sou · H0B328 · 2012-04-19 00:00:00 — Egenföretagare med inkomster överstigande intjänandetaket i det allmänna systemet påverkas dock inte om den beskattningsbara inkomsten efter av- drag för privat pensionssparande motsvarar intjänandetaket. Förmånliga skatteregler för äldre företagare Förutom de förmånliga skatteregler i form av utökat jobbskatte- avdrag och förhöjt grundavdrag som gäller för äldre anställda betalar äldre egenföretagare lägre egenavgifter. Födda mellan 1938- 1946 betalas enbart ålderspensionsavgiften på . Regeln gäller även individer som är men som har tagit ut hel ålderspension från det allmänna pensionssystemet under hela inkomståret, vilket man kan göra från och med . Även personer som har haft hel sjukersättning eller aktivitetsersättning under någon del av året betalar enbart ålderspensionsavgift. Detta innebär att det ekonomiska utbytet av att fortsätta arbeta efter 65 har förbättrats avsevärt för äldre företagare. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? drivkrafterna förbättrats för yngre generationer? Det nya pensionssystemet är ett avgiftsbaserat system med tyd- ligare koppling mellan inbetalda avgifter och utbetalda förmåner. Men även i det gamla, förmånsbestämda ATP-systemet innebar senareläggning av pensionsuttaget en högre pension. I ATP-sys- temet ökade pensionen främst av att pensionen räknades upp för pensionen sköts upp. Intjänande begränsades dock till . I det nya systemet ökar pensionen genom att pensionsbe- hållningen växer av att den dels förräntas och dels av att nya pensionsrätter intjänas, dessutom fås en högre pension av att ett lägre delningstal används. Till det kommer tillägget i form av extra års arvsvinster. Det reformerade pensionssystemet är dock inte lika transparant som det gamla förmånsbestämda ATP-systemet om en person behöver ta reda på vad extra års intjänande innebär för pensionens storlek. Det nya systemet är dock i regel generösare vid fortsatt arbete. En tumregel är att uppskjutande innebär högre pension i det nya systemet mot cirka 6–i det gamla systemet. Det gamla systemet fasas successivt ut. Den sista årskull som får tilläggspension är de som är födda som får från det gamla systemet och från det nya systemet. Tjänstepensionssystemen har förändrats i samma riktning som den allmänna pensionen, dvs. från att vara förmånsbestämda till att i större utsträckning ha inslag av avgiftsbestämda system. I vissa fall kombineras förmånsbestämda system med en avgiftsbestämd del. Detta är fallet med de statliga (PA03) och kommunala (KAP- KL) pensionsavtalen, men även med avtalet för privatanställda tjänstemän (ITP). De typfall som redovisades i föregående avsnitt gäller äldre arbetskraft, dvs. personer som i relativ stor utsträckning omfattas av de förmånsbestämda reglerna. För att illustrera huruvida de ekonomiska incitamenten har förbättras för de yngre generation- erna jämförs beräkningar för en medianinkomsttagare född med beräkningar som baseras på samma livsinkomstprofil men där Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? pensionerna beräknas enligt regler som gäller för en person född 1979.61 Källa: typfallsmodell samt egna beräkningar. 61 Exempelvis kommer privatanställda tjänstemän födda enbart omfattas av avgifts- belagda regler. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Källa: typfallsmodell samt egna beräkningar. Om man jämför figur 14.10 och 14.11 ser man tydligt att det är större ekonomiskt utbyte att arbeta efter 65 inom samtliga avtals- områden som håller på att gå över från förmånsbaserade till avgifts- baserade system. Störst förändring gäller för de anställda inom staten. Observera dock att medianinkomsttagare i vårt exempel har inkomster upp till intjänandetaket. För offentligt anställda med intjänande överstigande intjänandetaket gäller de förmånsbestämda reglerna även framöver. I Ds 2007:21 diskuteras det faktum att effekten på arbets- utbudet av att införa en helt avgiftsbestämd tjänstepension är osäker eftersom en helt avgiftsbestämd tjänstepension kan ha flera och ibland motverkande effekter på arbetsutbudet. Med en avgiftsbestämd tjänstepension ökar incitamenten att arbeta längre, eftersom ett större pensionsunderlag då betalas in. I de förmåns- bestämda tjänstepensionssystemen finns en begränsning av den maximala tjänstetiden . Är tjänstetiden kortare reduceras pensionsrätten proportionellt, men är den längre finns inte mot- Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Någon sådan regel finns inte i ett avgifts- bestämt system. Detta kan delvis motverkas av att en avgiftsbestämd pension vid en given pensionsålder sannolikt ger dels lägre pensionsnivå, dels större spridning i pensionsnivåerna, jämfört med en förmånsbe- stämd tjänstepension. Effekten av lägre pensioner bör vara en senarelagd pensionering men kan variera kraftigt på grund av den ökade spridningen i fråga om pensionsnivåer. Eventuella inter- aktionseffekter med det övriga sociala inkomstskyddet genom t.ex. sjukförsäkringen bör också vägas in. Bland de grupper på arbets- marknaden som har en renodlad avgiftsbestämd tjänste- pension (Avtalspension SAF-LO) är det mycket vanligare med förtida utträde från arbetsmarknaden via sjukersättningen. Man kan därför förvänta sig att trycket på alternativa pensioneringsvägar förutom genom ålderspension består eller till och med ökar. En mer långsiktig negativ effekt kan vara försämrade arbetsincitament tidigare under livet. I de förmånsbestämda systemen kan de äldre ibland känna sig tvungna att behålla sin arbetsintensitet ända fram till pension eftersom nivån på tjänstepensionen är bestämd av de sista årens löner. Avgiftsbestämda tjänstepensionssystem gör det fördelaktigare att gå ned i arbetstid närmast pension- ering eftersom pensionsnivån inte bestäms enbart av lönen närmast pensioneringen.62 Observera att övergång till ett avgiftsbestämt system innebär ökat osäkerhet vad gäller pensionsnivåer på grund av beroendet av utvecklingen på aktiemarknaden. Inom exempelvis det nya avtalet för privatanställda tjänstemän (ITP1-planen) och Avtalspension SAF-LO är premierna högre för inkomster över taket, och eftersom lönerna vanligtvis stiger med åldern, kommer premiebetalningarna i genomsnitt att vara högre för äldre. BTP och garantipension räknas upp med prisbasbeloppet, medan nivån på inkomstpensionen följer utvecklingen av inkomst- basbelopp. Detta innebär att givet dagens regelverk för indexering 62Daniel (Ds 2007:21), Äldres arbetsutbud och möjligheter till sysselsättning, en kunskapsöversikt. 63Enligt är det är dock mindre vanligt att privatanställda arbetare har inkomster över taket alternativt har de högsta inkomsterna i slutet av lönekarriären jämfört med privatanställda tjänstemän. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? av de olika förmånerna kommer färre och färre uppbära grund- skydden och därmed påverkas av de marginaleffekter som finns inom dessa system.64 Bostadstillägg till pensionärer analyserades i bl.a. SOU 1999:5265, och ledde senare fram till ett förslag som reger- ingen lade till (prop. 2000/01:140). Därefter har flera ändringar av gränser och andelar genomförts. räknas av arbetsinkomsten av vid beräkning av BTP. Detta inne- bär att marginaleffekter av arbete har blivit något lägre men finns fortfarande. Det bör dock noteras att effekten mildras av att personer har rätt till förhöjt jobbskatteavdrag. I och med att ytterligare år i arbetet inte höjer pensionen särskilt mycket för en låginkomst- tagare, är den viktiga drivkraften här hur mycket mer man tjänar under de extra arbetsåren jämfört med vad man skulle få som enbart pensionär. 64Se diskussionen i kapitel 16 om betydelsen av indexeringsmekanismen för grundskyddet. 65Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. 15Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft I ett förmånsbestämt system är den anställde garanterad en viss livsvarig förmån, som vanligtvis är uträknad som andel av pensions- underlaget multiplicerat med tjänstetidsfaktorn. Pensionsunder- laget bestäms av de senaste lönerna (i vissa fall den senaste lönen). Den förmån som individen är berättigad till bestämmer hur stora arbetsgivaren ska betala in . Är det kvar till pension får förändringar i individens förutsätt- ningar större effekt på premien. I ett förmånsbestämt pensions- system grundas därför pensionspremien – grovt sett – på tre fak- torer: den anställdes senaste löner, tjänstetidsfaktorn och hur långt det är kvar till pensioneringen. Redan intjänad pension (dvs. tidi- gare löneutveckling) kan också påverka premien. Det betyder vanligtvis att löneökningar medför höjda och att premierna stiger med åldern. Kostnaderna för tjänstepensionsförmånerna faller på arbets- givaren. Allmänt består de sociala avgifterna som arbetsgivaren betalar för sina anställda dels av de lagstiftade arbetsgivaravgifterna, dels av de kollektiva avgifterna som täcker de kollektivavtalade försäkringarna. De kollektiva avgifterna utgörs till största delen av pensionspremier för tjänstepension. Medan de lagstiftade arbets- givareavgifterna utgörs av en fast procentsats av lönesumman (f.n. ), har pensionspremierna för tjänstepensionen en annan konstruktion. För det första varierar avgifterna mellan olika delar av arbetsmarknaden beroende på vilket avtal som den anställde tillhör. För det andra är pensionspremierna för förmåns- bestämd tjänstepension under vissa förutsättningar progressiva i förhållande till den anställdes ålder och lön. Premiekonstruktionen medför därför att lönekostnaderna kan vara betydande för en arbetsgivare som har relativt många äldre välbetalda anställda, jämfört med en arbetsgivare med en yngre Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft arbetsstyrka med lägre lön. De högre lönekostnaderna kan, allt annat lika, ge arbetsgivare incitament att erbjuda äldre anställda tidig pension för att ersätta dessa med yngre arbetskraft. Dessa incitament förstärks av att en avtalslösning som innebär att den äldre anställde ges tidig pensionering i många fall är finansiellt lönsam jämfört med att behålla denne som anställd. Genom för- tursreglerna i LAS (sist in, först ut) skyddas normalt den med lång anställningstid (vanligtvis äldre anställda). Arbetsgivaren har emellertid stora möjligheter att kringgå LAS genom att övertala den enskilde äldre att frivilligt avgå i pensionering genom att erbjuda en avtalslösning. Inom flera avtal finns möjligheten att ge avgångspension eller andra pensionslösningar pga. arbetsbrist, kompetensväxling, etc. I vissa fall subventioneras vissa delar av kostnaden för avgångspensionslösningen genom att slutbetalningen av återstående pensionspremier helt bekostas av kollektivet. Det finns även skattemässiga fördelar jämfört med lön av pensions- utbetalningar och pensionsutfästelser, dvs. pensionspremier, genom att dessa är avdragsgilla upp till vissa belopp. Det kan finnas ytterligare negativa drivkrafter för arbetsgivaren till följd av att kostnaderna för premierna i hög utsträckning kommer att betalas av den sista arbetsgivaren, vilket borde bidra till att äldre har svårare att byta arbetsgivare sent i karriären (se t.ex. Wadensjö och , 2005). För individen kan avtalen skapa incitament att inte minska arbetstiden före pensionering eftersom förmånen i hög grad grundas på de senaste lönerna, även om en arbetstidsminskning skulle vara motiverad av andra skäl (inom speciellt och statlig sektor finns dock vissa möjligheter till nedtrappning utan att förlora i pension). Tjänstetidsfaktorn är vid beräkningstillfället summan av dit- intills intjänad tjänstetid och den tjänstetid som är möjlig att tjäna in fram till pensionsåldern, delat med . Tjänstetidsfaktorn kan dock maximalt vara 1,00, vilket betyder att tjänstetid inte påverkar tjänstetidsfaktorn. Exempelvis kommer en 60-åring som började arbeta ha uppnått maximal tjänstetids- faktor. Notera även att premieberäkningen för en 30-åring kommer att bygga på en tjänstetidsfaktor på 1,00 eftersom denne har möj- ligheten att tjäna in tjänstetid fram till pensionsåldern, dvs. Tiden fram till tänkt pensionsålder spelar dock en viktig roll. Hur mycket av förmånen som är betald kan påverka den individuella premien. Nominella lönesänkningar sent i Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft karriären kan därmed resultera i sänkningar i premien och vice versa. Störst blir effekten för lönedelar över taket i socialför- säkringen. Diagram 15.1 ger en schematisk bild av hur en löneökning nära pensioneringen slår på premierna i ett förmånsbestämt system. Figuren visar att större löneökningar för arbetstagare nära pen- sionsåldern medför särskilt stora premieökningar, eftersom den ökade livsvariga förmånen ska finansieras under ett fåtal år.1 Om tidpunkten för löneökningen ligger längre tillbaks i tiden, eller om löneökningen är mindre, blir premieökningen lägre. Källa: SOU 2003:85, fig. 3.1. Pensionsutbetalningar och pensionsutfästelser, dvs. pensions- , är avdragsgilla upp till vissa belopp. Enligt huvudregeln i Inkomstskattelagen (28 kap. 5–6 §§ Inkomstskattelag (1999:1229)) är pensionsinbetalningar av pensionsmed- förande lön avdragsgill (med ett tak på 10 prisbasbelopp, PBB). För att kostnaden för avgångspensionen ska vara avdragsgill måste 1 I ITP2 finns dock en spärr mot höga löneökningar. Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft överenskommelsen om avgångspension ha träffats mellan arbets- givaren och den anställde innan anställningen avslutas. På de pensionsavsättningar och pensionsutbetalningar som arbetsgivaren gör, och som är avdragsgilla, betalar denne särskild löneskatt på . På vanlig lön betalas en högre arbetsgivaravgift, . Om tryggandet av pensionsutfästelser föranleds av att ett pen- sionsavtal ändras vid tidig avgång från anställning, eller att ett nytt pensionsavtal ingås i ett sådant fall, eller att pensionsutfästelserna är otillräckligt tryggade, gäller kompletteringsregeln (28 kap. 7– 12 §§ inkomstskattelag (1999:1229). För att få direkt avdragsrätt för hela pensionskostnaden måste den erbjudna pensionsnivån enligt kompletteringsregeln hålla sig inom vissa procentsatser av lönen. Utfästelsen ska bland annat innehålla uppgifter om pen- sionsnivåer i procent av lön eller månadsbelopp, pensions- grundande lön, pensionsutfästelsens intjänandetid och eventuell tidigare tryggad pensionsrätt. Enligt kompletteringsregeln är den högsta pensionsnivå man kan erbjuda anställda innan ordinarie pensionsålder () och erhålla avdragsrätt av lönedelar upp till 7,5 PBB, 70 pro- cent av lönedelar mellan 7,5–20 PBB, och av lönedelar mellan 20–30 PBB. har beställt typfallsberäkningar som ger en belysning av bl.a. ålderns inverkan på premierna för de förmåns- bestämda delarna i avtalsförsäkringarna. Premieberäkningen bygger på ett antal fiktiva typfallsindivider utifrån tidigare intjänande, bruttolön, ålder och beräkningsår. Huvudfrågorna som beräk- ningarna har försökt att ge svar på är Hur ser premien ut för olika lönenivåer, åldersgrupper för beräkning? Hur ser premieökningen ut vid olika löneökningar? Hur påverkar olika tjänstetid inom respektive avtalssektor? Hur ser avgångskostnaderna (inklusive eventuell slutbetal- ningen av premierna) ut vid tidig pensionering? Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft Beräkningsunderlagen är gjorda av (privatanställda tjänste- män), SPV (statligt anställda) och KPA (landstings- och kommu- nalanställda). För jämförbarhet med övriga sektorer har KPA gjort försäkringsmässiga premieberäkningar för landstings- och kom- munalanställda. Premiekostnadsberäkningarna har gjorts för adekvat ålders- pensionsförsäkring enligt det avtal som gäller på respektive område. För privatanställda tjänstemän antas att födelsekohort helt bestämmer tillhörighet till ITP2 respektive ITP1. Därmed antas att födda eller tidigare tillhör ITP2 medan yngre tillhör ITP1. Inom staten och inom kommunal- och landstingssektorn tillämpas övergångsregler enligt avtal.2 Ytterligare utöver de som avser de förmånsbestämda delarna, t.ex. i de fall avgiftsbestämda ska tillämpas, ingår för att man ska kunna göra en rättvis jämförelse mellan de olika avtalsområdena och mellan olika år för beräkningen. Inga kollektiva ingår i redovisningen. Följande antaganden har gjorts för typfallen. Individen antas ha en nominell lönetillväxt på . används faktiska inkomstbasbelopp och prisbasbelopp. Årlig förändring i och antas vara respektive . försäkringstekniska premiegrunder tillämpas framåt i tiden, men historiska försäkringstekniska premiegrunder tillämpas så långt det är möjligt tillbaks i tiden . För att följa lönenivåns påverkan utgår beräkningarna från tre olika lönenivåer, angivna utifrån slutlönen ; 7 , 9 och 11 (i löpande ).3 Hädanefter benämns dessa tre löneprofiler lön1, lön2 och lön3, se diagram 15.2. Den antagna lönetillväxten och slutlönen ger vid handen att den lägst avlönade typfallet (lön1) aldrig når över taket, medan den mellersta (lön2) passerar taket . Den högsta typfallet (lön3) passerar taket vid ålder.4 2Inom KPA är beräkningen av förmånsgrunden något förenklad och beräknas som genomsnittet av de fem föregående årens löner. 4Taket ligger vid 7,5 , vilket motsvarar . Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft Källa: Egna beräkningar. Typfallen ska ses som en förenkling av verkliga löneutfall. I verkliga livet sker vanligtvis en större lönetillväxt under unga år och lönetillväxten för de äldre tenderar att vara mer modest, vilket kanske skulle tala för att man i stället för en lönetillväxt borde anta en konkav löneprofil. Transparens i antagandena har dock bedömts som viktigare. Notera att jämförelsen har som syfte att åskådliggöra systemjämförelser och jämförelser över tiden, snarare än att visa på helt realistiska premieutfall. Beräkningarna utförs vid olika åldrar och vid två olika beräk- ningsår (2011 och 2021) för att följa hur ålder och olika övergångs- regler påverkar utfallet. Övriga antaganden för beräkningarna är att inträdet i arbetslivet antas ske och att förväntad tidpunkt för pensio- nering är vid 65. I fallen som redovisas i det följande modereras dock dessa antaganden för att åskådliggöra effekter av extra löne- ökningar, tidig pensionering, och olika tjänstetid. Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft 15.2.1Tjänstepensionspremier och den anställdas ålder Tabell 15.1 visar totalpremien som andel av lön för olika åldrar, lönenivåer och år för privatanställda tjänstemän (ITP), och landstingsanställda (KAP-KL) samt statligt anställda (PA 03). I exemplen har alla arbetstagare inom de olika sektorerna haft en identisk lön vid 65-årsdagen (7, 9 eller 11 ) och samma nomi- nella löneökningstakt (). Man kan notera att det finns klara premieskillnader i förväntad riktning sett över ålder såväl som sett till lön i samtliga sektorer. Exempelvis visar beräkningarna 2011 att typfallet lön1 har en premie på och . För lön3 är motsvarande premie respektive . Det avgiftsbestämda avtalet ITP1, vilket gäller för födda och senare, resulterar i lägre . faller premien från till för en 40-åring med lön2 och från för en 40-åring med lön3. Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft Källa: , KPA och SPV. Anm. I premien för ITP ingår ålderspension (ÅP), familjepension (FP), ITPK och ITP1. Beräkningen inkluderar premiemaximering och lönekapning. I premien för KAP-KL räknas in avgiftsbaserad ålderspension (AÅP), förmånsbestämd ålderspension (FÅP) och löpande värdesäkring av pensionsrätt från tiden (IPR9712). I premien för PA 03 ingår individuell ålderspension (IÅP), Kåpan och förmånsbestämd ålderspension (ÅPE). En jämförelse med riktiga premieutfall inom ITP för personer i de angivna åldrarna och lön görs i diagram 15.3. Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft Diagram 15.3 visar att den beräknade premien för den förmåns- bestämda ålderpensionen (ÅP) i de flesta fall stämmer ganska väl med den verkliga genomsnittliga verkliga ÅP-premien.5 Det finns dock två undantag. Dessa avser födelseår (2011), lön2 och lön3 (slutlön 9 respektive 11 ). Med givna antaganden blir den framräknade premien betydligt högre än den faktiska genomsnittliga premien bestånd vid samma löner. Detta beror förmodligen på att beräkningsmodellen fördelar löneökningarna något felaktigt över tiden genom att anta en löneökningstakt. För verkliga personer har nog löne- ökningstakten varit högre i början än i slutet av arbetslivet, vilket leder till en jämnare kostnadsfördelning över tiden. De som redovisas avseende födelseår (2011) för lön2 och lön3 stämmer faktiskt betydligt bättre även för födelseår , än de värden som redovisas med modellens antaganden för födelseår . 5 Genomsnittet för den verkliga ÅP-premien bygger på genomsnittet för löneintervall om . Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft De sista årens utveckling efter är således överskattade med modellens antaganden.6 7 Av detta skäl redovisas inte resul- taten utifrån premierna för äldre än ålder i texten. Inom KAP-KL finns också klara skillnader i premien över ålder såväl som lön. Premien är i allmänhet något lägre i KAP-KL jämfört med ITP, speciellt för typfallet lön1. Delvis beror detta på att en större del av KAP-KL-kollektivet har avgiftsbaserade pen- sioner, men även att pensionsunderlaget grundas på av tidigare löner. Över tid, dvs. , kan man konstatera att premierna blir något lägre för de flesta fall. Detta är förväntat, eftersom inslaget av avgiftsbestämda pensioner ökar. Undantag finns dock för 40-åringar och 50-åringar med lön3, vilka får en något högre premie 2021 jämfört med . Anledningen till detta är att dessa grupper har en större pensionsrätt från tiden jämfört med , och därmed högre kostnad för löpande värdesäkring av förmånerna intjänade (IPR9712). Premierna för deras förmånsbestämda ålderspension (FÅP) är dock jämförelsevis högre mot , vilket alltså överträffar minskningen i IPR9712. Även inom statlig sektor kan man konstatera att premierna är ålders- och löneberoende på samma sätt som i de andra avtalen. Exempelvis visar beräkningarna för att för typfallet lön1 är PA 03-premien och . För lön3 är motsvarande premie respektive . Man kan konstatera att premienivåerna inom staten för typfallen med lägst lön (lön1) är ganska lika de inom ITP- området, medan premienivåerna för lön2 och lön3 ligger något under motsvarande typfall inom ITP. Man kan vidare notera att premierna för de äldre inom statlig sektor ökar något för dem med de två högsta lönerna (lön2 och lön3). För typfallet lön1 reduceras premierna något över tiden sett. En förklaring till premieökningen inom staten är det relativt sena införandet av fribrevstekniken 2003 i och med övergången till avtalet PA 03. Fribrevstekniken innebär att premien vid varje beräkningstidpunkt fastställs för att finansiera förmånsskillnaden mellan pensionsbeloppet enligt avtal och hit- 6Samma intryck fås genom att jämföra ITP-beståndet och typfallsberäkning av familje- pensionspremien inom ITP. 7Det har inte varit möjligt att erhålla jämförbar beståndsstatistik på riktiga premieutfall för KAP-KL och PA 03. Det går därmed inte säga hur väl typfallsberäkningarna stämmer med riktiga premieutfall på dessa områden. Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft intills intjänad pensionsrätt (fribrevet). 8 I det gamla avtalet PA-91 beräknades premien utifrån att förmånen var en linjärt intjänad livränteförmån. Detta innebar att livräntan vid varje premiebetal- ning måste vara finansierad fullt ut och att betalningen inte kunde slås ut fram till pension. Anledningen till att premierna blir något högre 2021 jämfört med är att fribrevs- tekniken – i det konstruerade exemplet – ger lägre intjänandekurva jämfört med ett linjärt beräknat intjänande. Detta inne- bär vidare att det i det aktuella fallet finns mer förmånsrätt kvar att finansiera för födda 2021 än för födda 2011. Inom ITP finns inte denna effekt, eftersom premieberäkningen har utgått från fribrevstekniken än inom staten. 15.2.2Tjänstepensionspremier och extra löneökningar Effekten på premien av samma nominella löneökning studeras på följande sätt.