågor, polisens verksamhetsresultat samt hinder och möjligheter för polisens lokala samverkan. Sekretariatet har i studiesyfte fått följa verk- samheten vid i . Kommitténs ordförande och sekretariat har besökt samtliga 21 polismyndigheter och vid varje besök haft samtal med länspolis- mästaren, polisstyrelsen och personalorganisationerna. Vid sam- talet med länspolismästaren deltog vid flertalet av besöken även representanter från ledningsgruppen. Vid samtalen med polis- styrelserna representerades dessa vid majoriteten av myndigheterna av styrelsernas presidier. Samtal med personalorganisationerna har skett dels vid besök vid polismyndigheterna, dels med företrädare på central nivå. Samtal har också förts med bl.a. rikspolischefen, säkerhetspolischefen, chefen för , chefen för , chefen för avdelningen för interna utredningar, chefen för för polismål inom samt ett flertal åklagarrepresentanter. Sekretariatet har bl.a. sammanträffat med företrädare för kommuner och landsting, , Förs- varsmakten, , , , samt forskarna . Sekretariatet har också haft ett flertal kontakter med företrädare för de länder vars polisorganisationer vi beskrivit. Kommittén har haft samråd med utredningen samlad eko- brottshantering (dir. 2010:33) och med utredningen av statlig regional förvaltning m.m. (dir. 2009:62). Kommittén har genom kontakter med Statskontoret och Riks- revisionen tagit tillvara de erfarenheter som finns från när andra statliga myndigheter organiserats om till s.k. enmyndigheter. Sekretariatet har haft återkommande kontakter med den sam- ordningsfunktion vid som bildades med anled- ning av kommitténs utredningsuppdrag. har beretts tillfälle att sakgranska och kom- mentera de fakta som kommittén har redovisat i de beskrivande avsnitten i betänkandet. Kommittén har givit Statskontoret i uppdrag att dels kartlägga och analysera polisens förtroendemannaorganisation, dels analysera och regeringens styrning och ledning av polisens verk- samhet. Statskontoret har överlämnat två rapporter till kommittén. Polisens förtroendemannaorganisation (2011:12) och regeringens styrning av Polisen (2011:20). Det skriftliga underlag i övrigt som kommittén tagit del av redo- visas i avsnittet Referenser. Enligt direktiven är vårt uppdrag avgränsat till uppgiften att ana- lysera om polisens nuvarande organisation utgör ett hinder för de krav som regeringen ställer på högre kvalitet, ökad kostnads- effektivitet, ökad flexibilitet och väsentligt förbättrade resultat i polisens verksamhet. Om kommittén finner att så är fallet ska ett fullständigt förslag till helt eller delvis ny organisation lämnas. Vid de samtal som kommittén under utredningsarbetet haft med företrädare för polisorganisationen och andra som har kunskap om polisverksamheten har ett stort antal frågor och områden aktuali- serats som påverkar polisens förutsättningar att bedriva en effektiv verksamhet. Dessa har avsett dels problemställningar som direkt eller indirekt påverkas av utformningen av polisens organisation och ledningsstruktur, dels frågor som inte ligger inom kommitténs uppdrag. Kommittén har prioriterat de frågor som bedöms ha störst betydelse för att skapa en organisation och ledningsstruktur som ger förutsättningar för en effektiv verksamhet. Alla frågor som på olika sätt aktualiserats under arbetets gång har därför inte behandlats i betänkandet. Några områden som ligger utanför kommitténs uppdrag, men som i stor omfattning påverkar polisens möjlighet att utföra sitt uppdrag med hög kvalitet och kostnadseffektivt, avser utveckling av ett modernt ledarskap och kompetensutveckling anpassat till pågående förbättrings- och utvecklingsarbete. Möjligheten att ha den kompetensprofil av polisanställda som bedöms ge bäst förutsättningar för kostnadseffektivitet och kvali- tet i verksamheten är en annan fråga som i stor utsträckning påverkar polisens förmåga att uppnå förbättrade verksamhets- resultat. Också en koncentration och renodling av polisens upp- gifter till att endast avse kärnverksamhet påverkar möjligheten för polisen att vara effektiv, vilket anförts från såväl sida som i offentliga utredningar.1 Polisens organisationskultur och resultatkultur är andra områ- den som har hög relevans för möjligheten att bedriva och uppnå en effektiv polisverksamhet. Dessa områden behandlas kortfattat i betänkandet även om de i sig inte är direkt beroende av vilken organisatorisk form som gäller för polisverksamheten. I kapitel 1 beskrivs vårt uppdrag och arbetssätt. I kapitlen 2–4 redogörs för nuvarande förhållanden inom poli- sen. Kapitel 2 beskriver polisens organisation och ledningsstruktur och kapitel 3 beskriver styrningen av polisorganisationen och ansvarsförhållanden. Vi redovisar i kapitel 4 en beskrivning av polisens resurser och resultat. I kapitel 5 redovisas de hinder som vi funnit att nuvarande orga- nisation innebär för polisverksamheten. I kapitel 6 analyseras behovet av att förändra polisens nuvarande organisation och ledningsstruktur för att undanröja eller i till- räcklig utsträckning minska de hinder som presenterats i kapitel 5.