sou · H0B345 · 2012-06-29 00:00:00 — This would mean that the paragraph concerning the risk of violence and violations would apply to everyone who had not lived together abroad, even those who had married before the application was made. In view of the Family Reunification Directive, an exemption could be made from this for third country citizens who were married. This would be a watertight solution in relation to the Family Reunification Directive. In this way, the majority of newly established relationships in which there is a risk of violence/violations could be prevented. improve the legislative problem, although it would not solve it completely. must thus undertake a risk assessment and examination of seriousness in all cases of newly established relationships. We propose that this examination always include extracts from criminal registers, registers and the population register as a general rule. Only where there is reason to assume that there is no risk of violence or violations, will it be unnecessary to include this type of documentation. What applies now, according to the preparatory documents of the Aliens Act, is that extracts from criminal registers, registers and population registers must be included if there is reason to do so, or special grounds for doing so. Protection for victims of crime Apart from the two-year rule, the protective rule for women in the Aliens Act has also been criticised, both by women's organisations and by the research community. Confusion about concepts is considerable. Neither womens shelters, nor experienced embassies manage to advise women who are exposed to violence, since the protective rule is so unclear and therefore not predictable. The purpose of the protective rule is that women exposed to violence should not need to stay in a violent relationship. If a relationship ends before the temporary permit period expires, the foreigner can still receive a permanent permit under current legislation, if the relationship has ceased primarily because the foreigner or the foreigners children have been exposed to violence or other serious violation of their freedom or peace of mind in that relationship. This rule is, however, severely limited by the statement in the Government . It involves a total of 6 different criteria. 1.Cohabitation must have lasted a certain amount of time. How long is unclear, but four months is too short a time. months may be sufficient, but this is not certain. 2.The violence/violations must be of a certain extent; single, less serious acts of violence are not sufficient. 3.If the woman returns to the man, the violence is less serious. 4.The relationship must have ended because of the violence. 5.Violence or violations must be reported before the temporary permit has expired. 6.The relationship must have been serious from the beginning. We believe that all of these criteria, apart from point 6, are unnecessary. They are primarily based on the idea that, without these criteria, a woman could evade the Aliens Act. Our survey shows that the requirement for cohabitation to have lasted for a certain amount of time represents a major obstacle to women. The criteria also give the impression that an immigrant woman who has been exposed to violence must achieve a specific degree of violence in order to qualify herself. Today there is knowledge that shows that violence against women in close relationships follows a specific pattern. This also means that women may be broken down without more severe violence. For foreign women with possible language difficulties, the lack of a contact network and poorer knowledge of Swedish society, the situation may be even worse. In view of this, we find it offensive that foreign women are not included in the protective rule if the violence is less serious. Today there is also knowledge about how difficult a process of breaking up may be for a woman, precisely because the violence breaks her down and the abuse finally appears to her to be the norm. The criteria relating to a reduction in the severity of violence if the woman returns to her husband and to the relationship having ended because of the violence do not take account of this knowledge and therefore appear antiquated. We thus now propose a new protective rule, without the limitations of the previous criteria. It must be sufficient for the woman to show with all probability that violence or serious violations of her or the child have occurred in the relationship. Even with this simplified protective rule, major initiatives will continue to be required in the future by the vulnerable woman to protect herself and any children. The break-up process is particularly complicated and requires a good deal of support. In criminal cases, therefore, an injured party counsel for the victim is regularly appointed. For violence and violations committed by a person resident in against a person with whom they have ties, there is the additional legal difficulty with the deferred examination of immigrant status. Our inquiry shows that what is termed the two- year rule is difficult to deal with. In order to be able to make use of ones rights, legal skills are required. We propose that a woman who reports violence/serious violations in the relationship targeted at herself or the child be entitled to a public counsel. The deferred examination of immigrant status entails a risk for the foreigner, since she (usually a woman) may need to leave the country if the relationship ends. Today, this risk is borne by the foreigner alone, while the person with whom they have ties may begin a relationship with another foreigner after the break-up. As we have analysed, this uneven distribution of risks entails a gender equality problem, since it means a shift in power. The consequences for the foreigner may be very serious. So long as the deferred examination of immigrant status is maintained, the relationship will also be characterised by inequality. A minimum requirement is that the foreigner is aware, from the beginning, of her situation before she leaves her country of origin. We propose therefore that , through Swedish missions abroad, provide all applicants with information, in which the procedure of deferred examination of immigrant status and its consequences is described in a detailed . Our proposal was submitted by the Government as early as 1999, but has not been realised. This should now occur at once, via a Government commission. We also concur with the proposal presented by the Inquiry on civic orientation for newly arrived immigrants for those who have temporary permits on the grounds of ties with persons resident in to be also included in the right to information about society and for municipalities to actively seek out those persons who are entitled to information about society. A special inquiry has also been tasked with increasing labour market participation and speeding up the introduction into the labour market of newly arrived women born abroad and close relative immigrants. Its report is to be presented no later than October 2012 (ToR 2011:88). We expect that this inquiry too will present important proposals that will promote these womens entry into Swedish society and thereby reduce their dependence on their husbands. A person who is covered by the introduction legislation is included in the reception of recently arrived persons, parents are covered by the Introduction Act with the right to an plan and children are given an organised introduction. Finally, we propose that the county administrative boards coordinate initiatives to help and support women and children who come to on the grounds of ties with a person resident in , and who come to substantial harm. In our opinion, measures must be introduced that are targeted at these women and children, to identify and support them. The public authorities must collaborate to help these women and children. Important actors are the social services, womens shelters, , county councils, Swedish for Immigrant principals, schools, the authorities and prosecutors. The county administrative boards should coordinate these efforts. One county administrative board should also be given the national task of disseminating information and method support. The county administrative board in has considerable experience and knowledge in this field. This county administrative board should therefore be given national coordination responsibility. lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 3 § punkt 1, 5 kap. 16 § tredje stycket, punkt 2, 5 kap. 17 § första stycket och 18 kap. 1 § ska ha följande lydelse. Uppehållstillstånd ska, om inte annat följer av 17–17 b §§, ges till 1. en utlänning som är make 1. en utlänning som är make eller sambo till någon som är bo- eller sambo till någon som är bo- satt eller som har beviljats uppe- satt eller som har beviljats uppe- hållstillstånd för bosättning i Har ett förhållande upphört får uppehållstillstånd ändå ges, om 1. utlänningen har särskild anknytning till , 2. om utlänningen eller dennes främst på grund av att i förhåll- barn i förhållandet utsatts för andet utlänningen, eller utlän- våld eller för annan allvarlig kränk- ningens barn, utsatts för våld eller ning av sin frihet eller frid, eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid, eller 3. andra starka skäl talar för att utlänningen skall ges fortsatt uppehållstillstånd. 17 § första stycket Vid prövningen av en an- Vid prövningen av en an- sökan om uppehållstillstånd en- sökan om uppehållstillstånd en- ligt detta kapitel skall det, utom ligt detta kapitel skall det, utom i fall som avses i 1, 2, 3 eller 4 §, i fall som avses i 1, 2, 3 eller 4 §, särskilt beaktas om den sökande särskilt beaktas om den sökande gjort sig skyldig till brottslighet gjort sig skyldig till brottslighet eller brottslighet i förening med eller brottslighet i förening med ning av uppehållstillstånd enligt ning av uppehållstillstånd enligt 3 a § första stycket 1 och andra 3 § 1 p och 3 a § första stycket 1 stycket skall det särskilt beaktas och andra stycket skall det sär- om utlänningen eller utlänningens skilt beaktas om utlänningen eller barn kan antas bli utsatt för våld utlänningens barn kan antas bli eller för annan allvarlig kränk- utsatt för våld eller för annan ning av sin frihet eller frid, om allvarlig kränkning av sin frihet uppehållstillstånd skulle beviljas. eller frid, om uppehållstillstånd Offentligt biträde ska förordnas för den som åtgärden avser, om det inte måste antas att behov av biträde saknas, i mål och ärenden om 1.avvisning, dock inte hos polismyndighet om inte utlänningen enligt 10 kap. 1 eller 2 § hållits i förvar , 2.utvisning enligt 8 kap. 7 eller 7 a §, 3.verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning enligt denna lag, om beslut om inhibition meddelats av , en migrationsdomstol eller Migrationsöverdomstolen eller om ny prövning beviljats, 4.verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning enligt denna lag, dock endast såvitt avser fråga om förvar enligt 10 kap. 1 eller 2 § och utlänningen hållits i förvar , och 5. hemsändande enligt 23 kap. 5. hemsändande enligt 23 kap. 2 § eller om en utlänning med uppehållstillstånd på grund av an- knytning uppger att han eller hon eller dennes barn utsatts för våld eller allvarlig kränkning av sin frihet eller frid av referenspersonen. Denna lag träder i kraft . 1Utredningens uppdrag och uppläggning I detta kapitel ska utredningens uppdrag och uppläggning beskrivas och analyseras. I 1.1 analyserar vi uppdraget. I 1.2 redovisar vi uppläggningen. Under 1.3 beskriver vi betänkandets disposition. I detta avsnitt ska direktiven analyseras. Syftet är att klargöra och avgränsa uppdraget. Eftersom uppdraget ska redovisas är rätt avgränsning av stor vikt. Direktiven finns som helhet i bilaga 1 och 2. Utredningens uppdrag är att kartlägga och analysera förekomsten och omfattningen av våld, hot och kränkningar som kan drabba utländska kvinnor och deras medföljande barn som har beviljats uppehållstillstånd på grund av en anknytning till en man bosatt i . Utredaren ska identifiera de utsatta kvinnornas behov av insatser från den kommunala och statliga förvaltningen samt lämna förslag på hur insatserna kan förbättras. Utredaren ska också överväga om förbättrad samhällsinformation före och efter inresan kan ha betydelse i ett förebyggande syfte. Sammantaget betyder detta att uppdraget kan delas upp i två delar. Det handlar om att: -kartlägga förekomsten av våld, hot och kränkningar -identifiera behovet av insatser från förvaltningen Utredningens uppdrag och uppläggning Kartlägga förekomsten av våld, hot och kränkningar Utredningens tyngdpunkt ligger på kartläggningen. Den kartläggning utredningen ska genomföra är: 1.förekomsten och omfattningen av våld, hot och kränkningar som drabbar kvinnorna och deras medföljande barn, 3.belysa komplexiteten i kvinnornas situation, 4.jämföra dessa kvinnors utsatthet med andra våldsdrabbade kvinnor. kartlade i sitt betänkande Uppehållstillstånd på grund av anknytning SOU 1997:152, bl.a. förekomsten av övergrepp, de drabbades medborgarskap och förekomsten av upprepade övergrepp (s. 103). En fråga är varför det nu ska ske en ny kartläggning. Ett självklart svar är förstås att det gått den senaste kartläggningen. Av direktiven följer också att invandringen av personer på grund av anknytning har ökat och att även antalet kvinnor som utsätts för våld efter att ha beviljats uppehållstillstånd i på grund av anknytning skulle ha ökat. Därutöver anges att samhällets inställning till våld mot kvinnor skärpts. Det har skett genom lagstiftningen om grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning 1998 och att stöd till våldsutsatta kvinnor och barn förtydligats genom en lagändring 2001. Regeringen har därutöver överlämnat en handlingsplan till 2007 för att bekämpa bl.a. mäns våld mot kvinnor. I planen anges att kvinnor med utländsk bakgrund är särskilt utsatta. Av direkten följer också att de medföljande barnen kan drabbas i egenskap av vittne till våld. Enligt direktiven avser utredningen utländska kvinnor som har beviljats uppehållstillstånd i på grund av anknytning till en man som är bosatt i . En möjlig komplikation skulle kunna vara att en del av de utländska kvinnor som drabbas av våld vistas i enbart med ett turistvisum. I Roks (för kvinnojourer och tjejjourer i ) rapport 2/2010, Fruimporten fortsätter, Om kvinnor som utsätts för våld i anknytningsrelationer, framgår att de flesta importkvinnor som jourerna möter har som grund för vistelsen i beviljats uppehålls- Utredningens uppdrag och uppläggning tillstånd på grund av anknytning, medan några har kommit hit på turistvisum (s. 4). Är avsikten att dessa kvinnor ska falla utanför utredningen? Från har också upplysts att det i finns EU-medborgare med uppehållsrätt som kan vara gifta eller sambos med en kvinna, som kan vara medborgare i ett land utanför EU. Denna kvinna har också uppehållsrätt i på grund av sin anknytning till mannen, men saknar helt visum eller uppehållstillstånd. Vår preliminära slutsats är att det av praktiska skäl kan vara svårt att låta kartläggningen omfatta även dessa kvinnor, men de förbättringsförslag vi kan komma att föreslå bör så långt som möjligt omfatta samtliga drabbade kvinnor oavsett på vilken grund de vistas i eller hur de har tänkt sig att vistas här. (Förbättringsförslagen kan även vara förebyggande). En viktig del av uppdraget är att belysa komplexiteten i dessa våldsutsatta kvinnors situation. De är enligt direktiven oftast isolerade, saknar egna ekonomiska resurser och kunskaper i det svenska språket samt har mycket liten eller helt obefintlig kännedom om såväl sina rättigheter som det svenska samhället. Vår slutsats är också att det är mot denna bakgrund vi ska jämföra denna grupp med andra våldsutsatta kvinnor. Identifiera behovet av insatser från förvaltningen Syftet med utredningen är att utöver kartläggningen föreslå förbättrade insatser i form av åtgärder och stöd från kommuner, landsting och statlig förvaltning för kvinnorna och barnen. För att kunna göra det måste utredningen först identifiera bristerna. Det handlar dels om det bemötande och skydd som kvinnorna får från sjukvård, socialtjänst, polis och åklagare, dels om de insatser i form av åtgärder och stöd som kommuner, landsting och statlig förvaltning erbjuder våldsutsatta kvinnor och barn. När det gäller frågan om insatser tolkar vi direktivet på det sättet att vi ska föreslå riktade insatser till de kvinnor som är i på grund av anknytning och som utsätts för våld, men att generella förbättringsinsatser mot våld mot kvinnor i allmänhet får andra föreslå. Den begränsade tiden omöjliggör en annan tolkning. En insats som särskilt nämns i direktiven är att utredningen ska överväga om förbättrad samhällsinformation såväl före som efter inresan i kan förebygga och förhindra att kvinnor utsätts för våld. Utredningens uppdrag och uppläggning Eftersom utredningen även ska överväga informationsinsatser före inresan till skulle det betyda information i andra länder. Det utredningen alltså skulle behöva överväga är information genom ambassader. I det sammanhanget kommer vi självfallet också att överväga i vilken utsträckning det är lämpligt att ge sökanden information om mannens bakgrund. Utredningens uppdrag är alltså att kartlägga kvinnornas situation och att identifiera bristerna i det stöd som de ansvariga myndigheterna lämnar och utifrån det föreslå förbättrade åtgärder. Av direktiven följer att utredningen ska använda sig av tidigare kartläggning, befintlig forskning och egen kartläggning. Därutöver ska utredningen förstås inhämta kunskap från kvinnojourer och , landstingen, kommunerna, vården och polisen. En fråga är vilken metod utredningen ska använda sig av för den egna kartläggningen. Den tidigare nämnda använde sig av befintliga statistiska uppgifter från och () och () och praxis. Därutöver lät genomföra en intervjuundersökning med 589 kvinnor. Vår slutsats är att vi först måste göra en värdering av befintlig forskning och material innan vi kan bestämma vilken ytterligare kartläggning som behövs och hur den kan göras. En första genomgång indikerar att det finns mycket lite material och befintlig forskning. Det finns en doktorsavhandling om Invandrarkvinnor i vägskäl: deras handlingar och val i våldspräglade relationer från ett genuspsykologiskt perspektiv av . Denna avhandling behandlar dock en betydligt större grupp kvinnor än vad utredningen avser. Vidare finns det förstås material hos och samt tidigare nämnda rapport från Roks. En preliminär slutsats är därmed att utredningen måste göra en egen kartläggning. En sådan undersökning ska ge svar på frågan i vilken omfattning utländska kvinnor och deras medföljande barn som vistas i på grund av anknytning till en man utsätts för våld m.m. Inledningsvis kan förstås konstateras att det kommer att vara mycket svårt att få fram en Utredningens uppdrag och uppläggning Ett första problem är att mörkertalet är stort. Det är inte heller möjligt att skicka ut enkla frågebrev, eftersom det kan vara både farligt och ge missvisande svarsfrekvens. En möjlighet är förstås att gå bakvägen, dvs. undersöka hur många kvinnor som hos ansöker om permanent uppehållstillstånd trots att förhållandet brutits och i sin ansökan anger att de utsatts för våld. En sådan undersökning kan förstås möjligen ge en indikation om problemet, men ger inte svar på grundfrågan om omfattningen av våld, eftersom det är fråga om ett urval. Självklart kan kvinnor som upplevt våld välja helt andra handlingsvägar. Det framstår därför som tydligt att utredningen måste genomföra en egen undersökning. Val av metod måste noga begrundas och det framstår som mycket sannolikt att kontakt måste sökas genom kvinnojourer. En möjlighet är att anlita en erfaren konsult för detta arbete. En svårighet är att arbetet kan komma att bli tidskrävande och att utredningens tidsram därför är för snäv. 1.1.3Vad är inte utredningens uppdrag? Det är viktigt att notera att det inte är utredningens uppdrag att föreslå en ändring av regelverket om uppehållstillstånd. I Roks tidigare nämnda rapport kritiseras särskilt den s.k. tvåårsregeln. Innebörden är att en kvinna med anknytning till en man som är bosatt i inledningsvis bara får uppehållstillstånd . Om relationen består kan kvinnan få permanent uppehållstillstånd, men bryts relationen tidigare riskerar kvinnan och medföljande barn att utvisas. Enligt Roks är kraven för fortsatt uppehållstillstånd vid brusten anknytning orimliga. Regelsystemet skulle enligt organisationen bl.a. kunna leda till att kvinnan stannar i en relation med våld och övergrepp (s. 27–28) . Ett annat problem med regelverket som Roks lyfter fram är den bristande granskningen som görs vid kvinnans första ansökan om uppehållstillstånd. I propositionen Uppehållstillstånd på grund av anknytning (prop. 1999/2000:43) föreslogs det att uppehållstillstånd skulle kunna avslås om det fanns påtaglig risk för att sökanden kommer att utsättas för våld eller allvarlig kränkning. implementerades dock EG-direktivet om familjeåterförening i utlänningslagen. Innebörden av detta har enligt Roks blivit att det saknas möjlighet att väga in risken för våld för gifta. Utredningens uppdrag och uppläggning Som framgått är det inte vårt uppdrag att se över denna lagstiftning. menar vi att det är nödvändigt att som en bakgrund bilda oss en egen uppfattning om regelsystemet och dess eventuella brister. Vi kommer därför att göra en egen, samlad analys av regelsystemet och dess tillämpning utifrån perspektivet om våld som kan drabba utländska kvinnor och deras medföljande barn. Analysen kommer vi förstås att redovisa i vår rapport. Som redan framgått kommer utredningen behöva ha omfattande externa kontakter. Av direktiven följer dock inte att vi ska inhämta kunskap om förhållandena i andra länder. Med hänsyn till den knappa tidsramen håller vi med om att detta är rimligt. Utredningen inledde sitt arbete . Med hänsyn till den korta utredningstiden bestämdes det att det skulle vara en liten expertgrupp som biträdde utredningen, men att utredningen därutöver skulle träffa övriga intressenter vid möten. Arbetet har i hög grad utförts i nära samarbete med experterna. Kapitel 3 har författats av universitetslektorn och docenten i straffrätt och även övriga experter har biträtt med texter. Utredningens första prioritet blev att undersöka och diskutera hur förekomsten och omfattningen av våld, hot och kränkningar skulle kunna kartläggas. Det bestämdes att utredningen skulle genomföra såväl en kvantitativ som kvalitativ undersökning. Den kvantitativa skulle genomföras genom en enkätundersökning. Denna skulle sedan kompletteras med djupintervjuer av fyra kvinnor. För båda dessa undersökningar anlitades konsulter. Enkätundersökningen genomfördes på eget ansvar av pol. mag. . Djupintervjuerna utfördes av doktor . Sistnämnda bistod även vid analysen av enkätundersökningarna. När det gäller urvalet av de fyra kvinnorna som har intervjuats har detta varit slumpartat. Kvinnojourer och andra som utredningen träffat har förmedlat kontakt med kvinnor som varit i på grund av anknytning och som utsatts för våld av anknytningspersonen. Från utredningens sida har enbart framställts önskemål Utredningens uppdrag och uppläggning till dem som förmedlat kontakt att vi önskade en viss variation på anknytningspersonens bakgrund. Vi eftersträvade redan från början att två anknytningspersoner hade svensk bakgrund och två utländsk. Skälet var att få fram den spridning som påstods föreligga för anknytningspersoner. Ett annat skäl var att vår mycket begränsade undersökning inte skulle kunna användas för rasistiska syften. I övrigt framställdes inga önskemål från vår sida. Utöver att genomföra undersökningarna har vi kartlagt bakgrunden och analyserat lagstiftningen. Vi har genomfört sex expertmöten.