sou · H0B328 · 2012-04-19 00:00:00 — Det finns åtskilliga andra faktorer som kan påverka arbetsutbudet negativt. Några av de viktigaste är följande. SCB:s ULF-undersökning 2002/03 visade att nära 60 000 personer som var arbetade deltid eller inte alls på grund av att de vårdade en anhörig. Det finns skäl att tro att detta hinder för ett längre arbetsliv kan öka i omfattning framöver, inte minst som följd av att antalet äldre äldre kommer att öka som andel av befolkningen. De äldres preferenser påverkar givetvis viljan att fortsätta att arbeta. Utredningens enkäter visar att det vanligaste motivet att gå i pension är att öka sin fritid. Många förväntar sig att pensioneringen ska gynna hälsan, kanske förlänga livet, förbättra de sociala aktiviteterna, öka livskvaliteten osv. Känslan av att tiden går allt fortare (tidskompression) kan öka viljan att ta vara på i livet. Det mesta pekar enligt utredningen på att det framför allt är en svag efterfrågan på äldre som försvårar ett längre arbetsliv. Många äldre uppger i enkäter att man skulle vilja arbeta längre. Det finns tydliga indikationer på negativa attityder bland många arbetsgivare och åldersdiskriminering kan hänga samman med bristande kunskaper om äldres kompetens och arbetsförmåga . Äldre som vill arbeta längre möts ofta av ointresserade arbetsgivare, oförstående kollegor och undrande kamrater. Pensionsmyndig- hetens enkätundersökning visar att arbetsgivare i allmänhet har en relativt negativ inställning till den äldre arbetskraften (se kapitel 13). Det är framför allt arbetsgivare vid mansdominerade arbets- platser som är negativt inställda till äldre anställda. Särskilt inom utbildningsintensiva verksamheter har attityden mot äldre arbetskraft blivit mer negativ , exempelvis inom utbildningssektorn samt inom hälso- och sjuk- vården. I några branscher har utvecklingen varit positiv , exempelvis inom hotell- och restaurangbranschen. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre Inom både privata och statliga tjänstemannasektorer anger cirka hälften av arbetsgivarna att yngre är bättre utbildade än äldre och att äldre är mindre anpassningsbara inför omorganisationer. av arbetsgivare inom samtliga sektorer anser att yngre är snabbare än äldre på att lära sig ny teknik. Det finns fortfarande en cementerad föreställning att äldre bör ge plats till ungdomarna bl.a. för att minska arbetslösheten och för att gynna utvecklingen (Jätteproppen , se kapitel 10). Enkätsvaren tyder på att denna föreställning är utbredd bland både arbetsgivare och fackliga representanter. av fackliga representanter och bland tillfrågade arbetsgivare anser att äldre borde gå i pension tidigare för att lämna plats för de yngre. Enkäten till äldre som har gått i pension pekar också på att mellan av de tillfrågade (beroende på när man planerar att gå i pension) sa att man kunde tänka sig att arbeta längre om man inte möttes av negativa attityder. Var tredje arbetstagare anser att äldre försvårar för dem att komma in på arbetsmarknaden, eftersom de inte går i pension och lämnar plats.26 Ett annat tecken på arbetsgivarnas inställning är att det är ytterst ovanligt att personer får fortsätta sin anställning. De flesta arbetsgivare har som policy att avsluta anställning . Åldersgränsen i Lagen om anställningsskydd, LAS, fungerar i praktiken som slutlig pensionsålder för anställda. Utredningens samtal med olika företrädare för arbetsgivare och företag styrker bilden av en skeptisk syn på äldre arbetskraft. De flesta tillfrågade anser att äldre inte tillräckligt uppgraderar sin kompetens och ofta saknar tillräcklig motivation. Äldre bedöms i allmänhet prestera för litet i förhållande till arbetskrafts- kostnaderna. Man pekar också på att äldre har en betydligt höjd risk att drabbas av svåra sjukdomar som kan störa produktionen. I grunden förefaller det ofta finnas riskaversion, som bygger på en slags statistisk diskriminering. Man gör inte en individuell bedömning. Äldre uppfattas oftare än andra ha brister i olika avseenden men arbetsgivaren kan inte avgöra förhållandena i det enskilda fallet och då väljs alla i gruppen bort. Utredningen bedömer att bristande kunskaper om äldres förbättrade förutsättningar att jobba längre bidrar till en negativ 26 TNG:s Seniorpanel 2011 Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre inställning hos många arbetsgivare till att anställa eller behålla äldre arbetskraft. Utredningen avser att fortsätta samtalen med bl.a. arbets- marknadens parter hur man effektivare ska kunna sprida kun- skaperna om äldres arbetsförmåga. Det finns mycket begränsat kunskapsunderlag om förekomsten av åldersdiskriminering i . I bl.a. har man i en rad studier visat att åldersdiskrimineringen är omfattande. En aktuell undersökning visar att diskrimineringen av äldre i arbetslivet är omfattande och t.o.m. kraftigare än etnisk diskri- minering. Forskare vid Linnéuniversitetet skickade två liknande jobbansökningar från en fiktiv man resp. , och 31- åringen fick fler positiva svar. I enkäter till äldre uppger mer än var fjärde arbetstagare att man har blivit diskriminerad på arbetsmarknaden på grund av sin ålder och så många som åtta av tio menar att deras ålder är ett hinder om de vill byta jobb.27 Den som diskriminerar löper egentligen ingen risk att straffas, ytterst få ärenden leder till böter. Trots att andelen äldre ökar i arbetskraften och på de flesta arbetsplatser är det ytterst få arbetsgivare som har program för att försöka ta tillvara de äldres ökade förmåga och intresse att fortsätta att arbeta, t.ex. genom att anpassa jobben till de äldres förutsättningar. Åldersdiskriminering är nära sammankopplad med attityderna till äldre arbetstagare. Fördomar och bristande kunskaper om äldres förutsättningar är viktiga orsaker. Det finns inte något kunskapsunderlag som klargör om åldersdiskriminering och negativa attityder relativt sett är viktiga hinder för att äldre ska arbeta längre. Utredningen bedömer med utgångspunkt från bl.a. svaren i olika enkäter till äldre respektive till arbetsgivare att dessa faktorer hör till de viktigaste hindren. Utredningen bedömer att den främsta vägen att motverka negativa attityder och diskriminering är med åtgärder som bidrar till att öka andelen äldre på arbetsplatserna. 27 TNG:s Seniorpanel 2011 Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre Utredningen avser inleda en dialog med ansvariga myndigheter och experter om behoven och förutsättningen för en effektivare lagstiftning mot åldersdiskriminering. Brister i de äldres kunskaper och kompetens Även om nyare generationer äldre är relativt sett välutbildade kan deras kunskaper efterhand förlora i värde i förhållande till de högre krav som ställs i arbetslivet. Äldre ställs ofta utanför kompetens- utveckling på jobbet och har i praktiken inte tillgång till samhällets vuxen- eller arbetsmarknadsutbildningar. Enligt SCB är det bara någon tiondels procent i som höjer sin formella utbildningsnivå, trots att senare års forskning pekar på att utbildningssatsningar för äldre både kan öka produk- tiviteten och dessutom bromsa hjärnans åldrande. Den viktigaste faktorn till urholkad kompetens kan dock vara åldersreglerna och pensionsnormerna, som medverkar till att äldre och deras arbetsgivare inte satsar på fortbildning eftersom de är inställda på en tidig pensionering. Utredningen anser att det kan finnas hinder för äldre att ta del av offentlig utbildning respektive att få delta i kompetenshöjning på arbetsplatsen. Utredningen bedömer att ändrade åldersregler och tydliga ekonomiska incitament kommer att stimulera äldre till att i högre grad underhålla sina kunskaper. I det fortsatta utredningsarbetet ska dock bedömas om ytterligare åtgärder behövs för att göra utbildning tillgänglig och ekonomiskt realistisk för äldre arbetstagare, inklusive frågan om kompetenskonton. Mycket talar för att lagen om anställningsskydd, LAS, är en bidragande faktor till att sysselsättningsgraden bland äldre är högre i än i de flesta andra länder. Forskningen pekar på att turordningsreglerna kan gynna äldre i samband med omstruktu- reringar och neddragningar på arbetsplatserna (se kapitel 17). Det finns emellertid effekter som kan motverka efterfrågan på äldre arbetskraft, som att LAS kan bidra till att öka sjukfrånvaron, Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre minska produktiviteten och bromsa rörligheten. Det saknas därmed kunskaper om hur de samlade effekterna är av LAS på äldres sysselsättning. Höjningen av åldersgränsen i LAS till samman- faller i tiden med en ökad sysselsättningsgrad bland personer (se kapitel 17). Det tyder på att regeländringen kan ha påverkat benägenheten att arbeta längre. sker andra strukturella förändringar i arbetskraften som kan väntas öka intresset att arbeta längre, t.ex. en höjning av den genomsnittliga utbildningsnivån. En jämförelse av sysselsättningsförändringen inom olika avtalsområden när regeländringen infördes visar obetydliga effekter. Det är dock troligt att det kan ta tid för regeländringen att verka fullt ut och påverkan på arbetsutbudet kan ske bl.a. genom att förändra pensionerings- normerna i samhället. Det finns dock enligt utredningens bedömning inget som talar för att 67-årsregeln har haft en betydande effekt på de äldres arbetsutbud. Därmed borde en justering av reglerna knappast väntas leda till en påtaglig ökning av antalet personer som väljer att fortsätta att arbeta. En strikt 67-årsregel för anställningsskyddet kan dessutom bidra till att försvåra för äldre att arbeta längre. Det kan finnas ett intresse för arbetsgivare att avsluta anställningen för anställda före 65-årsdagen, både för att undvika de med åldern höjda premierna till tjänstepensionerna och för att undvika att få för många anställda som fortsätter att arbeta till . Enligt enkäten till arbetsgivarna anser dessutom av arbetsgivarna att höjningen till bidragit till att man är försiktigare med att anställa äldre. Kärnfrågan vid en justerad åldersgräns är om och när en högre ålder kan väntas leda till en nedsättning av prestationsförmågan som påverkar arbetsgivarens verksamhet. Utredningens underlags- rapporter klargör utan tvekan att biologisk ålder, upp till en ganska hög ålder, inte är en användbar mätare på fysisk, psykisk och social förmåga. Skillnaderna mellan individers förmåga ökar med åldern. En strikt åldersgräns som inte anpassas till äldres förbättrade förutsättningar att arbeta längre riskerar att betraktas som en form av statistisk diskriminering. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre Utredningen avser i det fortsatta arbetet ta fram förslag till ändrade regler av 67-årsgränsen så att fler äldre kan fortsätta sin anställning . Kostnaderna att behålla eller anställa äldre personer är dryga bl.a. beroende på höga för tjänstepensioner, som t.o.m. ofta höjs med åldern. Tjänstepensionskostnaden för att anställa en person kan inom vissa förmånsbaserade avtals- pensioner vara fyra gånger högre än kostnaden att anställa en 40- åring. Enligt enkät till arbetsgivare anger nästan var femte arbetsgivare inom avtalsområdet för privat- anställda tjänstemän och av arbetsgivare inom avtalsområdet SAF-LO att tjänstepensionspremier utgör ett hinder för att anställa och behålla äldre arbetskraft. av arbetsgivare inom SAF-LO och inom angav att lägre tjänstepensionskostnader skulle leda till att arbetsgivare skulle anställa fler personer . Det tycks finnas en tumregel att den genomsnittliga arbets- produktiviteten avtar någonstans . Som nämnts pekar resultaten av senare års forskning dock i annan riktning. Äldre bevarar ofta sin produktivitet långt upp i åldern. Enkäten till arbetsgivarna visar att av arbetsgivarna inom privat sektor och av arbetsgivare inom offentlig sektor bedömer att äldre är mindre produktiva yngre. Utredningen bedömer att förhållandet mellan de äldres presta- tioner och arbetskraftskostnaderna kan vara ett viktigt hinder för äldres möjligheter att arbeta längre. Utredningen anser att ålders- beroende till tjänstepensionerna bör avvecklas skyndsamt. 19.6Vägar till längre arbetsliv Det kan bli svårt vinna förståelse för förslag till åtgärder som bidrar till längre arbetsliv och högre faktisk pensionsålder för med- borgarna om deras förtroendevalda beviljar sig själva generösa pensioner utan eller med låga krav på omställning. Det kan också vara besvärande att staten tecknar generösa avtal och Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre speciallösningar för tidigt utträde från arbetslivet, speciellt för välavlönade tjänstemän, finansierade med skatter, som kraven skärps på andra att forma villkor som gynnar ett längre arbetsliv. Det är dessutom komplicerande att staten genom olika avdrag i skattesystemet subventionerar pensionsförmåner som underlättar tidiga utträden från arbetslivet, till och med redan . Dessa frågor ligger utanför utredningens uppdrag men kan inte förbigås i en allvarlig diskussion om pensionsåldern och ett längre arbetsliv. Det förefaller vara några gammaldags föreställningar som präglar våra värderingar och regelsystem när det gäller äldre i arbetslivet. Det första är att äldre personer på grund av förän- dringar som följer av åldrandet, som ökad ohälsa, dålig upp- gradering av kompetens m.m. i genomsnitt presterar sämre än yngre. Den andra är att det är ökad fritid som i första hand ger äldre högre livskvalitet. Våra pensionssystem, både allmänna och avtalade, har utformats med utgångspunkt i dessa föreställningar. Pensionerna gör det möjligt för arbetsgivare att avsluta anställningsförhållanden genom pensioneringen, utan att behöva pröva den enskildes förmåga eller intresse att arbeta vidare. Staten och parterna på arbetsmarknaden kan gemensamt bidra till att förbättra äldres livskvalitet genom att förkorta arbetslivet. Reglerna i de flesta allmänna och avtalade system är i första hand utformade för att underlätta en tidig pension, inte för att stimulera till ett fortsatt arbete. Det är alltid svårt att avgöra vad som kommer först, värder- ingarna eller reglerna. Det kan vara så att när dagens regler infördes var personer i åldern i genomsnitt arbetsoförmögna och pensionen bidrog därmed till en högre livskvalitet. bedömer utredningen att reglerna formar attityder och värderingar till äldre som inte är anpassade till deras nuvarande förutsättningar i genomsnitt vad gäller hälsa, kognitiva förmågor, utbildning osv. Det medför att den svenska ekonomin blir dålig på att ta tillvara en ökad förmåga och vilja bland äldre att arbeta längre. Det behövs därför breda och ömsesidigt förstärkande justeringar inom en rad olika system för att underlätta för äldre att arbeta längre. Utöver tidigare angivna inriktning är utgångspunkterna för det fortsatta utredningsarbetet följande: Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre 1.Det behövs en ökad flexibilitet, en slags FLEXPENSION. Regelsystem och institutioner bör så långt möjligt anpassas till de äldres förbättrade förutsättningar och växande intresse för att arbeta längre, oavsett när och hur man vill ta ut sin pension. 2.Parterna på arbetsmarknaden spelar en avgörande roll för de äldres möjligheter att arbeta längre genom avtalen om tjänstepensioner, anställningsskydd, arbetstider m.m. Utredningen avser fördjupa diskussionen om hur parterna på olika sätt kan medverka till att underlätta för äldre att arbeta längre. Hur kan arbetstider, arbetsförhållanden, ledigheter m.m. anpassas till de äldres förutsättningar? 3.Myndigheter, parterna på arbetsmarknaden, pensionsförvaltare m.fl. bör sträva efter att bli åldersblinda. Information som mer eller mindre direkt signalerar att nu är det för pension kan uppfattas som en slags åldersdiskriminering. Regler som föreskriver vad som är normal pensionsålder borde inte finnas. Den som går i pension ska uppfatta övergången som mer självvald och inte påtvingad. 4.Det finns en cementerad föreställning att äldre bör ge plats till ungdomarna bl.a. för att minska arbetslösheten bland ungdomar. Utredningen avser uppdra till forskare att gå igenom teorin för hur arbetsmarknaden fungerar och redovisa forskningsresultat om hur ett ökat arbetsutbud gynnar alla, både dem som har jobb och andra som står utanför. , Psykosocial arbetsmiljö – i teori och vardag. En exposé över områdets utveckling, omfattning och gränser . Underlag till konferens . , G, , P, , L, Parmsund, M, Stoetzer, U, , M, Svartengren, MTydliga strategier och delaktiga medarbetare i friska företag, , HoF study group, 2008 Angelov, N, , P, , E, , E-A Kvinnors och mäns sjukfrånvaro, IFAU Rapport 2011:2 , Arbetsmiljölagen och dess förordning med kommentarer i lydelse den 2 maj 201.1 Sammanställning av valda delar till , , (red), , Martin-Löf (2006) Livförsäkringsmatematik II, Svenska för- säkringsföreningen, . Acemoglu, D. & Angrist, J. (2001) Consequences of employment potection? The case of the American with Disabilities Act. , 109 (5), 915-957. , G, Kilbom, Å Arbete efter 45. Historiska, psyko- logiska och fysiologiska perspektiv på äldre i arbetslivet. Behaghel L., Crépon, B. & Sédillot, B. (2005) The perverse effects of partial employment protection reform: Experience rating and French older workers . Bennmarker, H, E , B (2009), Do regional payroll tax reductions boost employment? Vol 16, Iss 5, pp. , , , , , ability in midlife as a predictor of mortality and disability in later life: a 28-year prospective follow-up study . , Kokko, Seitsamo, , , , strain in midlife and 28-year work ability trajectories Work Environ Health , , , , , strain among blue-collar and white-collar employees as a determinant of total mortality: a 28-year popu- lation follow-up Accessible research. Coile, C. & , P. (2007) Labor market shocks and retirement: Do government programs matter? , 91 (10), 1902-1919. , and D (2006), "Estimating retirement behavior with special early retirement offers", WP 2006:13, , university. De , van Beek, Durinck, Verbeek, van Dijk An occupational health intervention programme for workers at risk for early retirement; a randomised controlled trial Occupational & Sousa-Poza, A. (2005) retirement: Free choice or forced decision? CESIFO Working paper no. & Sousa-Poza, A. (2007) Voluntary and involuntary early retirement: An international analysis. discussion paper no. DS 2002:10, Riv hinder för äldre i arbetslivet. & , D. (2010), Do buy-outs of older workers matter? Estimating retirement behavior with special early retirement offers. , 3 (31), 337-359. ESS (2006), Tidiga pensionsavgångar från statliga myndigheter, ESS2006:1, . European Commission (2012), DG ECFIN (2012), 2012 Ageing Report: Economic and budgetary projections for the EU Member States (2010-2060) [publiceras ] Expertgruppen för Studier i Samhällsekonomi 2006:6 Generationsanalyser – omfördelning mellan generationer i växande välfärdsstat. ., , , , , , SESIM III – a Swedish dynamic micro simulation model Fölster S, m fl. (2001) Avtalspension – dagens ättestupa, . Förhandlingsprotokoll Ändringar i (TA) , Sjukskrivningsdiagnoser i olika yrken, & Madrian, C. (1995) Health-insurance availability and the retirement decision. , 85 (4), 938-948. Hakola, T. & Uusitalo, R. (2005) Not so voluntary retirement decisions? Evidence from a pension reform. , 89 (11-12), 2121-2136. (2007), Äldres arbetsutbud och möjligheter till sysselsättning, en kunskapsöversikt, Ds 2007:21 (2011), Economic fluctuations and retirement of older employees, LABOUR: Review of Labour Economics and Industrial Relations, Vol. 25, Issue 3, pp. , inom det statliga området – Typfallsberäkninga av ekonomiska incitament för individen. Höög, J & , M Förtidspension och yrke Arbetsmiljö- fonden Sammanfattningar 1536, 1993 Höög, J & , M Förtidspensionärer i ett tioårsperspektiv. En jämförelse av de nya förtidspensionärerna 1988, 1993 och 1998 Ilmakunnas, P., & Maliranta M. (2007) Aging, labor turnover and firm performance , of the Finnish Economy, Discussion papers No. , R. W., , A. & Perese, K. (2003) Health insurance costs and early retirement decisions. , 56 (4), article 9. , B & Vingård, E Migration, arbetsmiljö och hälsa 2012. , (red.) (1995) Arbetsliv och hälsa – en kartläggning. , , , Påverkar folkhälsan utnyttjandet av sjukersättningen? Kadefors, R & , A Inklusion och exklusion. Om arbets- livslängd i olika yrken. (2010), Kollektivavtalens täckningsgrad samt organisationsgraden hos arbetsgivarförbund och fackförbund. Studies in Social Policy, Industrial Relations, Working Life and Mobility, Research Reports 2010:1. Klevmarken A. m.fl. (2002), Inkomst och förmögenhetsfördelning för dagens och morgondagens äldre SOU 2002:29 bilagedel B. Klevmarken A, (eds.). Simulating an Ageing Population. A microsimulation approach applied to . Contributions to Economic Analysis 285. Klevmarken A (2010) Vem arbetar efter ?, SOU 2010:85. Korkeamäki O och R Uusitalo (2009), "Employment and wage effects of a payroll-tax cutevidence from a regional experiment," International Tax and , Springer, vol. 16(6), pp. Education, Occupational Social Class, And Income as Determi- nants of , K, Pinzke, S, , P, Occupational Injuries to in , and Health, 2010. Parker, – En longitudinell studie i arbetsmiljöns långsiktiga inverkan på sambandet mellan socioe- konomisk position och äldres hälsa, Sociologisk Forskning nr 4 , T & , T. (2003) Fördelning ur ett livscykelperspektiv, bilaga 9 till /04 SOU 2003:110 Pietiläinen, Laaksonen, , as a Predictor of Disability Retirement – The Contribution of Ill- Health and Working Conditions Pub Med Central Plá, M. C., Xanier R. & , J. (2010) Wage effects and non- wage labour costs. discussion paper no. En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan –2015 Regeringens skrivelse 2009/10:248 S2010:12 Den ljusnande framtid är vård – Delresultat från - projektet, . , H (red) Perspektiv på kvinnors hälsa i arbetslivet , (red) Perspektiv på kvinnors hälsa i arbetslivet. Arbetets betydelse för uppkomst av besvär och sjukdomar. Nacken och övre . En systematisk litteraturöversikt. SBU, 2012. Siukola, A, , P, Huhtala, H & , C-H Absenteeism following a workplace intervention for older food industry workers, Occupational Medicine 2011. , , , Ropponen, , av arv och miljö för sjukskrivning och sjukersättning bland kvinnor och män i en kohort av svenska tvillingar , 2011. Sahlén M (2010) Miljonlotteri om avgångspensioner, Svenskt näringsliv. Skirbekk, V. (2008) and productivity capacity: Descriptions, causes and policy options. Ageing Horizons, 8, 4-12. , Ds 2011:42 Efter 65 – inte bara pension SOU 2003:85, Översyn av försäkringsmodellen för de statliga avtalsförsäkringarna, . SOU 2004:19 – Bilaga 9: Fördelning ur ett livscykelperspektiv. SOU 2003:91, Äldrepolitik för framtiden. 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning. SOU 2006:86, Mera försäkring och mera arbete. SOU 2008:105, . SOU 2010:85, Vem arbetar efter ? En statistisk analys. Rapport från Sociala rådet. SOU 1990:49 Arbete och hälsa, betänkande. SOU 2011:60, Ett nationellt för arbetsmiljö – behov och förutsättningar. SOU 2002:5 Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. SOU 2009:93 Inkluderande arbetsliv. SOU 2009:47 God arbetsmiljö – en framgångsfaktor? . och Wadensjö, E. (2005) Inte bara socialförsäkringar – kompletterande ersättningar vid inkomst- bortfall. Report to ESS 2005:2. , , , Work Environ- ment, and Disability Pension: A Prospective Study of Con- struction , 2005 Vingård, , Per Den goda arbetsmiljön och dess indi-katorer, 2012. (2011), framtida befolkning 2011-2060, BE18SM1101. Vingård, E, , L, , E & Hogstedt, C Disability Pensions to Musculo-Skeletal Disorders Among Men in Heavy Occupations, vol 20 no 1. Vingård, E, , P, , M, , M, , B, , L, Stark, S, , Å Long-term sick-listing among women in the public sector and its associations with age, social situation, lifestyle, and work factors: a three-year follow- up study , 2005 Wadensjö, E. & G. (2000) Arbetslinjen för äldre i praktiken, En studie för Revisorer. , , (). Wadensjö, E.