sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — , som Bonnierförlagen förvärvade 2001, är specialiserat på utgivning av fotografiska böcker. Två nya nischade förlag startades , Mix inriktad på läsare , samt förlaget 2244 med utgivning av kvalificerad litteratur från länderna kring . startades massmarknads- förlaget , som ger ut pocketböcker inom bl.a. romantik och spänning. Koncernen är med åtta bokklubbar dominerande på denna marknad.8 Bonnierförlagen ändrade 2008 sin organisation på förlags- området. fungerade de enskilda förlagen som självständiga enheter med egen ledning samt marknadsavdelning och förlagen konkurrerade med varandra. Moderbolaget hade en del samordnade koncernfunktioner för till exempel ekonomi, bokklubbar och personal. Denna decentraliserade struktur ersattes 2008 av en ny centraliserad organisationsform. De fyra allmän- litterära förlagen , , och fick en gemensam vd. Fackboks- förlagen och fördes samman i en grupp med en gemensam vd. Marknads- och informationsavdelningarna blev gemensamma för samtliga förlag utom och . Bonnierförlagen inklusive och om- satte totalt cirka 1,5 miljarder . I detta ingår dock verksamhet i försäljningsledet i form av flera stora bokklubbar. 7Förutom en försäljning av den tidigare läromedelsverksamheten, till finska Sanoma . Förlaget har ändrat namn till Sanoma Utbildning. Se , Ökad integration och koncentration, s. 290–291. Följande stycke bygger i stor utsträck- ning på artikel. 8Bokklubbsverksamheten består av , , Gondol, Spänningszonen, Stora , samt Månadens Bok (som ägs till för dessa uppgick uppskattningsvis till strax samma år.9 Förlagsdelen av verksamheten omsatte således kring 2010. KF Media och förlagsgrupp förlagsgrupp ingår i KF Media som är ett helägt dotterbolag till . I KF Media ingår även verksamhet i försäljningsledet, främst genom och Bokus. KF Media omsatte 2010. Till detta ska läggas bokförsäljning genom . KF förde 2010 samman hela sin verksamhet på bokmarknaden. förlagsgrupp, Akademibokhandelsgruppen, Bokus samt Coops bokförsäljning samlades i en organisation med gemensam ledning. Den uttalade målsättningen var att nå samordningsvinster. Förlagsgrupp består först och främst av det anrika med en bred allmänlitterär utgivning. förvärvade KF Media från Liber och året därpå sammanfördes Rabénförlagen och i en ny koncern, först under namnet P. A. , senare ändrat till förlagsgrupp. är namnet på gruppens barn- och ungdomsboksutgivning. Genom tidigare köp har förlaget inlemmats i . växte ytterligare genom köpen av Gammafon (2005) och (2006). förlagsgrupp omsatte 2010. Till detta kan läggas en bokklubbsverksamhet som omsätter kring 23 miljoner kronor.10 Forma Books är en del av . har verksamheter i , och och ägs av . bedriver medieverksamheter inom tre affärsområden genom dotterbolagen , och Forma Magazines. 9Lars , Bokklubbarna minskar, , . 10Förlagsgruppen driver fyra helägda bokklubbar och är delägare i tre större klubbar, Barnens , och Månadens Bok. I Forma Books ingår B. med populärt hållna barn- och ungdomsböcker, med under- hållningslitteratur, ICA Bokförlag med fackböcker (som kok- böcker och praktiska handböcker för hemmet) och Ponto Pocket med pocketböcker. Forma Books driver även bokklubbarna Skaparglädje för hobbyböcker och LivsEnergi & inriktad på new age-böcker. I företaget ingår även agentverksamheten och viss tidningsutgivning. Forma Books omsatte på bokområdet 2010.11 Bokförlaget grundades och ger ut både allmänlitteratur och läromedel. 1947 bildades stiftelsen . I stiftelsens stadgar står att den ska motverka totalitära idéer och statsskick samt främja ekonomisk och politisk frihet, vilket också tar sig uttryck i förlagets utgivningslinje. Stiftelsen äger även fastigheter, som dock förvaltas separat från förlaget. Natur & Kultur har förvärvat flera andra förlags- verksamheter, bl.a. Biblioteksförlaget, (senare Legenda) och LT förlag. Natur & Kultur äger även ljudboks- förlaget . har stiftelsen engagerat sig på flera områden på bokmarknaden utanför förlagsledet, som distribution och bokhandel. Natur & Kultur omsatte 2010. Läromedelsutgivningen uppges stå för av omsätt- ningen och allmänlitteraturen kan således förutsättas representera cirka 118 miljoner detta år.12 är en del av den internationella medie- koncernen som ger ut medier i över 30 länder och omsätter kring . Kärnan omsatte totalt 530 miljoner i . Kärnan är inriktat på barn- och ungdomsmedia samt leksaker, spel och pussel. har rättigheterna till populära 11Se Förlagsspecial, Svensk bokhandel, nr 19 2011. 12Se Förlagsspecial, Svensk bokhandel, nr 19 2011. karaktärer från t.ex. , , , TV4, och SVT. En viktig del i utgivningen är serietidningar som , Fantomen, 91:an, Min Häst och Bamse samt ett 70-tal andra barn- och specialtidningar. Vidare producerar Kärnan målar- och pysselböcker samt barnböcker. Förlagsverksamheten särredovisas inte men kan uppskattas till 2010.13 Medelstora förlag på marknaden för allmänlitteratur Enligt den indelning som redovisats ovan kan de medelstora förlag- ens andel av omsättningen på allmänlitteraturmarknaden upp- skattas till en fjärdedel, eller . Gruppen består av ett trettiotal företag, varav de flesta följaktligen har en omsättning i den nedre delen av intervallet 10–. Uttrycket medelstor betecknar därför i vissa fall företag som egent- ligen är ganska små. I denna del av marknaden sker också snabba förändringar och de relativa storleksförhållandena mellan förlag skiftar . De största medelstora förlagen var 2010 Pocketförlaget som är ett renodlat reprint-förlag (omsatte 79,7 miljoner) och Pirat- förlaget inriktat på skönlitteratur (omsatte 72,9 miljoner).14 Därefter kom förlaget med massmarknadslitteratur (omsatte 65,3 miljoner i ), Svenska Historiska Media inriktat på historisk litteratur (omsatte 52,3 miljoner), – förlag inriktat på populära barnböcker (omsatte 45,2 milj- oner) och med illustrerade böcker för barn och vuxna (omsatte 35,1 miljoner). I segmentet under dessa återfinns flera viktiga kvalitetsutgiv- ande förlag. Dessa är genomgående väsentligt mindre än de föregående men omsätter fortfarande tillräckligt för att kunna kvalificeras som medelstora så som marknaden ser ut. I gruppen återfanns bl.a. följande förlag: SNS-förlag, Alfabeta Bok- förlag, Förlag (numera ägt av ), , , Bokförlaget , Leopard Förlag, Bokförlaget , Earbooks, Berghs Förlag, Bazar Förlag, Kabusa Böcker och . 13Se , Ökad integration och koncentration, s. 311. 14Piratförlaget äger också en stor minoritetsandel i Pocketförlaget. Detsamma gör förlagsgrupp . Små förlag och mikroförlag Enligt den beräkning vi gjort omfattar gruppen små förlag på mark- naden för allmänlitteratur drygt 100 företag som tillsammans står för en omsättning som motsvarar av marknaden. Gruppen mikroförlag och övriga utgivare består också av cirka 100 företag och representerar av omsättningen. Detta kan jämföras med antalet medlemmar i oberoende förlags förening (NOFF), som hade 217 svenska med- lemmar . Antalet medlemmar har ökat kraftigt . Enligt en intern undersökning NOFF genomfört hade av medlemmarna en omsättning mellan 1 och 10 miljoner och kan alltså klassificeras som små förlag. Totalt hade en omsättning och kan klassificeras som mikroförlag.15 Trots att dessa grupper av mindre förlag står för en liten del av omsättningen på marknaden finns det här ett stort antal företag som är kulturellt sett mycket viktiga. Bland de små förlagen finns förlag som , , Daidalos, Modernista, Ersatz, Bakhåll, Nya Doxa, Vertigo, Ellerströms och Tranan & Trasten. Även bland mikroförlagen, med mycket låg omsättning, återfinns välkända exempel på kvalitets- utgivare som och h:ström – Text & Kultur. Från mikroförlag till egenutgivning Att enbart verksamheter som bedrivs i företagsform behandlats ovan gör att en viktig utvecklingstrend inte speglas i dessa siffror, nämligen att egenutgivningen och den sporadiska utgivningen av böcker har ökat . Egentligen är gränsen inte heller särskilt skarp mellan mer eller mindre ideellt drivna mikro- förlag och många egenutgivare (inom NOFF talar man t.ex. ibland om självpubliceringsförlag). Den ökade egenutgivningen och att det blivit enklare att producera och ge ut en bok speglas bl.a. i att nya självpublicerings- företag vuxit fram. Det mest kända exemplet är företaget , 15 Fem stycken (kring ) hade en omsättning . I siffrorna utesluts företag som också är med i . Se skrivelsen av från NOFF till utredningen (Ku2011:04/2012/10). andra är Recito och Publit.16 Liksom det tidigare startade Författar- es bokmaskin har dessa som idé att bistå skribenter i utgivningen av egna texter. Ett annat exempel är Dejavu för återutgivning av titlar som upphovsmännen tagit tillbaka rättig- heterna till. Även institutioner och föreningar av olika slag har fått allt lättare att ge ut böcker. Ett tecken på att antalet mindre utgivare ökar är antalet ISBN- nummer som fördelas av Kungl. (KB).17 Stora utgivare får sig tilldelade långa nummerserier medan enstaka nummer och kortare serier används för utgivare som enbart kan förväntas ge ut någon eller några titlar. Källa: Kungl. Se även bilaga 2, tabell 10. Av tabellen framgår att antalet enstaka nummer ökat påtagligt . Bibliografiska avdelningen vid KB menar också att man tar emot alltmer egenutgiven litteratur för registrering. Den ändå relativt måttliga ökningen i antalet tilldelade enstaka ISBN- nummer beror troligen på att egenutgivningen i stor utsträckning även sker via olika självpubliceringstjänster; de företag som står för dessa erhåller långa nummerserier då de sammantaget publicerar ett stort antal titlar. Intressant är utvecklingen för de serier om tio nummer som redovisas i tabellen. Tillväxten har här varit kraftig och antalet är så stort som jämfört . Det tyder på att det finns ett ökande antal mindre utgivare vilka planerar att ge ut ett par titlar . Det är utifrån dessa siffror rimligt att anta att antalet små utgivare, mikroförlag och nystartade förlag har ökat . 16Vulkan omsatte 2010 och skulle kunna ses som ett litet förlag. 17ISBN står för International Standard Book Number och är en unik identifikator för monografiska publikationer och kartor som är utgivna för allmän spridning. Syftet är att underlätta återsökbarheten av skrifter vid beställning och distribution av böcker. Numren delas i ut av ISBN-centralen vid Kungl. Förlagens betydelse för mångfald och kvalitet – en analys av utgivningsstödet Det är naturligtvis svårt att exakt slå fast vilken typ av förlag som står för utgivningen av den kvalificerade litteraturen. Utifrån en analys av hur utgivningsstödet fördelats kan man dock dra vissa slutsatser om vilken typ av aktörer som står för en utgivning av hög kvalitet och som är särskilt viktiga för mångfalden. Används uppgifterna aggregerat försvinner enskilda avgöranden i mängden och tendenser som återkommer år kan förutsättas spegla verkliga förhållanden. Eftersom i princip alla svenska förlag av betydenhet – och ett stort antal mer sporadiska utgivare av litteratur – ansöker om utgivningsstöd hos behandlas över 1 500 enskilda titlar av arbetsgrupper . Med andra ord genomförs en bedömning av en stor andel av den svenska utgivningen inom de, i detta sammanhang, viktigaste utgivnings- kategorierna. De titlar som bedöms kan också förväntas vara de som förlagen själva bedömer håller hög litterär kvalitet eller står för något nytt och därför skickar in. Det ska dock sägas att detta sätt att beskriva saken naturligtvis är en förenkling och ett sätt att uppskatta något som är svårt att mäta. Det bygger också på vissa förutsättningar som det finns skäl att nämna. Till exempel förutsätter det att de flesta förlag skickar in relevanta titlar för bedömning i ungefär samma utsträckning. Det är inte givet men enligt kan man inte se att det skulle finnas aktörer som avviker nämnvärt från det allmänna mönstret.18 För att få en översiktlig bild av förlagskategoriernas betydelse för den kvalificerade utgivningen anges nedan hur utgivningsstödet fördelats inom de viktigaste stödordningarna: svensk skönlitteratur i original, skönlitteratur översatt till svenska, facklitteratur samt barn- och ungdomslitteratur.19 I följande tabell visas hur stor andel 18Ett förhållande som något kan snedvrida representativiteten är gränsen för hur stor första- upplagan får vara. Större förlag kan förväntas ha fler titlar som ges ut i en för stor förstaupplaga för att de ska kunna få utgivningsstöd. Gränsen är dock relativt hög och det är inte många titlar totalt som skulle kunna vara aktuella. 19De förändringar vad gäller antalet mottagare som kan noteras inom dessa stöd- ordningar verkar huvudsakligen hänga ihop med hur stora resurser som tilldelats respektive kategori. har kring 50 förlag fått stöd för svensk skönlitteratur. Det är något färre än under tidigare decennier. Antalet mottagare för översatt skönlitteratur ligger också på denna nivå, vilket dock är en ökning jämfört med tidigare. Antalet mottagare av utgivningsstöd för facklitteratur har förändrats mycket lite och har också legat runt 50 stycken . Antalet mottagare av utgivningsstöd för barn- och ungdomslitteratur har legat strax under 40 . Detta är något fler . av utgivningsstödet inom dessa stödordningar som åren 2009–2011 gått till utgivare av olika storlek och typ (se även bilaga 2 med mottaget stöd per förlag 2011). Anm.: I de fall mottagaren kan förutsättas vara en egenutgivare, förening eller institution som mer sporadiskt ger ut böcker inom ramen för annan verksamhet har de hänförts till kategori n mikroförlag och övriga utan att omsättningen undersökts närmare. Tabellen ger vid handen att de stora förlagen är mycket viktiga vad gäller utgivningen av kvalificerad svensk skönlitteratur i original. Här är det och som står för merparten. Vid jämförelse bakåt i tiden stärks denna allmänna bild. gick av stödet till de stora förlagen inom denna kategori. De medelstora förlagen har en påfallande liten andel inom denna kategori, i genomsnitt. De hade på någon procentenhet när samma andel 2005. De små förlagen står däremot för närmare en fjärdedel av stödet och mikroförlag och övriga utgivare för ungefär lika mycket. Ungefär så såg det ut också 2005 fast andelarna var något lägre. Viktiga bland de små förlagen är t.ex. Ellerströms, Gidlunds, och . I den sista kategorin syns mikroförlag som Lejd och h:ström men också andra utgivare som kulturföreningen . Bilden förändras när det kommer till den till svenska översatta skönlitteraturen. De stora förlagens andel minskar här påtagligt. De stora förlagen har i genomsnitt inte fått av stödet i denna kategori. Andelen har också minskat om man jämför med 2005. Bland de stora står och även här för en stor andel. De medelstora förlagen har i snitt en andel på och flera medelstora utgivare får betydande summor. Det gäller bl.a. Atlantis, , Leopard och . Särskilt markant är dock den höga andelen små förlag i denna kategori. Det finns flera små förlag som är mycket aktiva inom den översatta skönlitteraturen. Utmärker sig gör bl.a. Bakhåll, Ersatz, Modernista, Sekwa och Tranan.20 Även mikroförlag och övriga utgivare står för en stor andel av den översatta skönlitteratur som får stöd. Som vanligt utgörs denna kategori av en mängd olika mottagare, men vissa återkommer regelbundet, bl.a. och har ökat sin andel jämfört med . Det är påtagligt hur liten andel de stora förlagen har av stödet inom kategorin facklitteratur. Bland de större förlagen är och fortfarande representerade men inte i samma utsträckning som i andra kategorier. Även får en viss andel. De mellanstora förlagen har här den allra största andelen, i snitt av stödet. Större andelar än de stora förlagen har både Atlantis, Historiska media, Leopard och . Även de små förlagen får en stor andel av det facklitterära stödet. Det finns också flera mer eller mindre utpräg- lade fackboksutgivare i denna kategori, bl.a. , , 20Som exempel kan nämnas att Tranan publicerat över 200 titlar, främst översätt skönlitteratur från språkområden som är dåligt representerade på den svenska bok- marknaden. Med en utgivningstakt på cirka 25 nya böcker påverkar de tillgången till litteratur från mindre vanliga språkområden. Det nyare förlaget har gett ut 29 titlar översatta från franska. 21Som exempel kan nämnas att sedan starten gett ut ungefär 50 titlar, mestadels översatta från franska. Daidalos och Symposion. Andelen för mikroförlag och andra ut- givare är strax under en femtedel. Här återfinns flera viktiga utgiv- are av fackböcker med mer teoretisk inriktning, vilka vissa år fått ungefär lika stor andel av stödet som de allra största. Tankekraft och kulturföreningen . Nästan alla andelar var snarlika 2005. Enda skillnaden är några procent mer till de stora förlagen och någon procentenhet mindre i andra kategorier. Det är noterbart att de stora förlagen får en stor andel av stödet inom kategorin barn- och ungdomslitteratur, i genomsnitt . De förlag som står för denna andel är , B. , och . De stora förlagen hade en ännu högre andel av stödet 2005, . De mellanstora och små förlagen står tillsammans för ungefär hälften av stödet inom barn- och ungdomslitteraturen och det finns flera viktiga mottagare inom respektive grupp. De mellanstora förlagen är här fyra stycken: Alfabeta, Berghs, och . Mer prominenta stödmottagare bland de små förlagen är bl.a. Tranan och Trasten, X Publishing och böcker. De små och medelstora förlagen hade en något lägre andel av stödet 2005. Påfallande i ovanstående diagram är också att mikroförlag och övriga utgivare tar emot en förhållandevis liten andel av stödet till barn- och ungdomslitteratur, inte i snitt. Återkommande stödmottagare är t.ex. Mikroförlagen låg på samma låga nivå 2005. Sammanfattningsvis kan det konstateras att de stora förlagen enligt dessa uppgifter är fortsatt mycket viktiga för den kvalificerade inhemska skönlitteraturen för vuxna. Mellanstora förlag är däremot påfallande frånvarande i denna kategori, medan små förlag och framför allt mikroförlag är väl representerade. Uppgifterna tyder på en viss polarisering mot de båda extremerna inom denna kategori: de klassiska förlagshusen ger ut mycket kvalificerad skönlitteratur, det gör också de små förlagen. Däremellan är det totalt sett sämre ställt. Vad gäller den översatta skönlitteraturen för vuxna är de stora förlagen också representerade med cirka en fjärdedel av stödet. Här står dock de medelstora förlagen starkare och framför allt finns det många små förlag med en viktig utgivning. Mikroförlagen är även här av stor betydelse. Sammantaget får man en bild av att de större förlagshusen fortfarande ger ut kvalificerade översättningar, men att den stora andelen totalt sett tillkommer på annat håll. De stora förlagen är betydligt mindre betydelsefulla inom fack- litteraturen än inom övriga kategorier. I stället är mellanstora och små förlag dominerande i denna del. En förklaring är troligen att den sakprosa som premieras i fördelning ofta har mer teoretisk karaktär eller är mer inriktad på samhällsdebatt. Det finns en mängd mindre utgivare specialiserade på denna typ av utgivning och de stora förlagen ger ofta ut mer populärt hållna fackböcker. Vad gäller barn- och ungdomslitteraturen kan det sammantaget konstateras att bilden skiljer sig en del från vuxenboksutgivningen. Till att börja med är det generellt sett färre mottagare inom denna kategori. Detta speglar en situation med relativt få utgivare. De stora förlagen – vilket i detta fall alltså innefattar ytterligare en förlagskoncern, Forma Books – är mycket viktiga för utgivningen inom denna kategori. Den låga andelen för mikroförlag och övriga utgivare är ett uttryck för att det finns färre små utgivare verk- samma inom barn- och ungdomslitteraturen. Det kan också vara ett uttryck för att utgivningen inom denna kategori kan löna sig bättre än andra delar av bokutgivningen, vilket i sin tur medför att mindre förlag som är specialiserade på barn- och ungdomslitteratur oftare omsätter . 8.2Distributörer, grossister och andra mellanhänder Vägen från förlag till butik (och i förlängningen till konsument) går ofta via olika intermediära aktörer. Det rör sig bl.a. om distributörer och andra mellanhänder inriktade på logistik och t.ex. katalogisering. Viktigare aktörer på denna del av marknaden beskrivs i det följande. De dominerande distributörerna av allmänlitteratur är Förlagssystem och Bonnierförlagens distributör . Därutöver finns vissa mindre fristående aktörer, som Stjärn- distribution AB, som anlitas av ett antal förlag. De senare står dock för en mycket liten del av distributionen på den allmänlitterära marknaden. Samdistribution ägs av och står för lager- hållning och distribution för koncernens olika förlag och bok- klubbar samt för Pocketgrossisten. Företaget har inga externa kunder. Förlagssystem är den viktigaste distributören för andra förlag på allmänlitteraturmarknaden. Det gäller både mindre, medelstora och stora förlag. sköter de t.ex. all distri- bution åt förlagsgrupp. Företaget tillhandahåller logistiktjänster åt sammantaget cirka 400 bokförlag, bokklubbar och bokhandlar. Förlagssystem är också grossist och återförsäljare av böcker med cirka 50 000 svenska och 7 000 engelska titlar i lager från ett stort antal förlag.22 Förlagssystem förvärvade 2006 den anrika grossisten , som också stod för distributionen för många mindre förlag. köpte stiftelsen av aktierna i system från J. A. och 2008 övertog Förlagssystem också distributionsrörelsen Förlagsdistribution i från Natur & Kultur. övertogs som främst var inriktat på läromedel men även på allmänlitteratur. Förlagssystem beräknas stå för kring två tredjedelar av all distribution av allmänlitteratur i omsatte 2010. Grossister specialiserade på dagligvaruhandeln På bokmarknaden finns ett antal företag som fungerar som grossister, dvs. köper in böcker som de säljer vidare till andra företag. Av särskild betydelse i detta sammanhang är de aktörer som utöver ren grossistverksamhet specialiserat sig på helhets- lösningar för bokförsäljning i dagligvaruhandeln, främst Pocket- grossisten och Pocketstället. Företagen erbjuder butiksanpassade avdelningar och sortiment, vilket gjort det möjligt för kiosker och dagligvaruhandel att starta bokförsäljning utan egen kunskap eller större risk. startades för att hantera inköp och lager för . ingår Pocketgrossisten i Bonnierförlagen och omsätter i storleksordningen . Huvudfokus är pocketböcker men Pocket- grossisten tillhandahåller också inbundna böcker. 22Det innebär dels att Förlagssystem lagerför titlar från de förlag som har distribution via företaget, dels att de köper in svenska och engelska titlar från förlag som inte har sin distribution där. 23Sundin, Ökad integration och koncentration, s. 298. Pocketstället startade med affärsidén att erbjuda ett urval pocketböcker för dagligvaruhandeln. Företaget är fristående från de stora förlagskoncernerna och omsatte 2010 . arbetar Pocketstället också med inbundna böcker och större bokavdelningar i dagligvaruhandeln. Utöver dessa företag finns även mindre aktörer som Select Audio Books som ägs av . Företaget hade 2010 en omsättning på . Affärsinriktningen är främst ljudboksdistribution men de tillhandahåller även shop-in- shop-lösningar för t.ex. pocketboksförsäljning. Distributörer av digitala produkter Den viktigaste distributören av elektroniska förlagsprodukter i är Elib. Företaget grundades och ägs gemensamt av Bonnierförlagen, Natur & Kultur, förlagsgrupp och . Elib är även verksamt i de andra nordiska länderna och omsatte 2010 . Elib arbetar både med produktion och distribution av digitala böcker i olika former (e-böcker, mp3-böcker och strömmande ljudböcker). Elib är ett B2B-företag som förmedlar elektroniska böcker till både internetbokhandel och bibliotek. I produktions- delen arbetar man med att konvertera fysiska böcker till digitala format och t.ex. med att skapa kopieringsskyddade eller vatten- märkta elektroniska filer och filer med licenskryptering.