sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — Revisorer kan även ha särskilda granskningsuppgifter vid sidan av räkenskapsrevisonen, såsom granskning och yttrande över värde på apportegendom (se 13 kap. 8 § ABL). Skälen för förslaget och bedömningen: En lämplig väg för att förbättra försäkringstagarnas skydd för överskott som får användas som företagets riskkapital i livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst är att säkerställa en oberoende kontroll av företagets över- skottshantering. Den bör vara inriktad på en särskild granskning av om företagets överskottshantering sker enligt lag och om företaget antagna riktlinjer följs. Kontrollen kan även visa på behov av ändrade överskottsriktlinjer för att tillgodose företagets överskotts- principer i bolagsordningen eller stadgarna. Enligt vår mening bör en sådan kontroll göras utöver den som kan behöva göras av överskottshanteringen inom ramen för före- tags internkontroll, regelefterlevnad och internrevision till följd av solvens förslag och solvens II-direktivet. Detta motiveras inte minst av att överskottsregleringen inte är en del av EU:s solvensreglering. Granskningen som ska göras i detta sam- manhang är alltså en kontroll av att företagets överskottshantering sker enligt tillämpliga lagbestämmelser, bestämmelser i bolags- Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag ordning eller stadgar samt företagets riktlinjer för överskotts- hanteringen. Vi har övervägt obligatoriska bestämmelser om att företag måste inrätta ett speciellt oberoende och rådgivande organ för över- skottshanteringen, t.ex. en överskottskommitté av liknande slag som en revisionskommitté. Kommittén skulle kunna bestå av personer från företaget och/eller externa specialister eller företrädare med olika slag av kompetenser. Tillskapandet av obligatoriska kommittéer eller nya bolagsrättsligt organ bör emellertid enligt vår mening tillämpas med försiktighet, Detta kan leda till tvekan om att det är stämman och styrelsen som ytterst har ansvaret för före- tagets överskottshantering. Ett krav på obligatoriska kommittéer torde även kräva ytterligare bestämmelser om hur ett sådant organ ska vara sammansatt, vilka uppgifter som detta organ ska ha och till vem eller vilka det ska rapportera. Det ger också upphov till följd- frågor om inte ett organ kan undvaras om överskottshanteringen är enkel eller om företaget är mindre. Vårt förslag utesluter dock inte att ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag som en del av den utvärdering av företagets överskottsregler som företaget ska göra enligt vårt förslag (se avsnitt 5.4.2) utser en styrelsekommitté med särskilt uppdrag att bistå styrelsen som rådgivande organ i frågor om överskottshanteringen. Vi föreslår att den externa kontrollen får göras av företags revisor, eftersom denna redan har god kunskap om företagets för- hållanden och ska revidera företagets räkenskaper. Det blir med vårt förslag alltså fråga om en kontroll på särskilt uppdrag av företaget utöver annan revision, såsom revisionen av företagens räkenskaper samt företagens interna kontroll och styrning som revisorn ska göras. Att företaget revisor får svara för den obero- ende kontrollen är också naturligt med hänsyn till att revisorn kommer att granska den information om överskottshanteringen i förvaltningsberättelsen som vi föreslår. Som ett led i sin ordinarie granskning granskar revisorn även företagets interna kontroll vilket även berör överskottshanteringen. Det ligger därför nära till hands att revisorerna får granska även ifrågavarande aspekter. Det kan både finnas skäl för att en revisor vill avstå ett sådant uppdrag eller för styrelsen att anlita någon annan sakkunnig. Lagen bör därför ge utrymme för annan att göra kontrollen. Vi anser inte att det finns skäl att föreskriva att det ska vara fråga om en advokat, aktuarie eller viss yrkeskategori. Kontrollen bör även kunna utföras av annan som är oberoende och lämplig för uppdraget. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag För att i bestämmelsen ge viss struktur för hur granskningen ska ske föreslår vi att den ska ske enligt bestämmelserna om lekmanna- revisor. De bestämmelser för yrket som kan gälla för granskaren bör emellertid ha försteg framför sådana bestämmelser i fall dessa inte är förenliga. Vi föreslår därför att regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer ska kunna meddela föreskifter om att kontrollen får utföras enligt andra regler. Därmed ges möj- ligheter till lämpliga anpassningar till yrkesetiska regler för bl.a. advokater eller aktuarier. Den som granskar överskottshanteringen bör utfärda ett skriftligt yttrande från kontrollen. Yttrandet bör överlämnas till stämman och styrelsen. Även detta bör framgå av ifrågavarande bestämmelse i FRL. Vi har övervägt att föreslå regler om innehållet i yttrandet från granskningen men avstått. Denna fråga kan i stället regleras av genom allmänna råd. Vad som skulle kunna vara relevant att ange är bl.a. information om hur kontrollen gjorts, viktigare iakttagelser vid granskningen, ett mera allmänt uttalande om företagets överskottsregler kan bedömas förenliga med FRL och om företaget följt sina antagna överskottsregler samt förslag eller rekommendationer om ändringar eller förtydliganden av företagets överskottsregler. 5.4.15Förbättrad information om överskottshanteringen till försäkringstagarna Förslag och bedömning: Företagets antagna och ändrade över- skottsriktlinjer ska ges in till för att offent- liggöras tillsammans med en analys av konsekvenserna för för- säkringstagare och andra. Även försäkringstagare och försäkrade med anspråk på överskott ska underrättas om dessa. Det införs en utökad informationsskyldighet om beslut som kan påverka företagets eller olika försäkringars överskott på ett väsentligt sätt. Informationen ska lämnas i rimlig tid före beslutet, om det inte finns särskilda hinder. Informationen ska lämnas på motsvarande sätt som vi föreslår för underrättelser till försäkringstagarna vid övergång till vinstutdelning (se avsnitt 11.3.3). Informationen behöver inte lämnas särskilt om mot- svarande information ska lämnas på grund av andra bestäm- melser eller om det finns särskild anledning för att avstå. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag Informationsbehovet kan i övrigt tillgodoses genom regler från regeringen eller inom ramen för bemyndigandet till den allmänna informationsbestämmelsen i FRL. Skälen för förslaget och bedömningen: Information om företagets överskottsregler Enligt vår mening har försäkringstagarna ett berättigat intresse av att få regelbunden information om hur livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst använder deras överskott samt om och hur överskottet förändras över tiden. Den angivna informationen kan till stor del tillgodoses redan genom att företagets riktlinjer för överskottshanteringen och ändringarna i dessa offentliggörs. Det bör alltså införas bestämmelse som tillgodoser detta. I likhet med försäkringstekniska riktlinjer bör det föreskrivas att riktlinjerna ska ges in till innan de börjar tillämpas och offentliggöras där. Därmed får all- mänheten tillgång till heltäckande och detaljerad information om företagets principer för hantering av överskott och underskott hänförliga till olika försäkringar. Riktlinjerna bör också åtföljas av en konsekvensanalys av motsvarande slag som krävs för för- säkringstekniska riktlinjer. Överskottsriktlinjerna har en särskilt viktig roll och betydelse i vårt förslag till nya överskottsregler i FRL. Därför bör försäkrings- tagare och försäkrade med anspråk i överskott även underrättas mer direkt om överskottsreglerna och konsekvensanalysen. Även de som erbjuds att teckna en försäkring som medför anspråk på överskott bör underrättas om riktlinjerna. Vi föreslår därför bestämmelser i om detta. En utökad informationsskyldighet om väsentliga beslut i överskottshanteringen Enligt vår mening bör livförsäkringsföretag löpande informera försäkringstagarna om alla viktiga beslut som kan beröra deras överskott på ett väsentligt sätt. Vi anser därför att det i FRL bör införas en generell bestämmelse om sådan information som inte Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag redan ska lämnas enligt andra bestämmelser, exempelvis som en del av konsekvensanalysen vid beslut om antagande och ändringar i angivna överskottsriktlinjer eller i underrättelserna i samband med övergång till vinstutdelning. En sådan utökad informationsskyldighet bör självfallet omfatta förändringar som innebär att företaget direkt eller indirekt med- delar nya livförsäkringsprodukter som i överskottshänseende på ett väsentligt sätt skiljer sig från de produkter som företaget meddelar. Det kan t.ex. vara fråga om att ett företag som enbart tecknat liv- försäkringar med garantier som medför anspråk på överskott övergår till att teckna fondförsäkringar eller garantiförsäkringar, utan anspråk på överskott eller ansvar för underskott för de nya försäkringstagarna. Det kan även gälla nya affärer som innebär ett väsentligt annorlunda avgiftsuttag än befintliga försäkringar, t.ex. att de nya försäkringarna ska tecknas med mindre betryggande antaganden för beräkning av och förpliktelser. Det kan också vara fråga om förvärv av en ett annat företag, som en bank eller ett försäkringsföretag, eller försäljning av ett dotterföretag eller del av annan verksam såsom fastigheter. Det kan också inne- fatta en utlandssatsning eller någon annan betydelsefull verksam- hets- eller företagsändring som kan innebära betydande åtaganden. Informationsbestämmelsen bör inte gälla för alla typer av beslut, utan bara för större och viktigare beslut som berör företagets överskott som helhet eller vissa försäkringars överskott på ett mer väsentligt sätt. Vad som är väsentligt eller inte i detta sammanhang bör ytterst bedömas i tillsynspraxis. En ledning för praxis bör vara att det är fråga om beslut av en större beloppsmässig eller principiell betydelse för överskottshanteringen som en extern investerare av riskkapital typiskt sett skulle ha intresse av att få information om. Informationen om beslut som kan beröra företagets eller olika försäkringars överskott på ett väsentligt sätt bör lämnas i rimlig tid innan beslutet fattas. Om det av speciella skäl inte är möjligt att underrätta försäkringstagarna eller ens innan beslutet måste fattas, t.ex. därför att sekretessregler eller andra godtagbara affärsmässiga bedömningar gör att en pågående affär eller beslut inte kan avslöjas i förväg, bör underrättelsen lämnas så snart det kan ske efter det att beslutet fattats. I sådana fall är vanligtvis informerad och involverad i förväg, det kan t.ex. gälla ägar- och ledningsprövningsärenden. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag nu anförts bör komma till uttryck i den här föreslagna informa- tionsbestämmelsen. Vi är medvetna om att den föreslagna bestämmelsen kan komma att medföra vissa tillämpningsproblem innan en enhetlig praxis kan etableras. Ändamålet med bestämmelsen, nämligen att de vars över- skott kan användas som riskkapital får relevant och särskilt information om beslut som påverkar risken i kapitalet, väger emellertid tyngre. Hur informationen ska lämnas Informationen om överskottsriktlinjerna och om väsentliga beslut i överskottshanteringen bör lämnas på samma sätt som en under- rättelse i samband med en övergång till vinstutdelning. Vi föreslår i nämnda sammanhang vissa förändringar för att underlätta sådana underrättelser jämfört med . I båda fallen bör företag i undan- tagsfall få möjlighet att avstå att lämna information om det finns särskild anledning. Vad som kan räknas som särskild anledning har exemplifierats i författningskommentaren till bestämmelsen om undantag från underrättelser om överskottsregler. När det gäller förevarande information om beslut som kan påverka överskott väsentligt bör det räcka med att företaget minst en gång erinrar berörda försäkringstagare och försäkrade om att informationen finns på hemsidan. Detta bör anses tillräckligt efter- som det här är fråga om mer regelbunden återkommande information. Den som vill ha informationen skriftligt bör ha rätt att få den i sådan form. Övrig information om överskottshanteringen I övrigt bör informationsbehovet om överskott och dess hantering tillgodoses inom ramen för den allmänna bestämmelsen om informa- tionsskyldighet i FRL. Den innebär att försäkringsföretag ska lämna försäkringstagarna den information som de behöver. Till bestäm- melsen finns en föreskriftsrätt för regeringen som delegerats till [se 4 kap. 2 § och 18 § 2 FRL samt 7 kap. 2 § 8 försäkringsrörelseförordningen (2011:257)]. Genom sådana myndighetsföreskrifter bör regleras vilken sam- manfattande information som bör lämnas om företagets över- Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag skottsregler samt olika försäkringars överskott och dess för- ändringar i värdebesked till försäkringstagare och andra ersätt- ningsberättigade. Utgångspunkten bör vara att sådan information är rättvisande och lämnas i samband med att försäkringsföretaget i andra sammanhang informerar om försäkringens värdeutveckling. Hur informationen ska utformas bör givetvis regleras mot bak- grund av de principer som ligger till grund för våra förslag om överskottsregleringen i FRL. Det bör understrykas att det av informationen och terminologin som används klart måste framgå vilka belopp och värden som försäkringstagaren har rätt till som försäkringsbelopp och åter- bäring enligt avtal respektive vilka belopp och andra värden som är överskott vilka försäkringstagaren, tillsammans med andra för- säkringstagare, enbart har ett anspråk på enligt bolagsordningen och som får användas såsom företagets riskkapital (jfr avsnitt 5.4.1). 5.4.16Förbättrad information om överskottshanteringen i årsredovisningen Förslag: Livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst ska lämna utförligare information om företagets överskotts- hantering i årsredovisnings resultatanalys. De allmänna bestäm- melserna om vilken information som ska lämnas tas in i lag medan mer detaljerade bestämmelser tas in i redo- visningsföreskrifter. Skälen för förslaget: Försäkringsföretag ska i förvaltnings- berättelsen lämna viss information om försäkringsrörelsens avsätt- ningar och resultat uppdelat på försäkringsgrenar. Allmänna före- skrifter om detta finns i lag och mer detaljerade regler i redovisningsföreskrifter. Informationen lämnas i den så kallade resultatanalysen som ingår i förvaltningsberättelsen (se 6 kap. 3 § ÅRFL samt 6 kap. 3 § och bilaga 6 FFFS 2008:25 om års- redovisning i försäkringsföretag). Det finns enligt vår mening anledning att kräva förbättrad information om överskottshanteringen i årsredovisningen. Det är i så fall naturligt att informationen lämnas i förvaltningsberättelsens resultatanalys. Sådan information bör bl.a. avse en sammanfattning av de principer som företaget tillämpar i sin överskottshantering, Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag beräkningen av företagets och olika försäkringars överskott i före- tagets löpande överskottshantering, principerna för förvaltningen av tillgångar motsvarande försäkringstagarnas överskott och ändringar i sådana principer. Detaljerad information bör även lämnas om hanteringen av överskott och underskott för olika försäkringar . Förslaget bör genomföras genom att mera allmänna krav på vilken information som ska lämnas tas in i ÅRFL, medan regler om mer detaljerad information tas in i redovisningsföreskrifter från . Sådana regler kan införas av med stöd av det nuvarande bemyndigandet på redovisningsområdet i 1 kap. 4 § ÅRFL och den vidaredelegation som skett från regeringen. 5.4.17Förbättrad försäkringstagarinsyn och -inflytande över företagsstyrningen Förslag: Försäkringstagarnas skydd på anspråk på överskott i hybridbolag förstärks genom en utökad rätt till insyn och inflyt- ande över företagsstyrningen. Sådana förslag behandlas i avsnitt 7. I ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar som inte får dela ut vinst ska försäkringstagare och försäkrade med anspråk i överskott ha närvarorätt, frågerätt och förslags- rätt på stämman även när fullmäktige utsetts. Skälen för förslaget: En aktieägare har insyn och inflytande över överskottet som är företagets riskkapital i ett aktiebolag på grund av sina rättigheter som aktieägare. På liknande sätt föreslår vi att skyddet för försäkringstagarnas anspråk på överskott i hybridbolag förstärks genom att öka deras insyn och inflytande över företagets styrning. Vi gör detta bl.a. genom förslaget om att ge dem rätt att närvara, ställa frågor och lämna förslag på stämma samt få del av vissa handlingar (se vidare avsnitt 7). Motsvarande rättigheter är värdefulla för försäkringstagare och försäkrade med anspråk på överskott i ömsesidiga livför- säkringsföretag och livförsäkringsföreningar som inte får dela ut vinst oavsett, om dessa är delägare eller inte. Vi anser därför att dessa bör ges en lagstadgad rätt att närvara, ställa frågor och lämna förslag på stämman samt få del av vissa räkenskapshandlingar och Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag protokoll, även om fullmäktige utsetts. Vi föreslår därför bestäm- melser i FRL om detta. Vi har tidigare lämnat förslag om rätt för försäkringstagare och försäkrade med anspråk på överskott att bl.a. klandra beslut av stämman som strider mot företagets överskottsregler (se avsnitt 5.4.11 och 5.4.12). Utökad insyn och inflytande på stämman är av vikt för att sådana rättigheter ska kunna utnyttjas väl. 5.4.18Förbättrad tillsyn av överskottshanteringen och informationen om den samt avtalsvillkor Bedömning: Försäkringstagarnas skydd för anspråk på över- skott i livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst bör och kan förstärkas genom förbättrad tillsyn av och , med grund i gällande bestämmelser och i de som vi nu föreslår. Detta fråntar dock inte livförsäkrings- företagens stämma, styrelse och andra ställföreträdares ansvar för att se till att överskottshanteringen sköts på ett sätt som är förenligt med lagens och företagets överskottsregler samt till- varatar befintliga försäkringstagares och andra ersättnings- berättigades intressen. De föreslagna bestämmelserna inskärper ytterligare deras ansvar för detta. Skälen för bedömningen: Vi har tidigare föreslagit att försäk- ringstagarnas rättigheter till återbäring ska preciseras redan i avtalet om försäkring. De av oss föreslagna riktlinjerna för överskottshantering ska i likhet med dagens ordning för försäkringstekniska riktlinjer antas av styrelsen och vara bindande för företaget samt ges in till senast i samband med att de börjar tillämpas. Riktlinjerna ska offentliggöras och i lämpliga delar ingå i annan information till försäkringstagarna. I likhet med tidigare ska intagande av villkor i bolagsordningen eller stadgar godkännas av för att få verkställas. Detta gäller bl.a. regler där om vilka försäkringstagare och för- säkrade som har anspråk på överskott och om från kontributions- principen avvikande villkor ska gälla för överskottshanteringen. Vi har även föreslagit en rad ytterligare bestämmelser som ger grund för att ska kunna få information om och Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag ingripa mot överskottshantering som sker i strid mot försäkrings- tagarnas intressen i ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst. Vissa verksamhetsförändringar som omfattas av vårt förslag om utökad information om överskottshanteringen i avsnitt 5.4.15 kan kräva tillstånd av , t.ex. beslut om meddelande av nya försäkringar som kräver ändringar i till- ståndets omfattning. Normalt krävs dock inte tillstånd från för behandlade beslut av stämman eller styrelsen, även om dessa berör överskott på ett väsentligt sätt. Besluten måste då prövas av inom ramen för den löpande tillsynen. Den föreslagna utvidgade likhetsprincipen ger klarare lagstöd för ingripanden genom föreläggande om rättelse enligt ingripandebestämmelserna i . Genom att i sina myndighetsföreskrifter begära in från företagen den av oss föreslagna informationen om beslut som påverkar över- skott väsentligt kan på ett tidigt skede få information om väsentliga beslut i företagets överskottshantering (se vidare avsnitt 5.4.18). I sista hand finns bestämmelsen om god försäkringsstandard som grund för ingripanden även i överskottshänseende. Att olika metoder i ett företag inte strider mot varandra (se avsnitt 5.3.1) bör exempelvis kunna omhändertas genom den allmänna principen om god försäkringsstandard. Detta blir förstås också en fråga för prövning i samband med intagande av regler om överskottshantering i bolagsordningen eller stadgar respektive i den löpande tillsynen av överskottshanteringen med hänsyn till sådana regler och antagna överskottsriktlinjer (se avsnitt 5.4.1 och 5.4.2). Vi vill påpeka att det som ska ingripa mot inte är rena affärsmässiga bedömningar i den löpande verk- samheten hos olika företag, utan beslut som inte grundas på rena affärsmässiga bedömningar eller som fattas i strid mot underlag om vad som är affärsmässigt bäst för de försäkringstagare och för- säkrade som har anspråk på företagets överskott och därmed svarar för dess riskkapital. Det finns således goda förutsättningar för att bedriva en effektiv och kvalitativt god tillsyn som säkerställer ett gott konsument- och försäkringstagarskydd för försäkrings- tagares och försäkrades anspråk på överskott i ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag. Även Europeiska kommissionen – som i ett ärende haft anledning att granska den nuvarande regleringen på detta område i FRL och funnit att den svenska regleringen inför- Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag livar försäkringsdirektiven på ett riktigt sätt – har pekat på behovet av en förbättrad genomlysning och en förbättrad tillsyn av svenska konsumentvårdande myndigheter. har erhållit stora resursförstärkningar . I sammanhanget bör anmärkas att har aviserat sin avsikt att skärpa tillsynen av över- skottshanteringen i traditionella livförsäkringsföretag.10 Tillsynen på försäkringsområdet berör även ansvarsområde. Det gäller inte minst kravet att försäkringstagares rätt till återbäring enligt försäkringsavtal är tillräckligt tydliga och precisa samt inte är oskäliga mot konsumenter och jämställda. Även missledande information till försäkringstagare om anspråk i överskott som kan användas som företagets riskkapital kan omfattas av tillsyn. och bör dock kunna komma överens sinsemellan om hur tillsynen av sådan information bäst ska bedrivas. Vi ser sammanfattningsvis inget behov av nya lagregler utöver de som finns och föreslagits för att tillsammans med ska kunna bedriva en effektiv och kvalitativ god tillsyn av de svenska livförsäkringsföretagens åter- bärings- och överskottshantering. De föreslagna bestämmelserna är givetvis också värdefulla för att ytterligare inskärpa ansvaret för stämman, styrelsen och andra ställföreträdare i de ömsesidigt verkande försäkringsbolagens att agera på ett sätt som överensstämmer med överskottsreglerna och som tillvaratar de befintliga försäkringstagarnas intressen i överskottshänseende. Myndigheternas tillsyn fråntar inte företagen deras ansvar för detta. 10 I rapporten på finansmarknaderna framhålls att genom sin tillsyn kan få en uppfattning om de problem konsumenten möter, och även verka för att försäkringsföretagen själva följer och analyserar dessa frågor. Inspektionen har i rapporten vissa förväntningar på hur företagen bör organisera en sådan intern analys och hur de bör kunna redovisa den. Företagens åtgärder kommer sedan att följas upp i tillsynen (se 2009:10 s. 62). Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag