sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — Detta gäller exempelvis miljöområdet eller där ett avtal strider mot allmänna intressen. Inskränkningar i lagstiftningen motiveras också av vikten att konsumenter ska kunna tillförsäkras möjligheten att på rimliga villkor få tillgång till produkter, tjänster och nyttigheter. Exempel på sådana inskränkningar finns i lag- stiftningen om oskäliga avtalsvillkor och inom arbetsrätten. Frågan om en lagstadgad flytträtt är befogad måste därmed utgå från en analys kring vilka inskränkningar i avtalsfriheten på försäkrings- området som kan behövas för att skydda den svagare avtalsparten, i detta fall försäkringstagaren eller i förekommande fall den för- säkrade som ersättningsberättigad. 8.3.6Särskilt om kollektivavtalsgrundade tjänstepensions- försäkringar Pensionsförmånerna för tjänstepensioner grundas antingen på ett kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter eller på ett indi- viduellt avtal mellan arbetsgivaren och den enskilde arbetstagaren. Enligt 20 kap. 1 § första stycket FAL är en kollektivavtalsgrundad försäkring en personförsäkring som: 1.tecknas av arbetsgivare för att ge skydd åt anställda, 2.meddelas enligt ett i försäkringsvillkoren angivet kollektivavtal som slutits mellan en arbetsgivarorganisation eller en enskild arbetsgivare och en arbetstagarorganisation, och 3.tecknas hos ett försäkringsbolag eller en tjänstepensionskassa enligt kollektivavtalet. I samband med att en arbetsgivare blir medlem i en arbetsgivar- organisation eller tecknar ett kollektivavtal direkt med ett fack- förbund ska arbetsgivaren teckna en för denne relevant tjänstepension enligt kollektivavtalet. Vilken försäkringsgivare som kan förmedla tjänstepensionen kan finnas utpekad i kollektiv- avtalet. Försäkringsgivarna kan också vara upphandlade av avtals- Flytträtt – en bakgrund I detta fall åligger det den försäkrade, dvs. den anställde, att göra ett val mellan angivna försäkringsgivare. I båda fallen är dock arbetsgivaren försäkringstagare. Inom ett par kollektivavtalsområden, ITP-planen och avtals- pension SAF-LO, medges flytt av pensionskapital i premie- bestämd kollektivavtalad tjänstepensionsförsäkring mellan såväl olika försäkringsgivare som olika förvaltningsformer. Inom de avtalsområden där flytt medges begränsas flyttmöj- ligheten till de av kollektivavtalsparterna valda försäkrings- företagen.8 Kollektivavtalsparterna upphandling görs utifrån vissa villkor som företagen ska uppfylla. Ett centralt villkor är de avgifter som företaget tar ut för tjänstepensionsförsäkringar. De senaste årens upphandlingar på vissa avtalsområden har bidragit till att pro- duktutbudet förändrats. har avgiftssänkningar genom- förts för såväl traditionell försäkring som fondförsäkring jämfört med de produkter som tidigare erbjöds inom respektive avtals- område. Kollektivavtalsgrundade försäkringar meddelas enligt villkor som följer av ett kollektivavtal och kan i första hand ses som en anställningsförmån för de försäkrade. Försäkringsföretaget ger visserligen ett underlag för avtalet men de avgörande förhand- lingarna förs ofta mellan arbetsgivar- och arbetstagarorganisation- erna. Information till försäkringstagare och försäkrade sker såväl genom de avtalsslutande organisationerna och administrations- bolagen, som genom försäkringsföretaget. Deras konstruktion och tillkomstsätt avviker således från privat försäkring. Med hänvisning till ovanstående, och då kollektivavtalsgrundade försäkringar tillkommer under medverkan av de försäkrades egna organisationer, menar lagstiftaren att behovet av skydd för de för- säkrade är mindre för den här försäkringsformen. Detta har varit det huvudsakliga skälet till att lagstiftaren på försäkringsavtals- rättens område har infört särskilda, och i huvudsak dispositiva regler, för kollektivavtalsgrundade försäkringar. För förmånsbestämda tjänstepensionsförsäkringar står arbets- givaren risken för dels avkastningen på det inbetalade kapitalet, dels 8 Även inom andra kollektivavtalsområden har de försäkrade möjlighet att initialt välja mellan olika angivna försäkringsföretag. Däremot är en flytträtt mellan de olika försäkringsföretagen inte framförhandlad inom ramen för kollektivavtalet. I vissa fall kan dock flytt ändå medges. I dessa fall är det emellertid ett försäkringsföretag som själv väljer att erbjuda de försäkrade möjligheten att flytta och det är således ingenting som för- handlats fram centralt av kollektivavtalsparterna. Flytträtt – en bakgrund försäkringsföretagets drifts- och förvaltningskostnadsutveckling. Det kan även finnas ett inslag av kollektivt ansvar för arbetsgivare när det gäller förmånsbestämd tjänstepension. Om en arbetsgivare underlåter att teckna pensionsavtal eller att betala premierna, och det inte är möjligt att kräva in dessa från arbetsgivaren, ska den anställde hållas skadeslös. Genom en kollektivavtalsgaranti, en för- mån som följer av kollektivavtalet, finansieras sådana av det övriga kollektivet. Det kan även finnas skydd mot de mycket höga som under vissa omständigheter kan uppstå i ett förmånsbestämt system, där delar av premiekostnaden kan fördelas på kollektivet, s.k premiemaximering. Arbetsgivarens kostnad är även beroende av den anställdes tidigare intjänade pension i form av fribrev. Finns det stora fribrev i det förmånsbestämda systemet kan arbetsgivarens kostnad bli lägre. Arbetsgivaren har alltså ett annat ansvar för att den anställde erhåller de utlovade pensionsförmånerna, jämfört med premie- bestämd tjänstepension där skyldigheten består i att betala de utlovade premierna. En lagstadgad flytträtt för den anställde skulle därmed kunna innebära stora konsekvenser för arbetsgivaren. Då förmånen redan är fastställd vid avtalstidpunkten skulle, för att den anställde ska erhålla samma pensionsförmåner, det nya avtalet behöva vara identiskt med det gamla.9 Att pensionsförmånen redan är känd vid avtalstidpunkten samt att arbetstagaren inte i samma utsträckning är utlämnad till och beroende av hur försäkringsföretaget placerar kapitalet och i övrigt bedriver sin verksamhet, är faktorer som måste tas hänsyn till i analysen av konsumentintresset av flytträtt inom denna typ av försäkring. Resonemangen utvecklas i analysen av och förslagen om flytt- rättens omfattning. Nedan beskrivs närmare de olika kollektivavtalade tjänste- pensionssystemen och förvaltningsformerna. 9 Här bortses från sådana avtal med ett värdesäkringsmoment som inte är garanterat utan endast betalas ut om överskott möjliggör detta. Flytträtt – en bakgrund 8.4Närmare om kollektivavtalade pensionssystem 8.4.1Tjänstemän i privat sektor Industrins och handelns tilläggspension (ITP-planen) Avtalet mellan och om en ny ITP-plan trädde i kraft . Planen innehåller ITP 1 och ITP 2. För den premiebestämda ITP 1, som gäller för tjänstemän födda eller senare, börjar tjänstepension inbetalas av den kontant utbetalda bruttolönen. Om lönen överstiger 7,5 inkomstbasbelopp är premien för den överstigande delen . Planen ger tjänstemännen valmöjligheter vad avser förvaltningen. av premien måste alltid placeras i en traditionell pensionsförsäkring. Collectum är valcentral och sköter upphandlingen av de valbara försäkringsföretagen. Fem före- tag som förvaltar traditionell försäkring och lika många företag som erbjuder fondförsäkring utses. Det finns möjlighet att göra omval och att flytta mellan valbara företag. För den som inte väljer placeras premierna i en traditionell försäkring i . Det finns också möjlighet för ett företag att förvalta ITP 1 i egen regi genom avsättning till en pensionsstiftelse kompletterat med en kredit- försäkring. Den förmånsbestämda ITP 2 gäller för tjänstemän födda och tidigare. som betalas enligt denna plan förvaltas av , förutom som avser alternativa ITP-lösningar. infördes dock en kompletterande premiebestämd del (ITPK) som utgör av lönen. kan den försäkrade välja förvaltare för ITPK-avsättningarna. De förvaltare som är val- bara är desamma som utsetts inom ITP 1. Om inget aktivt val görs placeras premierna i en traditionell försäkring i . Det finns möjlighet att göra omval och att flytta mellan valbara bolag. Arkitekter och ingenjörer i teknikkonsultsektorn omfattas av ITP-planen, men när det gäller ITP 2 förvaltas den av AI Pension, försäkringsförening. Utfästelser enligt planen kan även tryggas genom avsättning i företagets balansräkning eller genom överföring av medel till en pensionsstiftelse. Flytträtt – en bakgrund Alternativ ITP (s.k. tiotaggarlösning) De tjänstemän som har ITP 2 och som tjänar mer än 10 inkomst- basbelopp kan komma överens med sin arbetsgivare om att den lönedel som överstiger 7,5 inkomstbasbelopp – men högst 30 inkomstbasbelopp – bryts ut ur det förmånsbestämda systemet och omvandlas till en premiebestämd pension. Risken för hur pensions- kapitalet utvecklas överförs därmed från arbetsgivaren till den försäkrade. Till grund för denna omvandling ligger arbetsgivarens kostnad för att betala pensionsförmånen över 7,5 inkomstbas- belopp, den s.k. frilagda premien. Detta ger en kostnadsneutral lösning för arbetsgivaren, som storleken på premierna över tiden anpassas efter den försäkrades löneutveckling. En annan lösning har varit att man i lokala överenskommelser erbjuder ett alternativ i form av en s.k. premietrappa, där kostnaden mer speglar en schablon som tar sin utgångspunkt i kostnaden för ett kollektiv med förmånsbestämd ITP. I föregående avsnitt beskrivs ITP 1. Denna plan innehåller en premietrappa som även erbjuds som en form av alternativ ITP-lösning, men omfattar då ett byte som avser förmånen på alla lönedelar. Ett tredje alternativ är att man i stället avtalar om att premie- betalningen görs som en kompletterande ITPK-premie. Regler för samordning inom ITP2 gäller inte för alternativ ITP, detta i likhet med ITP1 och ITPK då de är premiebestämda lösningar där den försäkrade bär risken. Tjänstemannen kan själv välja att placera premierna för den alternativa ITP-lösningen i fond- eller tradi- tionell försäkring. I vissa fall bestämmer arbetsgivaren vilka bolag som är valbara. Byte från ITP 2 till ITP 1 Det finns möjlighet för arbetsgivare att byta från ITP2 till ITP1 efter godkännande av från kollektivavtalsparterna (). Andra kollektivavtal för tjänstemän Flera branscher inom privat sektor tillämpar ITP-liknande pensions- planer. Inom exempelvis banktjänstemannaområdet tryggas de för- månsbestämda pensionerna i regel av stiftelser eller genom försäkring i till exempel Pensionskassan SHB, Sparinstitutens Pensionskassa Flytträtt – en bakgrund (SPK) och SPP. Avtalet mellan Bankinstitutens Arbetsgivare- organisation och är benämnt Bankernas tjänste- pension (BTP). För den premiebestämda delen (BTPK) kan val göras mellan traditionell försäkring och fondförsäkring. Valmöjligheterna varierar emellertid mycket mellan banker och andra finansiella företag. I vissa fall kan endast det egna företaget väljas. är valcentral för de anställda i de företag som valt SPK och SPP som pensions- förvaltare. Försäkringsområdets kollektivavtal (FTP 08) trädde i kraft . För den premiebestämda delen (FTP 1) ska placeras i traditionell försäkring, övrig del placeras i fondförsäkring eller traditionell försäkring. Fora, som är valcentral, har upphandlat fyra pensionsförvaltare för traditionell försäkring och fyra för fond- försäkring. Den förmånsbestämda delen i försäkringsbranschens pensionsavtal (FTP 2) tryggas i stiftelser eller pensionsför- säkringar. ITPK motsvaras i dessa avtal av FTPK, med Skandikon som valcentral. kan göras mellan traditionell försäkring och fondförsäkring. Valbara alternativ motsvarar de för FTP 1. Omval för framtida och flytt av intjänat kapital kan göras mellan de valbara förvaltarna, både för FTP 1 och FTPK. 8.4.2Arbetare i privat sektor Pensionen inom är premiebestämd. Premierna börjar betalas . utgör de upp till 7,5 inkomstbasbelopp och därutöver. Arbetstagaren kan välja sparform – traditionell försäkring eller fondförsäkring – och försäkringsföretag. Om arbetstagaren inte väljer placeras premierna i traditionell pensionsförsäkring i AMF. Valbara för- säkringsföretag har genom ett upphandlingsförfarande utsetts av Fora för en femårsperiod. har utsetts för traditionell försäkring och fem för fondförsäkring. Omval för framtida och flytt av kapital kan ske mellan valbara företag. Det är även möjligt för företag att trygga pensioner i egen regi. Flytträtt – en bakgrund 8.4.3Anställda i kommun och landsting Kollektivavtalad pension för kommun och landsting KAP-KL KAP-KL gäller inom kommunsektorn. Det finns både en premiebestämd och en förmånsbestämd del. För den premie- bestämda delen sker inbetalning för lön upp till 30 inkomstbasbelopp. Premien är av lönen. Anställda med lön över 7,5 inkomstbasbelopp har dessutom förmånsbestämd pension som tjänas in , med ett tak på 30 inkomst- basbelopp. Mellan 7,5 och 20 inkomstbasbelopp beräknas avsätt- ningarna på att pensionen ska motsvara av lönen och mellan 20 och 30 inkomstbasbelopp ska den motsvara – med gradvis något högre andel av lönen för de som är födda eller tidigare. För hel förmånsbestämd pension krävs tjänste- tid. För den premiebestämda pensionen kan arbetstagaren välja mellan traditionell försäkring och fondförsäkring och vilket för- säkringsföretag premierna ska placeras hos. Från finns 15 upphandlade försäkringsföretag att välja mellan. För den som inte väljer placeras premierna hos KPA. Administrationen kring val sköts av tre olika konkurrerande valcentraler (Pensions- valet, Valcentralen och Electum Pensionstjänst). Flytträtt mellan valbara företag kommer att införas . kan flytträtt före- komma om något av dessa försäkringsföretag väljer det. Den förmånsbestämda pensionen tryggas genom den kom- munala beskattningsrätten, men det förekommer också att medel sätts av i fonder och försäkringar. 8.4.4Anställda i statlig sektor Statliga pensionsavtalet – PA 03 Den premiebestämda delen består av individuell ålderspension och kompletterande ålderspension (Kåpan). Premiebestämd pension gäller för alla statligt anställda med löner upp till 30 inkomstbas- belopp. Individuell ålderspension inbetalas av lönen och för kompletterande ålderspension . För lön utöver 7,5 inkomstbasbelopp upp till 30 inkomstbasbelopp finns en förmånsbestämd pension som räknas . Flytträtt – en bakgrund För den premiebestämda pensionen kan arbetstagaren välja traditionell försäkring eller fondförsäkring och vilket försäkrings- bolag premien ska placeras hos. Nio bolag finns att välja mellan för traditionell försäkring och 13 för fondförsäkring. Statens tjänste- pensionsverk (SPV) är valcentral. Om arbetstagaren inte gör något val placeras premierna hos Kåpan pensioner försäkringsförening i form av traditionell försäkring med återbetalningsskydd. Omval kan göras en gång för framtida . placerade pengar kan flyttas om det valda försäkringsföretaget har flytträtt. Den kompletterande ålderspensionen på av lönen ska förvaltas av Kåpan Pensioner som en traditionell försäkring. 8.5Tidigare behandling av flytträttsfrågan och gällande lagstiftning Frågan om införande av regler som ger försäkringstagarna rätt att flytta försäkringssparande från ett försäkringsföretag till ett annat har behandlats vid ett flertal tillfällen. Översynen av regelverket för försäkringsverksamhet som gjordes i samband med försäkrings- rörelsereformen (prop. 1998/99:87) syftade till att underlätta produktutveckling och konkurrens samt att ge försäkringstagarna ett ökat skydd. I den utredning som föregick försäkringsrörelse- reformen, , ingick som en del att överväga regler som ger försäkringstagarna rätt att flytta en livförsäkring från ett försäkringsbolag till ett annat. Det var främst försäkring med ett inbyggt sparmoment som avsågs. I samband med behand- lingen skulle de problem som kan uppstå med bl.a. krav på hälso- prövning belysas samt de skattemässiga förutsättningarna och de civilrättsliga aspekterna klarläggas (dir. 1990:56). I sitt slutbetänkande konstaterar utredningen att pga. de lag- begränsningar som då fanns att det enda alternativet som fanns för en försäkringstagare som vill byta försäkringsgivare var att upphöra med premieinbetalningarna till pensionsförsäkringen hos den gamla försäkringsgivaren och låta försäkringen i stället omvandlas till fri- brev och därefter teckna en ny försäkring hos ett annat företag. Utredningen fann att en flytträtt visserligen kunde ses som ett medel att förbättra konkurrensen och försäkringstagarnas valfrihet på livförsäkringsområdet. Mot detta ställdes dock en rad andra argument upp. Utredningen pekade bl.a. på svårigheten att fast- ställa ett rimligt värde på traditionellt livförsäkringssparande, den Flytträtt – en bakgrund negativa påverkan på försäkringsbolagens avkastning som kunde bli följden av att premierna måste placeras i mer likvida tillgångar samt det ingrepp i avtalsfriheten som tvingande bestämmelser skulle innebära och som skulle kräva mycket starka skäl för att införa. Utredningen menade att en lagfäst rättighet att flytta tillgodohavandet i en livförsäkring till en annan försäkringsgivare kunde medföra sådana komplikationer och så stora extra kostnader, i sista hand för försäkringstagarna, att nackdelarna knappast uppvägdes av de för- delar som reglerna kunde tänkas ha från konkurrenssynpunkt. Vidare ansågs att behovet av flytt minskat som en följd av att svenska försäkringsbolag kunde meddela fond- försäkringar, vilket ansågs ge försäkringstagarna goda möjligheter att inom försäkringsavtalet flytta sparandet mellan olika fonder. I en promemoria som utarbetats inom och där frågor upptas som bl.a. behandlar slut- betänkande anges att det utöver detta finns möjligheter att flytta mellan olika institut inom ramen för det individuella pensions- sparandet (IPS). Båda fallen lyfts fram som sådana alternativ till traditionell livförsäkring som är särskilt utformade för att till- godose intresset av valfrihet för det långsiktiga sparandet (se Ds 1998:45 s.271). Slutsatsen blev därför att en lagfäst flytträtt av livförsäkringar inte borde införas, varken för nya eller äldre avtal. I stället skulle det, i likhet med vad som gällt tidigare, vara fritt för försäkrings- givarna att komma överens med försäkringstagarna om villkoren för försäkringstidens längd och för återköp. Denna bedömning gällde såväl för individuell försäkring som gruppförsäkring och kollektivavtalsgrundad försäkring.10 Utredningen föreslog i stället en ändring i skattelagstiftningens regler rörande återköp. Bestämmelserna föreslogs ändras så att en försäkringstagare som enligt avtalsvillkoren har möjlighet att flytta sin försäkring skulle kunna byta försäkringsgivare utan att hindras av skattemässiga inskränkningar av återköpsrätten (se SOU 1995:87 s. 201–206). Sådana inskränkningar fanns avse- ende livförsäkringar som skattemässigt definieras som pensions- 10 I slutbetänkandet betonas dock att de förslag som utredningen lade fram skulle förbättra möjligheter att flytta ett livförsäkringssparande, trots att de inte innehöll någon lagfäst rätt att få en livförsäkring återköpt. Anledningen var att förslagen om att upphäva skälighets- principer och vinstutdelningsförbudet skulle kunna innebära att nya typer av försäkringar utformas, bl.a. sådana där avtalsvillkor och placeringar är anpassade till att pensionssparande ska gå lätt att flytta. Flytträtt – en bakgrund Återköp av försäkringar som enligt 31 § kommunal- skattelagen (1928:370)11 utgjorde pensionsförsäkringar fick ske endast om: 1.det tekniska återköpsvärdet uppgick till högst ett prisbasbelopp enligt lag (1962:381) om allmän försäkring och försäkringen inte var förenad med ett oåterkalleligt förmånstagarförordnande samt för försäkringen inte hade betalats senare än före återköpet, eller 2.det tekniska återköpsvärdet uppgår till högst av ett basbelopp enligt lagen om allmän försäkring.12 Ovanstående inskränkningar i skattelagstiftning motiverades ursprungligen främst med att det finns sociala skäl som talar emot återköp av en försäkring som fyller ett verkligt pensioneringsändamål (se prop. 1975/76:31 s. 127). Reglerna ansågs också markera att pensionssparandet är ett långsiktigt bundet sparande som genom inskränkningar i rätten att förfoga över medlen motiverar skatte- subventionering (se prop. 1993/94:85 s. 52). Genom försäkringsrörelsereform beslutades regler i huvudsak i enlighet med utredningens förslag och på de skäl som utredningen anfört. Lagstiftaren konstaterar att en försäkringstagare som med stöd av försäkringsvillkor eller med försäkringsgivarens samtycke vill flytta sitt pensionskapital till en annan försäkringsgivare bör kunna göra detta utan att hindras av inskränkningar för åter- köpsrätten i den då gällande kommunalskattelagen. I samman- hanget betonas dock att en förutsättning för att inte överföringen ska anses som återköp bör vara att det nya avtalet kan ses som en direkt fortsättning av det gamla livförsäkringsavtalet. Ytterligare förutsättningar för att en överföring inte ska definieras som återköp är att den nya försäkringen är av mot- svarande slag som den tidigare försäkringen och att pensions- kapitalet överförs direkt från den gamla försäkringsgivaren till den 11Kommunalskattelagen har ersatts av IL som trädde i kraft och tillämp- ades första gången vid taxering. 12I anvisningarna till 31 § kommunalskattelagen angavs vidare att om det i annat fall än det som anges finns synnerliga skäl för återköp, och återköp får ske enligt försäkringsavtalet och försäkringstekniska riktlinjer, får återköp medges av skattemyndigheten. Denna dispensregel fördes in som en säkerhetsventil i fall då mer säregna förhållanden medför ett uppenbart och trängande behov av pensionskapitalet. Regeln syftade till att avhjälpa en inlåsning av kapitalet som annars skulle framstå som direkt stötande (se prop. 1993/94:85 s 52 f.). Jfr nuvarande dispensregel i 58 kap. 18 § andra stycket, IL. Flytträtt – en bakgrund nya, så att t.ex. inga kontanter betalas ut. För att kunna genomföra en överföring som varken utgör en skattepliktig intäkt eller medför avdragsrätt för spararen krävs således att det försäkringsavtal till vilket sparkapitalet i en pensionsförsäkring flyttades skulle uppfylla den skatterättsliga definitionen av pensionsförsäkring. En för- säkring anses skatterättsligt som en pensionsförsäkring om den uppfyller de villkor som anges i 58 kap. 4, 6 och 8–16 b §§ IL.13 Där föreskrivs bl.a. vilka typer av förmåner som får avses med för- säkringen och att sparandet ska vara bundet. får inte föreskriva att pensionen ska utbetalas tidigare än och utbetalningarna måste ske under . För- säkringen får inte överlåtas, pantsättas eller återköpas, utom i vissa särskilt reglerade undantagsfall. Särskilda villkor föreskriver också vem som får vara förmånstagare till försäkringen. Nämnda villkor spelar bl.a. en avgörande roll för att bestämma pensioneringssyftet. Livförsäkringar som inte uppfyller dessa villkor är skatterättsligt kapitalförsäkringar.14 För att det ur skattesynpunkt ska kunna betraktas som samma avtal krävs således att försäkringen ska uppfylla kraven för den erhållna skatteförmånen, såväl före som efter överföringen. Med hänvisning till att en önskad förändring av en försäkring inte kan vara möjlig att genomföra genom att ändra villkoren i den för- säkring som redan finns förtydligar man att reglerna även ska gälla för överföringar mellan försäkringar hos en och samma försäkrings- givare (se prop. 1998:99:87 s. 327 f.). blev det således möjligt att utan skattekonsekvenser flytta värdet av en pensionsförsäkring till en annan pensionsförsäkring meddelad av samma eller annan för- säkringsgivare. Den rätt till flytt som infördes var till sin karaktär 13Skälen till att de kvalitativa villkoren ställs upp är i första hand att tillförsäkra sig om att sparandet har ett pensioneringssyfte – dvs. verkligen är avsett som ett sparande för att trygga försörjningen i ett senare skede av livet. Förmånen av att en arbetsgivare avsätter medel för pension är en uppskjuten lön.