sou · GZB336 · 2012-01-01 00:00:00 — Den övriga verksamheten skulle därmed vara när den forsk- ningsbaserade kunskapen används för att lösa uppgifter i närtid. Där- med finns det en tydlig koppling mellan de mer renodlade FoU- verksamheterna och annan verksamhet som samma personal utför. utredningar har arbetat med olika indelningar och kate- goriseringar av . Vi har i likhet med betänkandet En effektiv förvaltning för insatsförsvaret3 identifierat fyra huvudkatego- rier inom vilka det uppfattas som relevant att även bedriva försvarsrelaterad FoU: Här avses FoU som är direkt kopplad till existerande förbandstyper och där FoU behöver bedrivas som ett led i att vidmakthålla, utnyttja och anpassa för- banden för olika typer av insatser. Tidshorisonten är här 5 till maximalt . Inriktningen är främst kunskapsuppbyggande FoU inom ramen för etablerade forskningsområden. 2.Försvarets långsiktiga behov. Här avses FoU som är kopplat till behovet av att följa generell forskning och teknikutveckling vars militära tillämpningar kan bli särskilt betydelsefulla för försva- rets förmåga att framgent lösa sina uppgifter. Tidshorisonten är här 10–eller längre. Inriktningen är främst möjlighetsdri- ven FoU mot nya forskningsområden. Här avses FoU som efter explicita överväganden bör bedrivas med statlig finansiering inriktad mot tekniska och industriellt lovande områden och som är av sär- skild försvars- och näringspolitisk betydelse. Denna typ av FoU bör vara av generisk och innovativ natur där en ökad öppenhet i förhållande till utfall och resultat bör kunna accepteras. Här avses forskning som är av utrikes-, säkerhets- och försvarspolitisk karaktär och som är av särskild betydelse för regeringens inriktning av politiken på respektive område. Om perspektiven vidgas till närliggande verksamheter hos För- svarsmakten kan en ytterligare kategori läggas till de ovanstående: 5.Försvarets omedelbara behov. Här avses FoU, eller mycket när- liggande verksamhet, som främst har formen av kunskapsavtap- pande karaktär och sker insatsnära eller som direktstöd i För- svarsmaktens interna processer. Tidshorisonten är här omedel- bar till . Inriktningen är främst kunskapsavtappande FoU inom ramen för etablerade forskningsområden. Försvarets satsningar på FoU inriktas och genomförs utifrån ett nyttoperspektiv, där försvarets behov ska vara styrande. 3 SOU 2005:96. bär att det måste finnas en kvalificerad beställarkompetens avse- ende FoU inom och vid de beställande myndig- heterna som man tar råd av sektorns egna forsknings- organisationer och annan vetenskaplig och teknisk kompetens inom och utom landet vid inriktning, genomförande och utvärdering av FoU-insatserna. Förmågan att leda försvarets utveckling stöds genom FoU- insatser inom ramen för Försvarsmaktens studie- och planerings- verksamhet samt den utbildnings- och övningsverksamhet som be- drivs på alla ledningsnivåer. Förmåga till verkan stöds inom ramen för den fortlöpande förbands- och taktikutvecklingen. Det i eko- nomiska termer mest omfattande stödet från FoU-verksamheten ges inom ramen för materielförsörjningsprocessen, där FoU-insatser görs i alla skeden från tidiga studier till avveckling av materiel. Inom forskning och teknikutveckling upprätthålls olika kom- petenser som fokuserade satsningar görs mot områden som är särskilt viktiga för det militära försvaret. Inom utvecklings- verksamheten har de senaste årens reduceringar inom det militära försvarets materielutveckling dock medfört behov av att tydligare prioritera mellan olika system- och kompetensområden. kan konstateras att kommersiellt driven FoU ökar i betydelse för försvaret. Den snabba teknikutvecklingen inom för olika försvarssystem avgörande teknikområden tillsammans med långa omsättningstider för plattformssystem ställer krav på fortsatt förnyelse. Det måste därför särskilt beaktas i vilken grad försvaret kan finna former för samverkan med den civilt inriktade industrin. Därmed uppstår ett speciellt problem då denna industri vänder sig mot en civil marknad som i volym överstiger försvarets behov av motsvarande tjänster och produkter som kraven på pro- dukternas utformning och prestanda i viss utsträckning är olika. De militära kraven på t.ex. robusthet och säkerhet mot olika typer av störning och motverkan finns oftast inte lika uttalade på den civila marknaden. Inom områden där kommersiella intressen är drivande fokuseras därför försvarets satsningar till systeminsikt och nyckel- teknologier som är avgörande för militära tillämpningar. Kontakt- ytorna mot den forskning som bedrivs vid universitet och hög- skolor och med civil teknikutveckling har också blivit allt viktigare i takt med att gränserna mellan militär och civil teknikutveckling suddas ut. Den ökande internationaliseringen och det faktum att det inom det svenska försvaret bara genomförs en bråkdel av världens sam- lade, försvarsrelaterade FoU-satsningar gör det också nödvändigt att systematiskt samverka internationellt där detta är möjligt och kostnadseffektivt samt förenligt med svenska säkerhetspolitiska målsättningar. För att lyckas med en sådan strategi är det av avgö- rande betydelse att som nation har något att erbjuda i form av kompetenser av hög kvalitet. Uppbyggnad och fortlöpande utveck- ling av sådan kompetens är en viktig del av FoU-verksamheten. 4.3.1FoU ur ett förmåge- och nyttoperspektiv FoU på försvarsområdet kan även ses ur ett förmåge- och nyttoper- spektiv i vilket verksamheten relateras till de olika förmågor som försvarsmyndigheterna ska utveckla och besitta för att på bästa sätt lösa av statsmakterna givna uppgifter. Regeringen har angivit att Försvarsmakten ska ha operativ förmåga i termer av omvärldsbevak- ning, insatser och utveckling (se kapitel 9, Det framtida försvaret).4 För det första måste Försvarsmaktens ha en operativ förmåga till omvärldsbevakning. I detta ligger bl.a. att upptäcka hot mot , följa den militärstrategiska och militärtekniska omvärldsutveck- lingen samt analysera olika aktörers verksamheter, förmågor och avsikter. Inom ramen för denna förmåga ska även Försvarsmakten ha förmågan att ta fram underlag för beslut om beredskapshöj- ningar, insatser samt förändring av operativ förmåga. För det andra måste Försvarsmakten ha en operativ förmåga till insatser. I detta ligger bl.a. att kunna hantera frågor rörande territo- riell integritet, luft- och havsövervakning, olika former av incident- hantering, stöd till övriga samhället samt skydd av egna anlägg- ningar såväl som förmågan till insatser med militära förband natio- nellt och internationellt, mot kvalificerade och okvalificerade aktö- rer samt i hela skalan från lågintensiva till högintensiva konflikt- nivåer. För det tredje måste Försvarsmakten ha en operativ förmåga till utveckling av militär förmåga. I detta ligger bl.a. att bedriva studier och försök samt att genom forskningsuppdrag till andra myndig- heter, organisationer och institut kunna utveckla befintliga och nya förband, nya kompetenser och förändrad operativ förmåga och funktioner bl.a. för att kunna möta förändrade krav eller en föränd- rad säkerhetspolitisk situation. 2008/09:140, Ett användbart försvar. Vi har i detta sammanhang identifierat krav på tre övergripande förmågor som bör föreligga för att säkerställa att det försvarspoli- tiska inriktningsbeslutets intentioner inom detta område kan för- verkligas. För det första måste förmågan till övergripande ledning vad avser statsmakternas förmåga att leda och samordna försvarets utveck- ling genom försvarsbeslut, försvarspolitiska propositioner m.m. samt myndigheternas framtagande av underlag för detta ändamål säkerställas. För det andra måste förmåga till anpassning mot nya villkor och uppgifter i en osäker framtida omvärldsutveckling säkerställas. Detta innefattar att skapa en omvärldsuppfattning, att uppmärksamma nya hot och möjligheter, att pröva nya alternativ, att skapa kunskap och att förbereda genomförande av tänkbara anpassningsåtgärder. För det tredje måste förmåga att använda försvarsresurserna för operativa uppgifter i enlighet med aktuell inriktning av försvars- politiken säkerställas. FoU stödjer de ovanstående i samtliga, om än i olika hög ut- sträckning, aspekter. På ett övergripande plan kan FoU-satsning- arna sägas syfta till att skapa förmåga till anpassning mot olika typer av hot, risker, villkor och uppgifter som kan uppstå i fram- tiden – men de kunskaper som genereras av FoU används för att möjliggöra samtliga krav på förmågor. Även inom området för samhällets krisberedskap fokuseras FoU- satsningarna på ett övergripande plan till att skapa förmåga till anpassning mot olika typer av hot, risker, villkor och uppgifter som kan uppstå . Stöd till förmågan att leda samhällets utveckling inom detta område utgörs bl.a. av forsknings- och stu- dieverksamhet, utbildningsinsatser och övningar. Forsknings- och studieverksamheten syftar bl.a. till att bygga upp kunskaper om och förståelse för omvärldsutvecklingen och successivt förändrade förutsättningar och villkor för kunna skydda samhället mot olika typer av risker och hot. Utvecklingsverksamheten inom detta område har karaktären av åtgärder för att bl.a. stärka och skydda samhällets infrastruktur mot olika typer av hot och risker samt på olika sätt bidra till samhällets krishanteringsförmåga. Liksom för det militära försvaret är det här betydelsefullt att utveckla det internationella samarbetet, bl.a. med syfte att utveckla förmågan till krishantering och säkerhetsfrämjande verksamhet samt för att få ta del av resultat som kan nyttiggöras i utvecklingen av verksamheten att skydda samhället mot olika risker och hot. Sammanfattningsvis kan FoU analyseras i ett förmåge- och nyttoperspektiv genom att relatera satsningar på FoU i de ovanstå- ende perspektiven. På vilket sätt FoU stödjer krav på operativ för- måga, krav på förmåga för att kunna realisera det försvarspolitiska inriktningsbeslutets intentioner samt viktiga verksamheter hos För- svarsmakten är ett mått på relevansen och vikten av de satsningar som sker på FoU. 4.4FoU på försvarsområdet – verksamhetens omfattning Försvarsrelaterad FoU finansieras av anslag, uppdrag från För- svarsmakten, FMV, MSB m.fl. samt via uppdrag från . Försvarsmakten redovisar sina satsningar på FoU genom den s.k. verksamhetsgren 3 (VG 3). Inom ramen för VG 3 beställer Försvarsmakten forskning från bl.a. FOI, FHS, universitet och högskolor samt teknikutveckling från FMV. FOI och FHS utför en stor del av forskningen i egen regi medan beställningarna till FMV omsätts i nya uppdrag till främst industrin, men även FOI, FHS, andra forskningsinstitut, universitet och högskolor. En mindre andel av den forskning som genomförs vid FOI och FHS utgörs av forskning för regeringens behov och inriktas av Försvarsdepartementet. Forskningen behandlar bl.a. försvars- och krishanteringsförmåga samt säkerhetspolitisk och strategisk analys. FHS har även anslag för forskning knutet till ämnesutveckling och kunskapsförsörjning till officersprogrammet. Dessutom har FOI anslag för att bedriva forskning, utredningar och andra insatser rörande bl.a. säkerhetspolitik och nedrustning. Denna verksamhet inriktas av . I tabellen nedan visas storleken samt fördelningen av anslag inom VG 3, forskning för regeringens behov, forskningsmedel inom FHS utbildningsanslag5 samt medel för Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning (del av anslag 1:6, utgiftsområde 5). Siffrorna baseras på utfall : 5 Dessa siffror bygger på egna bedömningar utifrån vad FHS redovisar som forsknings- och forskarutbildningsmedel. SOU 2011:36 Forsknings- och utvecklingsverksamheten Forskning och utveckling – anslag (mnkr) (Verksamhetsgren 3 hos Försvarsmakten) Utgiftsområde 6: Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel (Forskning för regeringens behov) Utgiftsområde 6: Försvar och samhällets krisberedskap (Forskningsmedel kopplat till utbildning m.m.) Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete – del till FHS ap.10 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 5: Internationell samverkan Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning ap.4 Källa: FM:s årsredovisning 2009, FHS årsredovisning 2009, FOI:s årsredovisning 2009. Utöver detta bedriver Försvarsmakten utveckling som redovis- ningstekniskt faller under andra verksamhetsgrenar. Detta handlar då om materielutveckling som sker objektsbundet mot olika mate- rielobjekt efter beslut om serieanskaffning. Medlen för denna typ av satsningar uppgick till 2009.6 4.4.2Försvarsmaktens forsknings- och utvecklingsverksamhet VG 3 går i sin tur att bryta ner i mindre delmängder. I Försvars- maktens underlag till utredningen redovisar myndigheten en upp- delning av verksamhetsgrenen i Forskning; Teknikutveckling; FoT- transfer; Studier och konceptutveckling; Organisations-, metod- och 6 Försvarsmaktens (Prod/mtrl) redovisning för referensgrupp materielförsörjningsfrågor. materielförsök; samt Övrig koncernövergripande FoU. I tabellen nedan visas hur Försvarsmakten bedömer att dessa verksamheter har belastat 3 : VG 3 nedbruten på olika verksamheter och anslag Område (mnkr) Org-, metod- och materielutveckling Källa: Försvarsmaktens svar på begäran – Försvarsmaktens redovis- ning med anledning av SOU, Begäran om redovis- ning av Försvarsmaktens behov av stöd (HKV bet 23 250:66026). Nedan ges en mer utförlig beskrivning av de olika delarna av VG 3. 4.5FoU på försvarsområdet – verksamhetens innehåll 4.5.1Forskning, teknikutveckling samt FoT-transfer Områdena Forskning, Teknikutveckling, samt FoT-transfer hanteras alla inom ramen för det som i Försvarsmakten benämns såsom Forskning och teknikutveckling (FoT). Alla dessa får sin huvud- sakliga finansiering från anslaget 1:5 under utgiftsområde 6. Verk- samheten leds och inriktas genom Försvarsmaktens Inriktningsplan FoT (IFoT). Exempelvis så syftar nuvarande IFoT 2012 till att övergripande beskriva inriktningen för FoT-verksamheten för , den preliminära inriktningen –2015 och prognosen –2021. Denna inriktningsplan utvecklas därefter i en kom- pletterande och mer detaljerad FoT-plan. FoT ingår som en central del i Försvarsmaktens FoU som i sin tur utgör basen i VG 3. FoT-verksamheten delas in i olika områden, där varje område styrs och följs upp av en för ändamålet sammansatt grupp under ledning av Försvarsmakten. Varje grupp har att förvalta och utveckla en portfölj av FoT-projekt inom det tilldelade ansvarsområdet. Port- följen balanseras utifrån relevans men även utifrån mognadsnivå, dvs. att det inom området ska finnas projekt som behandlar tek- niker (motsv.) på olika mognadsnivå och därmed olika tidshori- sont. Tekniskt orienterade projekt klassificeras enligt den interna- niogradiga skalan för Technology Readiness Level, TRL (se avsnitt 4.5.1. Nivåindelning av uppdrag inom FoT och övrig materielinriktad utvecklingsverksamhet bedöms av Försvarsmakten ha flera olika fördelar, bl.a. underlättar det gränsdragning för vilken verksamhet som bör bedrivas i myndighetens processinriktade arbetssätt och underlättar även internationellt samarbete. FoT-verksamheten i dessa delar kan beskrivas som ett flöde där TRL successivt höjs och resultat eller delresultat successivt tappas av när de är tillräckligt mogna. Mognadsnivån för projekt inom FoT kan variera inom ett relativt vitt spann beroende på typ av avtappning, i princip inom hela skalan för FoT, dvs. TRL 2–6. I de s.k. transferprogrammen kan även de högre mognadsnivåerna 7–8 bli aktuella. I normalfallet lämnar dock ett projekt eller en produkt i och med att TRL 6 uppnås. FoT är dock inte begränsat till enbart teknik, utan omfattar även humanrelaterade frågeställningar och svarar på direkta behov från insatsorganisationen. För att effektivisera kunskapsuppbyggnaden för de breda pro- blemställningar som ställs inom försvaret finns möjlighet att inom FoT initiera och driva ett särskilt temaområde, som sammanhålls av en temagrupp. Gruppen har då bl.a. som uppgift att följa upp resultatutvecklingen inom temat, ge förslag till inriktning och sam- ordning av studier och projekt inom olika FoT-områden, ge rekom- mendationer till förändringar inom FoT-verksamheterna samt med- verka i kunskaps- och tekniköverföring. För att ytterligare effektivisera nyttan med FoT samt förstärka och förtydliga bryggan mellan denna och mottagare för resultat från forskning och teknikutveckling inom insatsorganisationen och materielförsörjningen finns ett särskilt transferprogram framtaget. Ett syfte med FoT-transferprojekten är att höja mognadsnivån så att resultaten kan prövas i realistisk tillämpning och miljö. Ett annat syfte är att snabbare nyttiggöra de mest lovande forsknings- eller teknologiutvecklingsresultaten och att lyfta dessa mot använd- ning inom t.ex. Försvarsmaktens operativa verksamhet. Dessutom finns ett samverkansprogram inom ramen för FoT, vilket har till syfte att öka verkningsgraden av satsade medel genom värdering av civil FoU samt möjliggöra ökad samverkan med civila aktörer. Nedan visas på den ekonomiska fördelningen mellan olika FoT-områden samt olika aktörer: Tabell 4.3 Utfall för anslag 1:5 för respektive FoT-område samt FoT- transfer och samverkansprogrammet FoT-område (tkr) Källa: Försvarsmaktens årsredovisning 2009. SOU 2011:36 Forsknings- och utvecklingsverksamheten Utfall för anslag 1:5 – fördelat på utförare och verksamhet Verksamhet (tkr) Forskning vid , FOI Forskning vid , FHS Forskning vid , KTH och andra leverantörer Forskning vid , KI Källa: Försvarsmaktens årsredovisning 2009. har det skett ett antal förändringar av FoT som behöver beröras närmare. FoT området Ledarskap har bytt namn till Orga- nisation, profession och personal (OPP); Fordonsteknik har upphört som område; det särskilda FoT-programmet utgörs numera av det s.k. samverkansprogrammet (vilket innebär en reduktion och ny inriktning); och de strategiska forskningskärnorna har upphört. I beskrivningen nedan tas hänsyn till dessa förändringar. I detta avsnitt lämnas en översiktlig redogörelse för de olika FoT- områdena. FoT-området modellering och simulering utgör ett integrerat och samordnat stöd för Försvarsmaktens olika verksamhetsområden och syftar till att öka myndighetens förmåga att lösa sina uppgifter och till ett effektivare resursutnyttjande. Forskningen inom områ- det syftar till att ge svar på olika problemställningar inom myndig- hetens operativa verksamhet, särskilt vad avser insatser i interna- miljöer. Verksamheten omfattar i huvudsak datorbaserade simuleringar och modeller för sådana simuleringar samt framtagning och värde- ring av försvarsmaktsgemensamma lösningar inom på området. Verksamheten syftar främst till att: stödja utveckling och vidmakthållande av Försvarsmaktens olika förmågor samt den fortsatta transformationen, stödja planering, beslutsfattande, utveckling, utbildning, träning och övning samt materielförsörjning, simulatorsystem och simulatoranläggningar interoperabla såväl nationellt som internationellt. Ledning samt människa/systeminteraktion (MSI) Inom FoU-området ledning samt människa/systeminteraktion ut- vecklas kunskaper, metoder och tekniska lösningar som stödjer Försvarsmaktens förmåga att leda nationella insatser samt genom- föra expeditionära multinationella och multifunktionella insatser. Området omfattar i huvudsak FoT inom områdena ledning, männi- ska i komplexa system, informationssäkerhet samt samband och tele- kommunikation. Organisation, profession och personal (OPP) FoT-området organisation, profession och personal fokuserar i huvud- sak på att utifrån vetenskapliga grunder stödja en för Försvars- makten säkerställd personalförsörjning baserad på frivillighet med särskild inriktning mot myndighetens internationella uppdrag. Inom området studeras militära erfarenheter från internationella opera- tioner, våldsutövning och modern militär professionalism för att bidra till att förbereda och organisera svenska förband för inter- nationella insatser. FoT-området sensorer och signaturanpassning syftar till, på sensor- området, att skapa förutsättningar att upptäcka, identifiera och följa potentiella mål/hot med låg signatur i en stor spaningsvolym och i en miljö som karakteriseras av komplex våg- utbredning och intelligent telestörning. Dessutom syftar området till, på signaturanpassningsområdet, att skapa dynamiskt skydd för att Försvarsmaktens förband ska kunna verka i olika hotmiljöer. Detta studeras genom att ta fram kunskap om hela kedjan från hot- sensorer, miljö, maskeringssystem och formgivning till material- egenskaper. En stark koppling finns till telekrig där signaturanpassning hör till området passiva motmedel. Området präglas av hög sekretess. Syftet med FoT-området som avser undervattensteknik är att säkerställa nödvändig tillgång till kunskap, kompetens, metoder och teknik för att stödja Försvarsmaktens förmågeutveck- ling, innefattande teknik- och materielförsörjning, samt övrig för- bandsutveckling, inom det området. Huvudfokus ligger på vidmakthållande och utvecklande av förmågan att operera med under- vattenssystem i grunda vatten, bl.a. vad gäller särskilda förutsätt- ningar för akustisk och elektromagnetisk signaturgenerering och vågutbredning. FoT-området vapen och skydd omfattar konventionella vapen- system och verkansformer – förutom undervattensvapen – samt skydd mot dessa. Syftet med området är att stödja utveckling av verkan och skydd samt att utveckla Försvarsmaktens förmåga till anpassad verkan och att kunna skydda egna stridskrafter i kom- plexa och delvis okända insatser. Syftet med FoT-området telekrig är att utveckla effektiva metoder för egenskydd av tekniska plattformar och förband kopplat till det elektromagnetiska spektrumet samt öka förbandens förståelse och förmåga i telekrigföring för framtida beredskap och konfliktsitua- tioner. Hotbilderna består ofta av komplexa hot vilket kräver forsk- ning inom flera områden i syfte att kunna erbjuda rimligt skydd för personal i insatsområden. Telekrigområdet karaktäriseras av verksamhet som inte bedrivs eller forskas inom vid andra universitet eller högskolor i . Kunskap och resultat är inte tillgängliga på den öppna marknaden och internationella samarbeten kan endast etableras då djupt för- troende råder och det är uppenbart att båda parter (bilaterala sam- arbeten är vanligast) är överens om att den andre kan bidra på ett givande sätt. Kunskapen inom telekrigområdet bedöms av Försvars- makten vara en nationellt integritetskritisk resurs. Syftet med forskning inom FoT-området försvarsrelaterad medicin är att belysa medicinska problemställningar relevanta inom För- svarsmaktens operativa verksamhet, att säkerställa försvarsunik medi- cinsk spetskompetens och att med försvarsmedicinska urvalsmetoder säkerställa myndighetens personalförsörjning. Syftet är att skapa underlag för optimal kunskap inom följande medicinska nyckel- områden vilka är att betrakta som delmål: omhändertagande med rehabilitering, samt Flygteknik med elektronik och byggsätt FoT-området flygteknik med elektronik och byggsätt omfattar forsk- ning, teknikstudier och teknikutveckling i syfte att utveckla natio- nell kunskap och kompetens inom det flygtekniska området. Karaktäristiskt för området är att det har starka kopplingar till ett flertal andra FoT-områden, såsom vapen och skydd, sensorer och signaturanpassning, telekrig samt ledning och MSI. Vidare karakteriseras området av en kärna med kunskap, kompetens och teknologi som är gemensam för civila och militära applikationer. FoT-området CBRN och miljö syftar till att säkerställa att För- svarsmakten över tiden har en god CBRN-skyddsförmåga som kontinuerligt vidareutvecklas för att säkerställa ett tillräckligt skydd för förbanden. 7 (C)hemical, (B)iological, (R)adiological, (N)uclear. CBRN- området finansieras direkt via anslag från Försvarsdepartementet.