sou · H0B310d4 · 2012-05-02 00:00:00 — Dragonball, LasseMaja och Twilight Utgivningen av barn- och ungdomslitteratur i –2010 Vad barn och unga läser, hur mycket de läser och vad boken har att konkurrera med är vanliga frågor när boken och litteraturens ställning diskuteras. Det är ofta i de unga åren läsintresset väcks och grundläggs, och barn och unga blir därför en viktig grupp för kulturpolitiken att beakta. Den tid som barn och unga lägger på läsning en genomsnittlig dag har minskat , men är ungdomar och unga vuxna i åldern 15–de som ägnar allra mest tid åt bokläsning. Det är också bland barn och unga i åldrarna 9–14 som vi finner procentuellt sett flest läsare en genomsnittlig vecka. I linje med detta visar olika mätningar att barn- och ungdomslitteratur är den kategori som utlånas mest på folkbiblioteken och att barn och ungdomar är de flitigaste låntagarna. I listan över de mest utlånade författarna på folk- och skolbibliotek 2010 kom en vuxenboksförfattare först på plats 27 (2011, s. 104 och 107; 2010, s. 210–213; SFF 2011, s. 1). Trots minskad läsning har utgivningen av barn- och ungdomslitteratur varit rekordstor sett till antalet nya titlar, och den utgör en väsentlig del av det svenska trycket. till hela trycket, inklusive broschyrer och småtryck, stod litteraturen för barn och unga för omkring 8–– 2010. Av den skönlitterära utgivningen var i genomsnitt barn- och ungdomslitteratur (KB 2011a). Men hur har utgivningen sett ut ? Hur har förändringar i förlagslandskapet och kulturpolitiken påverkat den? Vilka trender kan skönjas och vilka genrer och litteraturtyper dominerar? Det är de huvudfrågeställningar som står i centrum i denna artikel. Vidare studeras vilken betydelse och vilket genomslag de statliga stöden har haft för att främja mångfalden i utgivningen, digitaliseringens påverkan samt försäljningen av barn- och ungdomslitteratur. Fokus ligger på utgivningen –2010. Dragonball, LasseMaja och Twilight Svensk barn- och ungdomslitteratur: en kort, historisk översikt Med barn- och ungdomslitteratur menar vi vanligen den skön- och facklitteratur som skrivs och ges ut för barn och ungdomar i åldrarna 1–. Definitionen utgår alltså från produktionsledet och tar vanligtvis inte hänsyn till vad barn och unga i själva verket läser. I har denna utgivning en lång tradition. Utgivningen 1591–2000 Det verk, utgivet i bokform, som brukar betraktas som det första som vände sig till unga läsare är Een sköön och härligh jungfrw speghel, adapterade översättning av Spiegel, publicerad i (se t.ex. 2002). firades därför barnbokens 400- årsjubileum i på bred front. Det fanns dock redan tidigare åtskilliga verk som vände sig till unga läsare. Nämnas kan handskriften Siælinna thrøst (Själens tröst, cirka 1430), som är det äldsta funna verk översatt till svenska som uttryckligen riktar sig till en ung mottagare (2011, s. 43). Liksom för vuxenutgivningen skedde det en markant ökning av utgivningen av barn- och ungdomslitteratur , i takt med att bokproduktionen industrialiserades och folkmängden samt läskunnigheten ökade, det senare inte minst i och med folkskolans inrättande 1842. Medan utgivningen uppgick till ett fåtal titlar, låg den mot slutet på omkring 100 titlar (, 1967; 1988; Mählqvist 1977, s. 55–59). Men det är som den stora ökningen sker. Tillgängliga studier visar att en första uppgång kom , vilket reflekterar en allmän ökning i bokutgivningen, delvis till följd av att böcker var en av få varor som inte ransonerades. En andra uppgång kom under 1960- och 1970- talet. Bara –ökade antalet utgivna titlar från strax över 500 till närmare det dubbla, detta trots att den så kallade förlagskrisen inträffade runt 1970. Krisen orsakades av en generell nedgång på bokmarknaden i kombination med bland annat överutgivning. Den svångremspolitik som tillämpades på smalare genrer som vuxenlyrik och smal prosa drabbade dock inte barn- och ungdoms- Dragonball, LasseMaja och Twilight litteraturen, som i stället successivt ökade (Mählqvist 1977, s. 55– 59; Tellgren 1982, s. 24; Warnqvist 2007, s. 49–50). För perioden saknas större vetenskapliga studier av utgivningen av barn- och ungdomslitteratur och man är i stället hänvisad till materialet i den svenska nationalbibliografin, framtagen av Kungl. (KB), och den översiktliga statistik som där presenteras. har även (Sbi) tagit fram statistik över utgivningen genom sin årliga bokprovning 1 All statistik över bokutgivningen som löpande tas fram i har emellertid inneboende problem och frågor som rör statistikläget diskuteras därför i ett appendix till denna artikel, där även förslag till långsiktiga lösningar på detta problem presenteras. Enligt KB har utgivningen mellan 1976 och med några undantag legat relativt jämnt mellan cirka 900 och 1 200 titlar . Både Nationalbibliografin och Sbi:s statistik visar sedan en stor och successiv ökning av utgivningen . Enligt Sbi, vars statistik används i denna artikel då den är mer detaljerad än KB:s, ökade utgivningen från omkring 1 200 titlar 1999–2002 till hela 1 821 titlar . Denna toppnotering följs av en minskning 2009 och 2010, men sett ur ett historiskt perspektiv är ökningen markant och anmärkningsvärd: utgivningen ökade med under bara (se tabell 1). Var är då förklaringen till de stora ökningarna –1975 och ? –1975 var de främsta orsakerna ett ökat antal små förlag och det faktum att barn- och ungdomslitteraturen i regel var vinstgivande för förlagen (Tellgren 1982, s. 26–29). Som nedan konstateras tillkom en rad nya, mindre förlag även –2010. Det finns dock anledning att beakta andra, bakomliggande faktorer som betydelsefulla för ökningen i titlar och förlag, både – 1975 och . Eftersom litteraturen för barn och ungdom delvis produceras, sprids och används på andra sätt och av andra orsaker än litteratur 1 Nationalbibliografin finns samlad i fem- eller tioårskatalogerna Svensk bokkatalog och därefter i årskatalogen Svensk bokförteckning . Bibliografin övergick efter 2003 till att endast finnas tillgänglig elektroniskt i en egen databas i Libris. Dragonball, LasseMaja och Twilight för vuxna kan man anta att det finns ett jämnare behov av denna litteratur samt att en del av försäljningen är automatiskt tryggad genom försäljning till exempelvis bibliotek och skolor. Det gör barn- och ungdomslitteraturen attraktiv för förlagen och till ett säkrare kort under generella nedgångar på bokmarknaden, vilket skulle kunna vara en förklaring till att den inte drabbades på samma sätt som vissa andra litteraturkategorier under förlagskrisen. Sannolikt har även folkökning en viss betydelse. Flera av årskullarna var stora, liksom invandringen vissa år. Befolkningen ökade med närmare en miljon invånare –1975, vilket rimligen spelade roll för den ökade utgivningen –1975. Däremot är inget motsvarande samband urskiljbart för perioden –2010 (SCB 2011). Den markanta ökningen under blott 2002–2008 har andra förklaringar. Ökningens orsaker: sänkt bokmoms, litteraturstöd och mangaboom Den främsta orsaken till ökningen är den sänkning av bokmomsen från , som genomfördes och resulterade i sänkta bokpriser i handeln. (SvF) lyfter i sin branschstatistik fram sänkningen som betydelsefull i ökningen av såväl antal utgivna titlar som försålda exemplar efter sänkningen. Medlemsförlagens intäkter var 2007 större än någonsin (SvF 2011, s. 3 och 6). Optimismen i branschen har medfört ett ökat antal nya aktörer och därmed även en ökad konkurrens om marknadsandelar, vilket kan vara en bidragande orsak till att redan etablerade förlag också ökade antalet utgivna titlar (se vidare nedan). Källa: (Sbi dokumentation). Dragonball, LasseMaja och Twilight Källa: (Deswar ). * Siffran täcker halva 1995 och hela 1996, alltså tilldelning. Viss betydelse för ökningen kan även det statliga litteraturstödet ha haft. Ett stöd som ligger på en stabil och hög nivå ger förlagen en trygghet som gör det möjligt att satsa långsiktigt även på smalare titlar. Stödet till barn- och ungdomslitteraturen har under 2000- talet totalt sett varit större . Omkring 200 titlar tilldelades stöd, att jämföra med de drygt 100–150 titlar det rörde sig om under stödets första . Särskilt hög var tilldelningen och 2008, men därefter minskade den avsevärt (se tabell 2). Bland de sex förlag som tilldelades mest litteraturstöd –2008 i kronor räknat fanns två barn- och ungdomsboksförlag, och (m.fl. 2010, s. 212). Vid en granskning av enskilda litteraturkategorier kan konstateras att ytterligare en viktig förklaring till decenniets utgivningspuckel är den mangatrend som toppade runt 2006–2008 och därefter snabbt avtog, samt en successiv ökning av utgivningen inom vissa andra kategorier (se vidare nedan). Dragonball, LasseMaja och Twilight Småförlagen på frammarsch: marknadens nya och gamla aktörer Sänkningen av bokmomsen och den optimism den förde med sig i branschen i form av ökad försäljning beredde som nämnts marken för nya aktörer. Inom det barn- och ungdomslitterära området har en rad olika förlag som enbart eller delvis ger ut litteratur för barn, ungdomar eller unga vuxna etablerats , särskilt mot slutet. Några nyetablerade förlag 2001–2010 (startår inom parentes) Argasso (2002), Kabusa (2002), (2004), Kolik (2005), böcker (2005), Atrium (2006), Olika (2007), Turbine (2007), Vilda (2007, gick 2009 samman med Olika), X-publishing (2007), (2008), Fimafeng (2008), Tukan Förlag (2008), Vombat (2008), (2009), Nypon (2009), (2010). Gemensamt för flera av dessa nya förlag är att grundarna har haft mångårig erfarenhet av bokutgivning, antingen som författare, förlagsredaktörer eller förläggare, och därmed kunnat etablera förlaget relativt snabbt som en stark aktör på fältet trots en begränsad utgivning kvantitativt sett. Det gäller förlag som Kabusa, och X-publishing, vilka bland annat har givit ut prisbelönta böcker. i barn- och ungdomsbokskategorin tilldelades 2009 respektive 2010 X-publishings Skriv om och om igen av , , och , respektive ligger jag och blöder av . Den senare hörde till det då alldeles nystartade förlagets första utgivna titlar. Vidare gav Kabusa 2010 ut Ankomsten (The Arrival, 2006) av som året efter tilldelades världens största barn- och ungdomslitterära pris, (). Även flera vuxenboksförlag har givit sig in på området och grundat särskilda förlag eller skapat imprints för utgivning av barn- och ungdomslitteratur. Tre exempel är Tranan, Bladstaden och , som ger ut litteratur för barn och unga under namnen Trasten (startår ), Bladslottet (2010) och Lilla (2011). Även ett etablerat vuxenboksförlag som Daidalos, grundat , började att Dragonball, LasseMaja och Twilight ge ut litteratur för barn och ungdom, huvudsakligen översatta bilderböcker med allåldersprägel av uppmärksammade nordiska författare och bilderbokskonstnärer som danska och (Idiot!, 2010; Lägret, 2011) och norska och (Snäll, 2008; Den arge, 2009; , 2009; God natt, natt, 2010). Betydligt färre barn- och ungdomsboksförlag med reguljär utgivning har lämnat bokmarknaden . Ett exempel är dock , som grundades och köptes upp av Förlagsgrupp 2006. Utgivning under förlagsnamnet upphörde , efter att Förlagsgrupp tagit beslutet att upphöra med sju av koncernens förlagsnamn och samla utgivningen under namnen och (2008). I denna omstrukturering försvann även förlagsnamnet Tiden, ett anrikt förlag grundat som förvärvades av 1992 och uppgick i Förlagsgrupp när fusionerades med Rabénförlagen 1998. Tiden hade givit ut litteratur för barn och unga , bland annat de storsäljande . Ett tredje exempel på ett förlag som både har etablerats och försvunnit är Mangismo, ett förlag med säte i som specialiserade sig på utgivning av översatta japanska och koreanska serier (manga respektive manhwa) i , och . Utgivning under förlagsnamnet pågick endast , 2005–2007, och övertogs efter förlagets konkurs av andra förlag, i av Kärnan. De fyra stora: , B. , Kärnan och Om man fäster blicken på de mindre förlagen har det barnlitterära förlagslandskapet alltså vidgats, men i toppen finns alltjämt ett fåtal förlag som har dominerat utgivningen . B. , och var de tre största utgivarna av barn- och ungdomslitteratur och fortfarande . –1975 var den fjärde största utgivaren /if (Mählqvist 1977, s. 73; Tellgren 1982, s. 47). Sbi:s statistik visar att dessa förlag fortfarande dominerar utgivningen kvantitativt sett. De största aktörerna har de senaste fem Dragonball, LasseMaja och Twilight åren varit, utan inbördes ordning då den har varierat år , , B. , Kärnan och . Situationen för marknadens största aktörer har således länge varit och är fortfarande stabil, även om de förlorade i marknadsandelar till mindre förlag (se tabell 3).2 De tydligaste tendenserna hos de större förlag och förlagskoncerner som har dominerat marknaden, är att de flesta har gått från att ge ut både vuxen- och barnlitteratur till att samla sin barn- och ungdomsboksutgivning på särskilda förlag eller imprints. Gamla, etablerade förlag gav tidigare ofta ut både barn- och vuxenlitteratur, men i och med bokmarknadens expansion har vi sett en tydlig uppdelning och specialisering. De två största, allmänutgivande förlagen med så kallad kvalitetsutgivning, och , gav längre tillbaka ut såväl barnsom vuxenlitteratur, men båda har efter åtskilliga uppköp, bolagsfusioner och sammanslagningar samlat sin utgivning av barn- och ungdomslitteratur till respektive , som är de största utgivarna av så kallad kvalitetslitteratur för barn och ungdomar. började som ett allmänutgivande förlag och övergick till att enbart ge ut barn- och ungdomslitteratur först . Även B. , som 2011 firade sitt 100-årsjubileum, startade som utgivare av litteratur för vuxna. B. och är de största utgivarna av det vi brukar kalla populär- eller massmarknadslitteratur inom den barn- och ungdomslitterära sektorn. Distinktionen mellan kvalitets- och massmarknadsutgivning har dock alltmer förlorat sin relevans inom området. Utvecklingen mot en koncentration av utgivningen till ett fåtal stora aktörer – förlagskoncerner som köper upp mindre och medelstora förlag och sedan samlar dem under ett fåtal förlagsnamn – 2 Dessvärre börjar Sbi inte att redogöra för förlagsfördelning i sin statistik, och då endast den procentuella fördelningen och inte antalet titlar per förlag. Vad som ändå går att utläsa är att de fyra största utgivarna –2010 (, B. , Kärnan, och ) först ökade sin andel av utgivningen från till de två nästföljande åren, innan den minskade avsevärt till både 2009 och 2010 (tabell 3). Dragonball, LasseMaja och Twilight samt ett ökat antal mindre aktörer, följer den utveckling som förläggare . angav som kännetecknande för branschen i stort decennierna efter förlagskrisen. såg i sin analys av den svenska bokmarknaden en ökad polarisering mellan stora förlag som ingick i mediekonglomerat och små förlag som specialiserade sig inom områden som de stora förlagen inte ansåg tillräckligt lönsamma (1997, se t.ex. s. 248–249). Utgivningen av barn- och ungdomslitteratur uppvisar, framför allt , en liknande utveckling, men är det alltså småförlagen som har tagit marknadsandelar från de stora. Källa: (Sbi dokumentation). Anm.: Förlag som har av de utgivna titlarna redovisas separat i tabellen. De förlag som har eller mindre, men en utgivning om fler än fem titlar, räknas samman i posten Övriga förlag. Privatdetektiver, japanska seriefigurer och vampyrer: trender i utgivningen Sbi har kartlagt olika trender och utvecklingstendenser i utgivningen, och har institutet i flera av sina årliga bokprovningar poängterat den över lag höga kvaliteten på svensk barn- och ungdomslitteratur. Då utgivningen är så stor och varierad är det omöjligt att på detta begränsade utrymme göra annat än att skrapa på ytan när det gäller tendenser. För fördjupning hänvisas den intresserade till dokumentationen på Sbi:s webbplats, från vilken statistik och vissa faktauppgifter i detta avsnitt är hämtade.3 3 För att inte tynga framställningen i detta avsnitt med referenser hänvisas i löpande text endast till citat. I övrigt hänvisas direkt till bokprovningarna på Sbi:s webbsida (se Sbi dokumentaion). Dragonball, LasseMaja och Twilight Vid en analys av Sbi:s årliga genomgångar framgår att den stora ökningen i utgivningen –2010 kan härledas till vissa specifika litteraturkategorier: bilderböcker, kapitelböcker (litteratur för åldrarna 6–), ungdomsböcker och tecknade serier. När det gäller exempelvis mellanåldersböcker (litteratur för åldrarna 9–) och fackböcker är det däremot svårt att utläsa någon klar trend åt ena eller andra hållet (se tabell 4). Utgivningen av bilderböcker har ökat med –2010. En inte avgörande, men bidragande orsak till ökningen är att det har etablerats flera små förlag som huvudsakligen har satsat på just bilderböcker. En trend inom denna utgivning, som även gäller för småbarns- och faktaboksutgivningen, är ett experimenterande med bilderboken som fysisk bok. Det finns åtskilliga exempel på hur bilderboken blir något mer än bara pappersbok för att öka interaktiviteten: böcker med taktila inslag och/eller ljudknappar, tygböcker, böcker som är både bok och leksak, faktaböcker med mekaniska funktioner. Även utgivningen av kapitelböcker har ökat . framfördes kritik mot bristen av litteratur för barn i åldrarna 6–, men har denna utgivning mer än fördubblats (se tabell 4). Läsa lätt-böcker och andra verk för nybörjarläsare och lässvaga barn och unga har blivit avsevärt fler, ett svar på det faktum att läsförståelsen och läsintresset har minskat (Olevik 2008). En annan viktig orsak till ökningen av kapitelböcker är decenniets andra stora boom, deckarna. LasseMaja i tusental: deckarboomen Deckarintresset slog igenom på bred front inom barn- och ungdomslitteraturen . Enligt Sbi utkom 21 deckare för barn och unga , var antalet uppe i 75, och det är framför allt de svenska originalen som har blivit fler. I hög grad är det i litteratur för mellanåldern som deckarna frodas, men ökningen är stor även bland kapitelböckerna. De kanske mest populära deckargåtorna för nybörjarläsarna har varit och är och bokserie om LasseMajas detektivbyrå, som har sålt i flera miljoner exemplar. Som ett mått på dess popularitet kan nämnas att förstaupplagan av Sjukhusmysteriet (2010), del 19 av bokseriens i skrivande stund 20 Dragonball, LasseMaja och Twilight delar, trycktes i 75 000 exemplar (Bonnierförlagen 2010). Möjligen har framgångarna för bokserier som LasseMaja resulterat i en något ensidig satsning på nybörjarläsarna. Det som framför allt har efterlysts i Sbi:s genomgångar av utgivningen för dessa åldrar, är vad de kallar för den episka barnromanen, alltså högläsningsböcker. Läsa och teckna Dragonball: mangaboomen Den enskilda trend som har fått störst genomslag i utgivningen kvantitativt sett är den ovan nämnda mangaboomen, utgivningen av japanska och senare även koreanska serier, ofta publicerade i omfattande bokserier, till exempel Dragonball (42 delar), Naruto (54 delar) och One Piece (64 delar). Denna utgivning står för den i särklass största förändringen inom en enskild litteraturkategori . Utgivningen av tecknade serier ökade med på bara 2002–2006 (se tabell 4), och nästan hela ökningen berodde på mangautgivningen. Till exempel 2006 konstaterade att av utgivningen av tecknade serier var manga. Trenden satte även spår i fackboksutgivningen, framför allt i form av böcker om hur man tecknar manga. Lika snabbt som den kom var trenden dock över. En första nedgång kom 2007 och berodde främst på att förlaget gick i konkurs. Utgivningen sjönk sedan snabbt på endast , (se tabell 4). är det få förlag som ger ut manga. En del, till exempel Kärnan, avslutade utgivningen av långa serier mitt i på grund av bristande försäljning. De japanska serierna dröjer dock kvar i andra former. Den karaktäristiska tecknarstilen har anammats av flera svenska serietecknare, så kallad pseudomanga eller svensk manga. och Twilight: fantasylitteraturen Deckare och manga hör till de genrer som expanderade mest , och det är den stora minskningen av utgivningen av japanska serier som ensam står för lejonparten av minskningen av barn- och ungdomsboksutgivningen totalt 2009 och 2010. Andra genrer inom vilka utgivningen var omfattande är exempelvis Dragonball, LasseMaja och Twilight hästböcker och fantasy, inte minst inom kapitelboks- och mellanåldersutgivningen. I bokprovningen talade Sbi om för att illustrera hur fantasyutgivningen i påverkades av framgångarna med J. K. heptalogi om den unge trollkarlen, i utgiven –2007. har inom denna genre särskilt verk med skräck- och vampyrtematik gjort sig gällande, inte minst Stephenie Meyers internationellt storsäljande Twilight-svit, vars första del Om jag kunde drömma utkom på svenska 2006. Idyllfobi och dystopi: ungdomslitteratur och unga vuxna har ökat (se tabell 4). En bidragande orsak är det ökade antalet verk som befinner sig i gränslandet mellan ungdomsbok och vuxenbok. Denna kategori, som går under beteckningen unga vuxna, hade 2004 blivit så etablerad att Sbi talade om den som en ny genre. Flera nya förlag, som X-publishing och , har satsat särskilt på denna typ av litteratur. Inom ungdomslitteraturen har allvarliga och tunga ämnen länge dominerat. I bokprovningen konstaterade att 90-talets idyllfobi fortfarande tycks råda (Sbi 2000, s. 2). Denna trend höll alltjämt i sig när det var dags att summera 2010. Ämnen som samhälls- och integrationsproblem, våld, dysfunktionella familjer, missbruk, mobbning, självmord och död behandlas i ungdomsromanerna, men ju längre fram man kommer desto tydligare blir det att de svåra ämnena också går ner i åldrarna och blir allt vanligare i mellanåldersböckerna. Dystopiska skildringar om miljökatastrofer eller livet efter dem tillhör de tunga ämnen som har varit vanligt förekommande i ungdomslitteraturen, men klimatförändringarna sätter också spår i litteratur för yngre barn. Åtskilliga verk, både skön- och facklitterära, handlar på olika sätt om naturen och vårt förhållande till den. Dragonball, LasseMaja och Twilight Källa: (Sbi dokumentation). * Både kapitelböcker och mellanåldersböcker ingår i siffran . Världen i : översättningar och mångfald utgavs fler svenska original än översättningar inom den svenska barn- och ungdomsboksutgivningen. Andelen svenska original var , men minskade efterhand och 1975 var rollerna ombytta (Tellberg 1982, s. 71). har översättningarna i stort sett genomgående varit fler än de svenska originalen. kom det ut fler svenska barn- och ungdomsböcker än översatta (se tabell 5). Den absoluta majoriteten av dessa översättningar kommer från engelskan och det har i debatten länge funnits en kritik mot den likriktning som den stora andelen översättningar från engelskan medför, liksom mot bristen på översättningar från mindre språkområden. –2010 finns få tecken som pekar på att läget nämnvärt skulle ha förändrats. Dragonball, LasseMaja och Twilight De vanligaste översättningsspråken: engelska och japanska Som tabell 6 visar är den barn- och ungdomslitteratur vars originalspråk är engelska i stor majoritet bland de förstagångsutgivna översatta titlarna , även om dominansen minskar från klart , till omkring eller till och med . Orsaken till minskningen mitt är ökningen av titlar från japanska och koreanska. I och med mangaboomen blev japanska det näst största originalspråket . Dess förekomst bland de förstagångsutgivna titlarna tiodubblades . påbörjades dock en lika hastig minskning, orsakad av det ovan nämnda minskade intresset för japanska serier. Eftersom mangaboomen ledde till att vissa förlag även började ge ut koreanska serier, dök detta språk upp med hela 18 titlar 2005 från att tidigare inte ha varit representerat i utgivningen över huvud taget (se tabell 6). Med mangautgivningens minskning ökade engelskans dominans återigen till 2010. Som tabell 6 visar förekom det utöver japanska och koreanska mycket få översättningar från utomeuropeiska språk i utgivningen –2010. Världens mest talade språk, kinesiska, finns till exempel inte alls med. Ett par titlar på vietnamesiska är de enda som utöver japanska och koreanska representerar språken i östra .