sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Enligt regleringsbrevet har KB till uppgift att förbättra och effek- tivisera informationsförsörjningen till högre utbildning samt till forsknings- och utvecklingsverksamhet. Slutandet av centrala avtal för olika typer av e-resurser såsom e-tidskrifter, e-böcker och bibliografiska databaser är ett led i KB:s ålagda verksamhet. Grund- orsaken till förvärv av e-resurser i konsortieform är strävan efter bättre villkor och priser än vad som skulle erbjudas de enskilda biblioteken. Konsortiet är löst sammansatt vilket innebär att inga avtal är tvingande utan varje bibliotek väljer vilka de vill gå med i. För att ett bibliotek ska ansluta sig till ett avtal bör alltså konsortiets förhandlade pris och villkor vara bättre än vad den enskilda institutionen skulle kunna uppnå på egen hand. Som grund har alla förlag en fastställd prislista och ett standard- avtal. Detta kan sakna viktiga villkor samt innehålla onödiga och oskäliga sådana. Därför har konsortiet kommit fram till ett antal principer som de vill uppnå i alla förhandlingar med förlagen. De som ska uppfyllas är: åtkomst via institutionens samtliga IP-nummer samt fjärr- åtkomst via proxyserver tillåtelse till Walk-in use – dvs. att besökare i får använda resurserna på plats att viss kopiering av resurserna tillåts att fjärrlån av resurserna tillåts att biblioteken har rätt till arkivtillgång av licensierat material efter eventuell uppsägning av avtal att leverantören kan leverera användningsstatistik att avtalet är e-only, inget krav på pappersprenumeration Av erfarenhet har man sett att biblioteken får bättre villkor och priser när många institutioner går samman och ställer krav på förlag och leverantörer. Då Bibsamkonsortiet har funnits länge är dess principer välkända bland förlagen i världen och de är också med- vetna om att konsortiet inte backar på dessa. För att nå fram till en kostnadsfördelning mellan biblioteken arbetar Bibsam med olika prismodeller. presenterar leveran- törerna en modell som Bibsam genom förhandling anpassar till en som passar konsortiet. Priset för ett avtal per deltagande institution baseras oftast på: storlek och/eller ämnesinriktning hos deltagande institutioner enhetspris som konsortiet fördelar tidigare prenumerationer från deltagande institutioner officiell statistik över antal studenter och forskare per institu- tion Många leverantörer vill basera priset på hur mycket en resurs används. Detta försöker Bibsam att värja sig emot då det är olyck- ligt om de som lyckats marknadsföra en resurs väl får en högre kostnad. Inom konsortiet har det förekommit diskussioner kring att prismodellerna kan bli orättvisa för att de gynnar eller missgynnar olika typer av institutioner. Dessa diskussioner har dock minskat då konsortiets verksamhet satt sig. I avtalen är KB avtalspart gentemot leverantörerna och riks- bibliotekarien skriver under dem. De deltagande institutionerna lämnar en fullmakt som ger KB rätten att signera avtalen samt att föra deras talan i förhandlingarna. Ansvariga förhandlare är de anställda licenshandläggarna på Bibsam. För att styra verksamheten har en styrgrupp (Styrgruppen för nationella licenser för e- resurser) tillsatts av bibliotekschefer från de deltagande institution- erna. Denna ansvarar för att utveckla strategier för nationella licensavtal, och diskuterar också de övergripande principerna för avtalens innehåll, former och vilka som kan delta. Den kan ta strategiska beslut om licensverksamhetens inriktning, men besluten måste bekräftas av riksbibliotekarien. Styrgruppen består av sju företrädare för universitet och högskolor, en företrädare för specialbiblioteken samt en från KB. är målgruppen för konsortiets verksamhet samverkans- biblioteken. Dessa består av: 38 universitets- och högskolebibliotek Av dessa 75 bibliotek deltar 62 bibliotek i ett eller flera licensavtal. hade Bibsam cirka 40 avtal vilka omfattade ungefär 100 olika resurser. Den totala omsättningen för konsortiet var fördelat enligt följande: e-böcker och referensverk – Antalet licenser konsortiet kan hantera är beroende av hur stora personalresurser KB avsätter till Bibsam. Det är ett kontinuerligt arbete att förhandla om gällande licenser då de oftast skrivs på ett Bibsam tecknar endast licenser då produkten är unik på marknaden och det kan ta tid för en ny resurs att tas upp till förhandling på grund av brist på personal. kan flera bibliotek ha tecknat avtal kring en viss resurs och Bibsam kan då få svårare att uppnå sina principer samt ett bättre pris. Om alla resurser hanterades av konsortiet skulle all förhandlingskompetens samlas på ett ställe i och vara fördelat på ett fåtal personer. Som läget ser ut bedriver dock de flesta bibliotek egna förhandlingar med leverantörer för att förvärva enskilda resurser. Det är därför viktigt att Bibsam förmedlar kunskapen kring licens- frågor till konsortiets medlemmar. Licensarbete vid enskilda bibliotek Då Bibsam inte kan teckna avtal för alla e-resurser som finns på marknaden är det viktigt att biblioteken bygger upp en egen verksamhet kring förvärv av licenser. Detta sker naturligt på de stora universitetsbiblioteken vilka har en ansenlig förvärvsbudget och behov av specifika resurser. På spenderas av förvärvsbudgeten på e-resurser och på tryckta resurser. Inriktningen mot förvärv av e-resurser blev markant och skedde snabbt. För att möta denna skillnad förändrade sin organisation och inrättade en avdelning med expertis som arbetar med att licensiera och tillgängliggöra e-resurser. Det är viktigt att de enskilda biblioteken bygger upp sin förhandlingskompetens och aldrig direkt godtar erbjudna priser och villkor. Förlagen är alltid beredda att förhandla för att kunna sälja en resurs. Liksom konsortiet ger fördelar genom att flera går samman och får en bättre förhandlingsposition har även de större biblioteken en bättre sådan. Förlagen är ofta beredda att ge ett bra pris för att få med ett specifikt bibliotek i ett avtal och sedan utnyttja det som försäljningsargument till andra bibliotek. Förvärv av e-böcker på forskningsbibliotek har e-boken blivit alltmer betydelsefull på de vetenskapliga biblioteken. Orsaken är att tekniken blivit betydligt bättre samt att efterfrågan från användarna har ökat. De stora förlagen har försökt att sälja in e-böckerna på samma sätt som e- tidskrifterna genom så kallade Big deals. Detta innebär att biblioteken köper hela utgivningen av ett förlags e-böcker till ett förmånligt pris, i förhållande till vad det skulle ha kostat på titel- nivå. De kan också säljas som paket inom specifika ämnesområden. En annan fördel som ges vid dessa köp är att böckerna inte är drm- skyddade1 vilket innebär att de kan användas på samma sätt som e- tidskrifter – dvs. utan begränsningar i utskrifter och med möjlighet att kopiera ur texten. De flesta bibliotek har dock inte budget att köpa e-böcker på detta vis. har de endast köpt en liten del av förlagets utgivning av tryckta böcker. Om biblioteken förvärvar stora paket av e-böcker skulle det leda till en stark koncentration av de större förlagens utgivning på bekostnad av den smalare litteraturen. Intresset från de svenska biblioteken att förvärva e- böcker i big deals har varit lågt. Övergången från det tryckta mediet till det elektroniska har inneburit att biblioteken förändrat sitt förvärvssätt. Biblioteken bygger inte samlingar på samma sätt som förut. I den elektroniska världen är det betydligt lättare att snabbt köpa in efterfrågad äldre litteratur, och biblioteken behöver inte heller ha oanvänd litteratur väntande på sina hyllor. Då det ändå måste göra ett urval av förlagens e-böcker och man heller inte vill förvärva e-böcker som inte används har modeller för Patron Driven Aquisition (användarstyrt förvärv) utarbetats mellan förlagen och biblioteken. Grundtanken är att biblioteken väljer ut ett antal böcker som görs tillgängliga i bibliotekskatalogen, utan att köpa dem. Sedan kommer parterna överens om när en bok räknas som förvärvad, till exempel efter andra användningen av boken. Detta regleras i ett avtal. Med hjälp av denna modell ges användarna möjlighet att hitta sin litteratur och förvärvar biblioteken endast böcker som har använts. Priset per bok blir förmodligen högre jämfört med förvärv av hela ämnespaket - men är det vettigare att ha färre böcker som är efterfrågade än många billiga böcker som inte används alls. E-böcker som köps på titelnivå är ofta skyddade så att det bara går att skriva ut en viss del samt att endast kopiera kortare stycken i texten. 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2.Framtidens högkostnadsskydd i vården. 3.Skatteincitament för riskkapital. 4.Kompletterande regler om person- uppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. 6.Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. 7.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 8.Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. 9.Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. 10.Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. 12.Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. 13.En sammanhållen svensk polis. 14.Ekonomiskt värde och samhällsnytta –förslag till en ny statlig ägarförvaltning. 15.Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. 16.Att angöra en kulturbrygga – för stöd till nyskapande kultur. 17.Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straff- ansvar och samhällsskydd. 18.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. –den mjuka infrastrukturen på väg. 19.Nationella patent på engelska? 20.Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. 21.Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. 22.Mål för rovdjuren. 23.Mindre våld för pengarna. –riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsned- sättning. 25.Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. 26.En ny brottsskadelag. –en utvecklad flygtrafiktjänst. 28.Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. 29.Sveriges möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. 31.Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet. 33.Gör det enklare! 34.Nya påföljder + kort presentation. 35.Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. 36.Registerdata för forskning. 37.Kulturmiljöarbete i en ny tid. 38.Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö. 39.Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. 40.Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. 41.Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar iförordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. – ett framtida konsumentstöd. 44.Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. 45.Kvinnor och barn i rättens gränsland. Tydliga regler och effektiv tillsyn. Möjligheter att använda månadsuppgifter isocial- och arbetslöshetsförsäkringarna. 49.Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. 51.Utvärdering av IPRED-lagstiftningen. 52.Bostadstaxering – avveckling eller förenkling. 53.AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensions- reserven. – underlag för ratificering av . 55.En översyn av tryck- och yttrandefriheten. Del 1 och 2. 56.Mot det hållbara samhället –resurseffektiv avfallshantering. 57.Tydligare regler om fri rörlighet för EES- medborgare och deras familjemedlemmar. 58.Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. 59.Nya villkor för public service. 60.Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. 61.Högre ersättning vid mastupplåtelser. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare. 63.Små företag – stora möjligheter med it. vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. En sammanhållen svensk polis. [13] En ny brottsskadelag. Nya påföljder + kort presentation. Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. – ett framtida konsumentstöd. [43] Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. Utvärdering av IPRED-lagstiftningen. En översyn av tryck- och yttrandefriheten. Del 1 och 2. Tydligare regler om fri rörlighet för EES- medborgare och deras familjemedlemmar. Högre ersättning vid mastupplåtelser. möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. Framtidens högkostnadsskydd i vården. Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. [32] Gör det enklare! Ändringar i förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. Möjligheter att använda månadsuppgifter i social- och arbetslöshetsförsäkringarna. Skatteincitament för riskkapital. Ekonomiskt värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. [14] demokrati. Registerdata för forskning. [36] Nystartszoner. Bostadstaxering – avveckling eller förenkling. AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven. Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsned- sättning. Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor; Kartläggning, analys och förslag till förbättringar Kvinnor och barn i rättens gränsland. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. Mål för rovdjuren. Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö. Mot det hållbara samhället – resurseffektiv avfallshantering. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – den mjuka infrastrukturen på väg. [18] Nationella patent på engelska? Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. – en utvecklad flygtrafiktjänst. Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. Tydliga regler och effektiv tillsyn. – underlag för ratificering av . Små företag – stora möjligheter med it. Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. [10] Att angöra en kulturbrygga –för stöd till nyskapande kultur. Mindre våld för pengarna. [23] Kulturmiljöarbete i en ny tid. Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. Nya villkor för public service. [59] Läsandets kultur. Kompletterande regler om personuppgifts- behandling på det arbetsmarknadspolitiska området. Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare.