sou · H0B352 · 2012-08-24 00:00:00 — Avgiften och skatten bestäms separat för småhus, flerbostadshus, ägarlägenheter och tomtmark. För byggnad under uppförande kommer ingen fastighetsavgift eller fastighetsskatt att tas ut. Tomtmark till byggnad under uppförande betraktas som obe- byggd. Den kommunala fastighetsavgiften för småhus kommer att grunda sig på småhusets boarea, dock högst boarea. Fastighets- avgiften kommer att anges i kr/m2 boarea. För bebyggd tomtmark till småhus kommer avgiften att grunda sig på tomtens storlek uttryckt i m2, dock högst . Fastighetsavgiften kommer att anges i kr/m2 tomtareal. Den kommunala fastighetsavgiften för bebyggda flerbostadshus- och ägarlägenhetsenheter kommer att grunda sig på byggnadens boarea. Fastighetsavgiften kommer att anges i kr/m2 boarea och fördelas lika mellan mark och byggnad. För obebyggd tomtmark för bostadsändamål kommer statlig fastighetsskatt även fortsättningsvis att tas ut. Skatten bestäms på samma sätt som den kommunala fastighetsavgiften. kom- mer att åläggas samma avgift respektive skatt oavsett om den är bebyggd eller inte. Nybyggda bostäder erhåller samma reduce- ring som . Kommunerna kommer att delas in i tre grupper, storstads-, mellan- och glesbygdskommuner, region 1, 2 och 3, beroende på befolkningsmängd och närhet till storstäder. Avgiftens storlek kommer att differentieras för de tre kommungrupperna. Det sker ingen omfördelning av avgifts- och skattebördan mellan kommungrupperna. Däremot kan det ske omfördelningar inom varje kommungrupp beroende på att de fastigheter (byggnad och mark) som har ett högt taxeringsvärde inte nödvän- digtvis behöver vara stora till ytan. Utredningens målsättning är som tidigare nämnts att skatte- och avgiftsuttaget totalt sett ska vara oförändrat och att förskjutningar av skattebördan ska minimeras. I dagens system finns en takregel när det gäller småhusenheter som gör att ingen får högre avgift än (). Utredningen har övervägt att behålla ett tak- belopp liknande dagens nivå, . Det skulle dock ge effekten att kvadratmetervärdet skulle bli så högt att takbeloppet skulle nås vid mycket små storlekar på småhus och tomtmark. Dessutom finns det för få kvadratmeter avseende tomtmark för att uppnå samma intäkt i form av skatt och avgift som betalas enligt det nuvarande systemet. Givet att intäkterna från den löpande beskattningen ska motsvara dagens intäkter från fastighetsavgift och fastig- hetsskatt krävs följande kvadratmeterbelopp för de tre regionerna. Kvadratmeteravgift småhus (fastighetsavgift och fastighetsskatt) Byggnad, kr/m² boarea Tomtmark, kr/m² tomtareal Kvadratmeteravgift flerbostadshus (fastighetsavgift och fastighetsskatt) Kr/m² boarea En takregel om sammanlagt för ett småhus med till- hörande tomtmark införs. För region 2 kommer dock i praktiken taket att uppgå till eftersom storleksspärren för marken annars överträds. För region 3 blir taket , dvs. lägre än dagens takbelopp, eftersom både storleksspärren för tomt och byggnad hindrar ett högre belopp. Den totala intäkten för stat och kommun är dock oförändrad med ca . Den kommunala fastighetsavgiftens och den statliga fastighets- skattens belopp per kvadratmeter samt takbeloppen för småhus- enheter indexeras med inkomstbasbeloppet på motsvarande sätt som sker med fastighetsavgiftens maxbelopp. Vid en eventuell avveckling av bostads- och lantbrukstaxeringen kommer det enligt avvecklingsalternativet inte att fastställas taxe- ringsvärden eller värderingsmodeller för bostäder och lantbruks- enheter. I viss lagstiftning måste därför alternativ till taxeringsvärdet tas fram som underlag för de arbetsprocesser, inom främst myn- dighetssektorn, som kräver att ett marknadsvärderelaterat värde på fastigheterna finns tillgängligt. Detta gäller även i andra samman- hang, t.ex. inom bank- och försäkringsverksamhet. Som alternativ till taxeringsvärdet måste därför i vissa situationer (främst vid över- låtelser) marknadsvärden räknas fram för de fastigheter som saknar Utredningens förslag är att beräkningen av mark- nadsvärden baserar sig på framtagna generella s.k. normeringstal. Normeringstalen kan liknas vid de riktvärden som används inom fastighetstaxeringen och som är specifika för ett visst avgränsat om- råde. Normeringstalen är således inte fastighetsspecifika utan kan användas som grund för att beräkna ett värde på en enskild fastig- het. Ett värde framräknat med ledning av normeringstalen kan be- räknas, till exempel vid en överlåtelsesituation som underlag för att beräkna stämpelskatt. Normeringstal kan utgöras av kvadratmeter- värden för bostäder, hektarvärden för produktiv mark eller genom- snittshyror för flerbostadshus. För att kunna ta fram normeringstal, som delvis ska kunna ersätta nuvarande riktvärdeangivelser, krävs en fungerande process. I denna process bör momenten insamling, beredning och analys ingå, liksom fastställande och tillhandahållande. Under varje moment ingår olika aktiviteter för att säkerställa att de slutliga normeringstalen klarar de krav som kommer att ställas med avseende på noggrannhet och användbarhet. Ansvarig myndighet för att fastställa normeringstalen bör vara Lantmäteriet. Lantmäteriet bör ges i uppdrag att närmare utreda frågan hur en modell för att tillhandahålla normeringstal m.m. ska utformas för att vara enkel och ge det stöd som behövs i bl.a. stämpelskatte- processen. Modellen ska även stödja en beräkning av värden inom ramen för lagen (1971:171) om särskilt uppskattningsvärde på fastig- het och övriga myndighetsprocesser där marknadsvärden för fastig- heter efterfrågas. Ikraftträdande, övergångsbestämmelser samt följdändringar i annan lagstiftning De föreslagna ändringarna i fastighetstaxeringslagen och övriga för- fattningar ska träda i kraft och tillämpas första gången vid fastighetstaxering . Vid den särskilda taxeringen ska ny taxering ske av varje småhusenhet, lantbruksenhet, ägarlägenhetsenhet, flerbostadshusenhet och lokalhusenhet. En be- stämmelse om detta tas in i en särskild lag, en s.k. införandelag. En avveckling av fastighetstaxeringen av bostäder och lantbruks- enheter innebär följdändringar i annan lagstiftning, främst i det stora antal författningar som hänvisar till taxeringsvärde i olika samman- hang. Detta gäller bl.a. inkomstskattelagen (1999:1229), lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter och lagen (1971:171) om särskilt uppskattningsvärde på fastighet, men även t.ex. jordabalken och lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället. Den lämpligaste utgångspunkten är att vid genomförandet av dessa följdändringar ersätta begreppet taxeringsvärde med marknadsvärde. Det finns flera olika metoder för att fastställa marknadsvärdet, t.ex. kan det utgöras av ett särskilt uppskattningsvärde eller annars beräk- nas med utgångspunkt i av Lantmäteriet fastställda normeringstal. Det kan också framgå av ett värderingsintyg. De olika metoderna kan dock leda till olika grad av precision på värdet. Valet av metod för att beräkna marknadsvärdet bör inte gene- rellt fastställas i lag. Det framstår i stället som mer praktiskt att se till vad som är lämpligt i det enskilda fallet. Fastighetsägaren kan därmed, i de flesta fall, välja med vilken metod värdet ska beräknas. En myndighet kan emellertid inte anses skyldig att godta det mark- nadsvärde som presenteras av fastighetsägaren för det fall att det kan anses finnas ett mer rättvisande värde. Förenkling av fastighetstaxeringen (kap. 4) Förenklingsförslagen kan sammantaget uppfattas vara av mindre om- fattning, men flera av de bestämmelser som utredningen föreslår ändrade eller upphävda föranleder en stor mängd föreskrifter och allmänna råd som i och med förslagen kan tas bort eller avsevärt förenklas. Utredningen föreslår följande förenklingar i systemet för fastighetstaxering. Skattenämnderna inom fastighetstaxeringen tas bort. Ett förfarande med tyst godkännande av förtryckta uppgifter i förslag till fastighetstaxering införs, liksom en skyldighet att ändra och komplettera felaktiga uppgifter för de fastighetsägare som får förslag till fastighetstaxering. För dessa fastighetsägare innebär nuvarande ordning att deklarationsskyldigheten upphör. Dessa fastighetsägare har inte någon skyldighet vare sig att lämna deklaration eller att rätta eller komplettera felaktigheter i det förslag till fastighetstaxering som lämnar dem. Justeringar med anledning av skatteförfarandelagen (2011:1244) införs när det gäller bl.a. undertecknande, behörig ställföreträdare, deklarationsombud och teknikneutralitet i lagstiftningen. ändringar utgör inte alltid förenklingar utan handlar mer om att skapa enhetlighet i lagstiftningen. Deklarationstidpunkten flyttas från året före det år då fastighetstaxering sker till samma kalender- år som taxeringen avser. Detta möjliggör förändringar avseende det förberedelsearbete som föregår varje fastighetstaxering och ger även utrymme för att förskjuta den tidpunkt som ligger till grund för att bestämma marknadsvärdet. Ändringen innebär att skillnaden mellan nivåtidpunkten och beskaffenhetstidpunkten blir mot tidigare 18 månader. En rad numera obsoleta bestämmelser tas bort från FTL. Det handlar bland annat om bestämmelser om tvångsbesiktning efter domstols beslut och möjligheten för att förelägga brandförsäkringsanstalt att lämna uppgifter. Storleksgränsen för bebyggd tomtmark utökas till fem hektar. Det innebär att ett antal mindre lantbruksenheter kommer att övergå till småhusenheter. Även definitionen av ekonomibygg- nad ändras i samma syfte. Fastigheterna övergår alltså från närings- till privatbostadsfastigheter. Det är inte befogat att behandla hyres- hus på lantbruk som om de vore småhus. Eftersom utredningens uppdrag är att förenkla FTL har detta undantag ansetts beröra all- deles för få fastigheter och inte heller ha någon större ekono- misk betydelse för berörda fastighetsägare för att tillräckligt motivera att det ska behållas. Vårdbyggnader för åldringsvård ska definieras på så sätt att de omfattar de särskilda boendeformerna för äldre människor som anges i 5 kap. 5 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453). Gränsbeloppen för när byggnadsvärde ska fastställas och ny taxe- ring ska genomföras, justeras till en uppdaterad nivå. Värdefaktorn ålder, såvitt gäller småhus, ska i fortsättningen en- dast beaktas i förhållande till byggnadens nybyggnadsår. Någon jämkning av ålder med anledning av tillbyggnad ska i fortsättningen därmed inte göras. Förenklingar görs av värdefaktorn fastighetsrättsliga förhållanden. Möjligheten att jämka antalet standardpoäng tas bort. Värdefaktorn hyra för bostäder i hyreshus ska grundas på den genomsnittliga bruksvärdeshyran. Definitionen av tomtmark ändras på så sätt att värdet av tomt- anläggningar inte beaktas när riktvärdet bestäms. Kombination av avvecklings- och förenklingsförslaget (kap. 5) Utredningen har i enlighet med direktiven föreslagit två alternativa förslag – avveckling av bostadstaxeringen och förenkling av fastig- hetstaxeringen. Avvecklingsalternativet innebär även att en ny modell för beräkning av fastighetsavgift och fastighetsskatt måste utarbetas eftersom taxeringsvärden inte längre utgör grund för be- räkningen. De två förslagen kan även kombineras på följande sätt. Avvecklingen av bostads- och lantbrukstaxeringen är huvudalter- nativ, men de delar av förenklingsförslagen som är relevanta för övriga taxeringsenhetstyper samt förenklingar avseende organisa- tion och förfarandet genomförs också. Förenklingsalternativet är huvudalternativ men den kommunala fastighetsavgiften och fastighetsskatten beräknas enligt utredningens avvecklingsförslag. Taxeringsvärdena finns på detta sätt kvar som grund för de samhällsfunktioner som använder dem som de enligt kritikerna alltför schablonartade taxeringsvärdena inte längre ligger till grund för den löpande beskattningen. Enligt detta alternativ beräknas avgift och skatt i stället med ytan av byggnad och mark som grund. Detta innebär att fastighetstaxeringen för bostäder och lantbruk torde kunna genomföras med glesare inter- vall, t.ex. innebärande en årlig kostnadsbesparing om ca avseende minskade fullgörandekostnader för fastig- hetsägaren och minskade administrativa kostnader för . Särskilda frågor om löpande beskattning (kap. 6) Tre särskilda frågor om löpande beskattning i förenklingsdelen har behandlats i ett eget kapitel. När det gäller taxeringsenheter som innehåller flera småhusbygg- nader med tillhörande gemensam tomtmark föreslår utredningen följande. Jämförelse och eventuell begränsning ska ske för varje värderingsenhet uppfört småhus med tillhörande tomtmark. När det finns flera värderingsenheter småhus på samma värderings- enhet tomtmark ska tomtvärdet hänföras till det uppförda småhus som har det högsta byggnadsvärdet. Samma princip ska gälla om samtliga uppförda småhus har halverad avgift på grund av ny- produktion. Utredningen föreslår att inhämtningen av uppgift om antalet bostadslägenheter i hyreshusenheter även fortsättningsvis ska ske i samband med fastighetstaxering. Vid genomförande av förenklingsförslaget föreslår utredningen att ett undantagssystem införs särskilt för studentrum i korri- dor. Studentrum ska efter registrering utgöra en egen lägenhets- typ. Den kommunala fastighetsavgiften sänks för dessa lägen- heter till per lägenhet. Den löpande beskattningen av studentbostäder är en del av fastighetsbeskattningen som varit utsatt för mycket kritik. Genom systemet där varje lägenhet har betalat lika stor avgift har stora lägenheter gynnats särskilt i för- hållande till små korridorrum för studenter. Det är naturligtvis anmärkningsvärt att avgiften för större lägenheter med större boendenytta och plats för hela familjer har samma avgift som ett litet rum för en person med delat kök och badrum. I avveck- lingsförslaget är frågan inget problem eftersom systemet görs om så att större lägenheter genererar högre avgift på grund av sin yta. Konsekvensanalys (kap. 7) De administrativa konsekvenserna av avvecklingsförslaget visar en total årlig direkt besparing om ca vad gäller de admi- nistrativa kostnaderna för myndigheterna och fullgörandekostna- derna för fastighetsägaren. För är besparingen . Fullgörandekostnaderna för fastighetsägare minskar med ca . Även konsultkostnader för fastighets- ägare minskar med ca . En avveckling av fastig- hetstaxeringen för bostäder kommer dessutom att leda till en kost- nadsbesparing om ca för domstolarna då de slipper hantera överklagade mål avseende småhus, lantbruk och flerbostads- hus. För Lantmäteriet innebär dock förslaget en kostnadsökning med ca i och med de normeringstal som ska tas fram. Avseende de samhällsekonomiska konsekvenserna som uppstår givet en avveckling kan det sammanfattningsvis konstateras att fler- talet av de berörda myndigheterna och organisationerna anser att detta skulle leda till behov av utveckling av nya strukturer samt en i vissa fall kostsam och tidskrävande omställning. Vidare föreligger det svårigheter att finna ett motsvarande värde som håller samma kvalitativa nivå och är lika accepterad i samhället som taxeringsvärdet. Flera av organisationerna kan, för det fall att taxeringsvärdena slopas, godta utredningens förslag avseende normeringstal som alternativ till taxeringsvärde men de anser det vara en klar försämring gent- emot nuläget. har påtalat ett flertal svårig- heter med en sådan lösning, varför detta alternativ sannolikt inte kan anses möjligt att tillämpa i bank- och finansbranschen. framhåller även farhågor om fördyringar gällande kreditgivarnas upplåningskostnader vilket i förlängningen innebär ökade kostnader för låntagaren. Kreditgivarna kan även behöva minska sitt utbud av krediter vilket kan leda till en sjunkande efter- frågan på fastigheter. Det kan i sin tur innebära lägre fastighetsvär- den. Även försäkringsbranschen indikerar att kostnader för kan stiga men också att risken för att felaktiga uppgifter lämnas ökar när alla uppgifter måste samlas in och uppdateras av fastig- hetsägaren. Vidare kan andra indirekta kostnader komma att uppstå för fastighetsägaren. Till exempel kan värdering av fastigheten be- hövas, till skillnad från tidigare då egenskapsuppgifter och värden fanns i ett officiellt register. Det kan vidare framhållas att kvaliteten på den statistik som SCB tar fram med hjälp av uppgifter i fastighetstaxeringsregistret kan komma att försämras, vilket i sin tur kan innebära försvårade och långsammare beslutsprocesser. Ytterligare en påverkan som kan ge samhällsekonomiska konsekvenser med ökade kostnader för den enskilde, men även hämma nybyggnation av bostäder, är Lant- mäteriets farhågor om längre leveranstider, ökade kostnader och sämre kvalitet vid handläggningen av fastighetsbildningsärenden. För samhället kan även positiva effekter konstateras vid en avveck- ling. En potentiellt större marknad skapas för fastighetsvärderar- branschen, där värden efterfrågas i högre omfattning. Även nya marknader kan skapas för privata aktörer som till exempel kan fylla behovet av fastighetsrelaterade data. Utredningen bedömer sammanfattningsvis att de indirekta sam- hällsekonomiska kostnaderna som kan uppstå är betydande och torde väsentligt överstiga de administrativa besparingar som kunnat räknas fram. De finansiella konsekvenserna av den löpande beskattningen i avvecklingsförslaget är i stort sett kostnadsneutrala. Konsekvenserna av den ändrade löpande beskattningen leder till en omfördelning av fastighetsavgiften mellan småhusägare. Av- giftsförändringen för de allra flesta småhusägare kommer att ligga mellan plus/minus . Det nya avgiftstaket påverkar främst fastighetsägare i region 1 där kommer att betala den nya maxavgiften om . I region 2 kommer drygt en procent betala den nya maxavgiften som är beroende på att kvadratmeterspärren för mark, , uppnås. I region 3 är det som kommer nå den nya maxavgiften som är , vilket är lägre än nuvarande maxavgift. I samtliga regioner kommer det dock att finnas enskilda fastig- hetsägare som får en stor förändring av fastighetsavgiften. Denna omfördelning av fastighetsavgiften kommer, inom respektive region, att ske mellan småhusägare med mindre hus med höga taxerings- värden och större hus med låga taxeringsvärden. För flerbostadshus kommer ägare av fastigheter med stora lägen- heter att få högre fastighetsavgift medan ägare av fastigheter med små lägenheter kommer att få lägre avgift. Bostadsrättsföreningar kommer relativt övriga ägargrupper att få en något högre avgift än hyresrätter beroende på att bostadsrättslägenheterna generellt är lite större. Privata fastighetsföretags bostadsbestånd finns i mer centrala delar och attraktiva bostadsområden än det kommunalt ägda bostadsbe- ståndet. De kommunala bostadsföretagens bostäder återfinns i hög grad i de så kallade miljonprogramområdena. Detta innebär att de kommunala bostadsföretagens fastigheter har ett lägre värde och därför i större utsträckning kan vara förlorare i jämförelse med om avgiften baseras på taxeringsvärdet. När det gäller de administrativa konsekvenserna av förenklingsför- slagen kommer slopandet av skattenämnder att leda till en besparing hos . Förslagen i övrigt kommer att kräva anpassningar av befintliga system hos vilket initialt leder till ökade kostnader. Utredningen anser ändå att regelförenklingarna på utgör administrativa lättnader, framför allt ur fastighetsägar- perspektiv. För företag leder förslagen till vissa lättnader genom ut- vidgade möjligheter till tyst godkännande av deklaration och en mer teknikneutral lagstiftning. Den ändrade tidplanen för deklarationsförfarandet och framflytt- ningen av nivåtidpunkten kommer att innebära administrativa fördelar för så väl som fastighetsägarna. De samhällsekonomiska konsekvenserna av förslaget är av regel- förändringskaraktär. Vid ett genomförande kommer inte att behöva utfärda samma mängd föreskrifter och allmänna råd som , vilket indirekt minskar den administrativa bördan för fastighetsägarna. De finansiella konsekvenserna omfattar undantagsregeln för student- rum i korridor som kommer att kosta vid ett genomförande av förslaget. Den föreslagna höjningen av belopps- gränsen när vissa byggnader ska få ett taxeringsvärde fastställt innebär ett visst skattebortfall. Förslaget innebär en kostnad på . Dessa underskott finansieras genom det överskott som uppstår till följd av den föreslagna nya tidplanen. Om taxeringsvärdena stiger med i genomsnitt nivåtidpunkten flyttas fram, ökar intäkterna avseende fastighetsavgifter och -skatt med ca . En sådan ut- veckling kan normalt förväntas och de finansiella konsekvenserna för förslaget skulle därmed gå jämnt ut. Denna beräkning gäller dock endast för småhus. Eftersom även hyreshus-, industri-, täkt- och elproduktionsenheter berörs av förändringen gällande tidplanen så kan den värdestegringen som i praktiken krävs för att finansiera förslaget vara avsevärt lägre än . lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetstaxeringslagen (1979:1152)1 dels att 7 kap. 4 a §, 8 kap., 10 kap., 12 kap., 13 kap., 14 kap. och 18 kap. 7 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 16 kap. 6 § ska utgå, dels att 1 kap. 1, 3, 5, 7 och 7 a §§, 2 kap. 2, 3 och 4 §§, 4 kap. 5 och 6 §§, 5 kap. 1, 7 och 8 §§, 6 kap. 1–5 §§, 7 och 10 §§, 7 kap. 3, 6, 7, 9 och 16 §§, 9 kap. 1 och 3 §§, 15 kap. 8 och 9 §§, 16 kap. 2–4 och 9 §§, 18 kap. 4 §, 19 kap. 1, 3, 5 och 8 §§, 20 kap. 2, 4 och 5 §§, 21 kap. 10 §, 22 kap. 5 § samt rubriken till 9 kap. ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya kapitel, 8 kap. och 12 kap., två nya paragrafer, 16 kap. 2 a § och 16 kap. 8 a §, samt närmast före 16 kap. 3 § och 16 kap. 8 a § nya rubriker av följande lydelse. 1 Senaste lydelse av 7 kap. 4 a § 2004:279 12 kap. 4 § 2009:105 14 kap. 1 § 2009:1407 8 kap. 2 § 2001:1218 12 kap. 5 § 2003:1201 14 kap. 2 § 2009:1407 8 kap. 3 § 2001:546 12 kap. 8 § 1992:1666 14 kap. 3 § 2009:1407 8 kap. 4 § 2001:546 12 kap. 9 § 1992:1666 14 kap. 4 § 2009:1407 10 kap. 2 § 2004:279 13 kap. 1 § 1990:1382 14 kap. 5 § 2009:1407 18 kap. 7 § 1993:1193 16 kap. 6 § 1981:1119. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Fastighetstaxering sker vid allmän, förenklad och särskild fastig- Vid fastighetstaxering ska be- Vid fastighetstaxering ska be- landen och indelning i taxerings- landen och indelning i taxerings- Vidare ska typ av taxe- Vidare ska typ av taxe- bestämmas för varje taxerings- bestämmas för varje taxerings- inte bestämmas för fastighet som inte bestämmas för fastighet som enligt 3 kap. ska undantas från enligt 3 kap. ska undantas från skatte- och avgiftsplikt. skatte- och avgiftsplikt samt egen- värdering enligt 7 kap. 16 § första stycket 1. Det som sägs om avgiftsplikt och avgiftsfrihet i denna lag avser fastighetsavgift enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Med taxeringsår menas i denna lag det kalenderår för vilket som fattas vid allmän eller för- som fattas vid allmän eller för- genom ny taxering vid särskild genom ny taxering vid särskild fastighetstaxering skall gälla från ingången av det taxeringsår då ingången av det taxeringsår då sådan taxering sker till ingången sådan taxering sker till ingången av det taxeringsår då beslut fattas av det taxeringsår då beslut fattas avses tiden från ingången av det avses tiden från ingången av det taxeringsår då allmän eller taxeringsår då allmän eller 2Senaste lydelse 2007:1416. 3Senaste lydelse 2001:1218. enklad fastighetstaxering sker av en taxeringsenhet till ingången av det taxeringsår då allmän eller förenklad fastighetstaxering av taxeringsenheten sker nästa gång. enklad fastighetstaxering sker av en taxeringsenhet till ingången av det taxeringsår då allmän eller förenklad fastighetstaxering av taxeringsenheten sker nästa gång. För taxeringsenheter som är undantagna från värdering enligt 7 kap. 16 § första stycket 1 på- börjas den löpande taxeringsperio- den vid ingången av det taxe- ringsår då ny taxering senast skedde vid särskild fastighetstaxe- ring.