sou · H0B388 · 2012-12-19 00:00:00 — Det underlaget utgör bilaga 4 till utredningen. Utredaren har också begärt ett underlag från (), numera , avseende en samhällsekonomisk principstudie av hyresmarknaden. Rapporten har inte levererats till utredningen i slutligt skick. Utredningens direktiv redovisas i bilaga 1. 1.3Bostadsmarknad, arbetsmarknad och kreditmarknad är sammankopplade Bostadsmarknaden i utgörs av flera olika boendeformer: hyresrätt, kooperativ hyresrätt, bostadsrätt och äganderätt. Drygt två tredjedelar av befolkningen (16–) bor i bostad med bostadsrätt eller med äganderätt. Med äganderätt avses egna hem och ägarlägenheter. Med bostadsrätt avses den rätt som en medlem i en bostadsrättsförening har på grund av att föreningen upplåter en lägenhet med bostadsrätt till medlemmen. Ännu bor endast ett ringa antal hushåll i den nya boendeformen ägarlägenhet. Knappt en tredjedel av befolkningen bor i bostad med hyresrätt. Unga och äldre bor förhållandevis ofta i bostad med hyresrätt. Likaså är andelarna av grupperna ensamstående kvinnor med barn och personer med utländsk härkomst större i hyresbostäder än i övriga upplåtelseformer. Av de med lägre inkomster bor en större andel i hyresrätt jämfört med övriga inkomstgrupper.1 Tillgången på bostäder är viktig för arbetsmarknaden och därmed också för tillväxten i ekonomin. Väl fungerande bostadsmarknader är en förutsättning för den rörlighet på arbetsmarknaden som en dynamisk ekonomi kräver. Annars minskar tillväxten eftersom expansion kräver rörlig, utbildad och varierande arbetskraft. Det är därför angeläget att människor har möjlighet att flytta till platser med arbetskraftsbrist. 1 Se avsnitt 1.5.4 och Bilaga 2. branscher är det centralt att kunna rekrytera både nyutexaminerade studenter och kvalificerad arbetskraft. Det är även viktigt att personalen i den servicesektor som växer upp kring tillväxtområden har möjlighet att flytta till områdena eller inom pendlingsavstånd. För att utveckla en dynamisk ekonomi fordras således en möjlighet till rörlighet. För att en flytt ska vara möjlig krävs givetvis att en bostad finns att tillgå. Studier visar att rörligheten på bostadsmarknaden påverkas av tillgången på bostäder, transaktionskostnaderna och upplåtelseformerna.2 Vad gäller rörlighet är det unga som flyttar oftast; flyttningsbenägenheten minskar med åldern.3 Unga flyttar, reser utomlands och provar sig fram i olika yrken, men den mest påtagliga trenden i migrationsmönster är ungas flytt till studier. Det är viktigt för arbetsmarknaden, både på kort och på lång sikt, att unga har möjlighet till denna rörlighet. flyttar de flesta hemifrån och då vanligtvis till en hyresbostad i ett flerbostadshus om en sådan går att uppbringa; det är ofta en flexibel och praktisk lösning. Tillgången till en god bostad kan påverka blivande studenters val av studieort. På många tillväxtorter ökar befolkningen snabbare än antalet bostäder. Nästan hela befolkningsökning sker i storstadsregionerna och i de större högskoleorterna.4 I de kommuner som uppger att de har brist på bostäder är det framförallt ungdomar, asylsökande och äldre som har det svårt.5 Unga flyttar främst till tillväxtregioner, men de får allt svårare att etablera sig på den reguljära bostadsmarknaden. Antalet utbjudna förstahandskontrakt för hyreslägenheter är på många orter mycket lågt eller obefintligt. Unga har dessutom svårt att konkurrera eftersom de 2I många länder är de som bor i hyresrätt mer rörliga än de som äger sitt boende. En förklaring är att de som riskerar en framtida arbetslöshet eller planerar en snar flytt föredrar att hyra sin bostad. Den lägre rörligheten för bostadsägare kan även förklaras av höga transaktionskostnader, regionala prisskillnader och förväntade framtida prisskillnader. Bostadsägare kan bli inlåsta av höga lån och av potentiella förluster. Olika former av transaktionskostnader skapar tröghet när det gäller hushållens byte av bostad, vilket har samhällsekonomisk betydelse om detta minskar rörligheten i samband med anpassningen till var tillväxtförutsättningar finns. Lägre rörlighet kan vidare följa av en fastare regional anknytning och livsvärden som innebär en lägre flyttbenägenhet. Dessa samband belyses i , , (2008). Samband mellan bostadsmarknad, arbetskraftens rörlighet och tillväxt. BKN:s dnr: 17-83/08. 3Roger (2000). Varför flyttar man? 4Boverket (2011). Bostadsmarknaden –2012 Med slutsatser från bostadsmarknadsenkäten . 5Boverket (2008). Bostadsmarknaden –2008 Med slutsatser av . För äldre handlar bristen främst om bostäder som är anpassade till äldres behov. är nya på marknaden, har färre kontakter, kortare kötid på bostadsförmedlingen och ofta sämre ekonomi. Den övervägande delen unga har heller inte förutsättningar att kunna köpa en bostadsrätt eller en bostad med äganderätt. Bostadsmarknaden har betydelse för arbetsmarknad, rörlighet och tillväxt – liksom för finansiella marknader och ekonomisk stabilitet i ett land. Förhållandena på enskilda marknader påverkar andra marknader. En otillgänglig hyresmarknad med långa kötider innebär att bostadssökande blir hänvisade till ägarmarknaden och/eller den informella sektorn.6 Priserna på bostadsrätter och egna hem steg kraftigt under en lång följd av år i . Detta berodde bl.a. på att tillgången till finansiering var god och att räntorna var förhållandevis låga. Även inkomster och befolkningstillväxt har betydelse för efterfrågan, liksom urbaniseringen och ett minskat antal hyreslägenheter. Införande av bolånetaket har gjort det svårare att köpa bostad utan besparingar. Det betyder att det är svårt, speciellt för unga förstagångsköpare utan fast tjänst och besparingar, att komma in också på ägarmarknaden.7 Om hushåll kan hyra istället för att äga pressas de inte in på bolånemarknaden och riskabla lån kan av denna anledning undvikas. Flera forskare pekar i sammanhanget på att hyresmarknaden har en stabiliserande och skyddande roll för bostadsmarknaden.8 I både och åberopas hyresmarknaden som en 657 av landets 290 kommuner använder sig av näringslivsförtur innebärande att en bostadssökande från en annan kommun får förtur till en hyreslägenhet om sökanden fått arbete på orten. Bostadsbristen har således lett till att kommuner använder hyresbostäder för att konkurrera om arbetskraft. Hem & hyra, . /artikel/fortur/graddfil-till-lagenhet-om-du-har-fatt-jobb-14332 7Andel unga med tidsbegränsad anställning är relativt hög i och den ökar (Per Skedinger, 2012, Tudelad trygghet. I antologin kommer och går – behovet av trygghet består, Ekerlids förlag). Enligt Arbetskraftsundersökningarna, , (2012) var arbetslösheten för dem . Den hade sjunkit i jämförelse med året innan. Arbetslösheten för denna åldersgrupp var som högst och låg då på . 8Exempelvis menar MC (2010) (Promoting homeownership at the : the experience of low-cost homeownership purchasers in regeneration areas. People, Place & Policy Online (2010): 4/2.) att en förbättring av hyresmarknaden kan stabilisera marknaden i ; en god hyresmarknad kan hejda unga och låginkomsttagare från att belåna sig högt. Vikten av en god privat hyresmarknad har uppmärksammats också i och särskilt i . Även i betonas nu vikten av en fungerande hyresmarknad. Se exempelvis Dübel och (2011) A New Mortgage for Europe: Setting the . Financial Markets, CEPS, Special Reports. och (2011). Households, Homeownership and Neoliberalism. In: Housing markets and the Global Financial Crisis. The uneven impact on households. , Cheltenehamn UK. stabiliserande faktor för bostadsmarknaden, för bolånemarknaden och därmed för de finansiella marknaderna. Behovet av en fungerande hyresmarknad är stort. 1.4Bostadsmarknaden bör erbjuda tillgång till olika boendeformer En välfungerande bostadsmarknad innebär att ett utbud matchar konsumenternas efterfrågan på olika boende- och ansvarsformer. Ett ägt boende innebär andra boende- och ansvarsförhållanden än ett hyrt boende. Många föredrar ägande bl.a. eftersom det ger fler möjligheter att renovera och bygga om efter behag. Forskning visar att de som äger sin bostad tar större ansvar inte bara för bostaden utan även för närområdet.9 Det finns även forskning som pekar på att de som äger sitt boende bor längre på samma plats. Rohe och (1996) skriver i en studie om bostadsägande och stabilitet bland annat följande: The additional property interest along with heightened social interaction and sense of community affect both the extent of property maintenance and the demands for public and private services.10 Dessa rader pekar på privat ägande som en boendeform som frammanar ett större intresse för bostaden, men också ett större intresse för omgivningen. Det kan naturligtvis vara så att de som har ett större intresse av (och ekonomiska möjligheter) att sköta en bostad väl samt av att engagera sig i sin omgivning, i högre utsträckning väljer att köpa en bostad. ska uppmärksammas att en del av hyresboendet kan förväntas vara av temporär natur. Efterfrågan på hyresbostäder följer ofta livscykeln. I yngre och äldre år efterfrågas ofta hyresbostäder. För att matcha efterfrågan bör det finnas möjligheter till olika boende- och ansvarsformer. Det bör finnas möjlighet till hyresboende, ägd lägenhet, ägd villa, att äga en bostadsrätt m.m. En skillnad mellan att hyra och köpa sin bostad är investeringsaspekten. Den ägda bostaden eller bostadsrätten representerar sam- 9För en sammanställning över forskning kring bostadsägandets effekter, se exempelvis , D.R. (2003) The social and private micro-level consequences of homeownership. 54 (2003). Se också (2010) Social Benefits of Homeownership and Stable Housing. 10William M. Rohe & (1996). Home Ownership and Neighborhood stability. Housing Policy Debate, Volume 7, Issue 1. tidigt bostadskonsumtion och en investering. Den hyrda bostaden representerar enbart bostadskonsumtion för den boende. Många efterfrågar hyresbostäder. Efterfrågan på hyresbostäder kan i huvudsak indelas i tre undergrupper. Hyresboende matchar väl de karakteristika som följer av en temporär efterfrågan på bostad. Ett hyresboende erbjuder en flexibilitet i meningen att det är förhållandevis enkelt att flytta. Det är låga transaktionskostnader jämfört med köp och försäljning av ägt boende och den boende behöver inte investera i en riskfylld tillgång. Hyresboende innebär ansvarsförhållanden och en servicenivå som kan vara tilltalande för långsiktigt boende. Den boende betalar hyra och någon annan, dvs. hyresvärden, sköter egendomen. I det senare ligger bl.a. att hyresgästen inte riskerar att råka ut för oväntade utgifter med anledning av att ex. vitvaror går sönder. 3.Inte tillgång till ägarmarknaden. Hyresboendet medför inte något finansieringsbehov, som vid köp, och det ger ingen sårbarhet för värdeminskningar för den boende som vid ägande. Det innebär också att det för många utan egna finansiella resurser är den enda möjliga boendeformen. 1.4.2Hyresboende – flexibelt om det är tillgängligt Bostäder med hyresrätt representerar i princip en flexibel form av boende. De flesta internationella studier pekar också på att boende i hyresbostäder är mer rörliga. Hyresrätten har således en särskild roll att spela som en flexibel upplåtelseform. Den kan förenkla flytt för unga och andra med tillfälliga studie- och arbetsorter och utgör en boendeform som passar de som inte har eget kapital eller vill ta stora lån (se grupp 1 och 3.). Genom sin höga servicenivå är hyresboende därtill en boendeform som föredras långsiktigt av många personer (se grupp 2.). Ur detta perspektiv är det paradoxalt att den svenska hyresmarknaden i praktiken inte tillhandahåller en flexibel form av boende. Hyresboendet är i praktiken inte flexibelt eftersom det inte är tillgängligt. Uttryck för detta är långa köer hos bostadsförmedlingar, återkommande kaos för studenter vid terminsstarter, rekryteringssvårigheter hos företag och institutioner, enskilda personers svårigheter. Utbudet av hyresrätter är på många orter litet eller obefintligt och det gäller särskilt i låg- och mellanprisklasser. Därför uppkommer långa köer som innebär att personers efterfrågan har registrerats. Det gäller särskilt tillväxtorterna. Kommuner med stor köbildning till hyresbostäder är bl.a. , och . Den köande torde sedan i normalfallet ha att se fram emot en avsevärd kötid och enstaka lägenhetserbjudanden, vilket är något annat än ett utbud på en fungerande marknad.11 Läget på hyresmarknaden i kan illustreras med några rader ur i juni 2012:12 Trycket på hyresvärdar och på det kommunala förmedlingsbolaget, som tar emot lediga lägenheter från allmännyttan samt från privata värdar, är ständigt växande. Just nu står 375.500 personer i kö hos bostadsförmedling. (Läs även: kö för en etta i kollektiv) Antalet personer i kön hade fram till växt med ytterligare 17 500 personer. Detta illustrerar en marknad som inte fungerar, även om siffran över längden på kön också innehåller en inaktiv del. Att det överhuvudtaget finns en stor inaktiv del är i sig ett uttryck för att bostadsmarknaden inte fungerar. Annars skulle personerna inte anse sig behöva stå i en bostadskö. Samma bild tecknas i Metro under rubriken : i kö eller miljonköp:13 Cirka 80 000 studenter i slåss om 12 500 studentbostäder, varav 7 600 finns i . Den akuta bristen avspeglar sig i kötiden för en studentlägenhet i . Den som ställer sig i kö för en studentbostad via hinner plugga klart innan man kan skriva kontrakt. Det tar nämligen fem till . Det ska i sammanhanget också noteras att enligt en undersökning av forskare vid , , rörande boendet 11I betänkandet används begreppet hyresmarknad även om det i det här ljuset vore mer adekvat med ett begrepp som hyresbostadsförsörjningssystem eller liknande. 13Metro sid. 8. i , är omsättningen bland hyreslägenheter avsevärt mindre än för bostadsrätter.14 Det är ett uttryck för en hyresmarknad som inte fungerar som en sådan anpassningsmekanism som hyresmarknader principiellt beskrivs vara. Hyresmarknaden uppvisar helt enkelt inte den flexibilitet den borde göra. För att hyresmarknaden ska fylla sin funktion och ge flexibilitet krävs ett utbud i olika prisklasser. 1.5Hyresmarknaden – en översikt Merparten av befolkningen i bor i bostad med äganderätt eller bostadsrätt. av befolkningen bor i bostäder med hyresrätt.15 Andelen bostäder med hyresrätt är emellertid högre. av alla bostäder i är upplåtna med hyresrätt.16 1.5.1Vad gäller vid uthyrning? I 12 kap. jordabalken (hyreslagen) regleras bland annat hyressättning, besittningsskydd och villkor för uppsägning. I hyresförhandlingslagen (1978:304) regleras förutsättningarna för det kollektiva förhandlingssystemet. Hyreslagen och hyresförhandlingslagen innehåller skyddsbestämmelser för hyresgästerna. Detta eftersom hyresgästen betraktas som den svagare parten.17 Två centrala utgångspunkter för hyressättning, vid uthyrning av bostäder, är bruksvärdesystemet och det kollektiva förhandlingssystemet. I det följande ges en kortfattad översikt över hyressättningen och vad som gäller i övrigt vid uthyrning av hyreslägenheter. 14M , H och S (2008) Hur skulle hyresmarknaden för bostäder i påverkas av friare hyressättning?. KTH, Bygg- och fastighetsekonomi, , Uppsats nr 45 (sid.18). 15Uppskattning på basis av Bostads- och byggnadsstatistisk årsbok 2012 (Tabell 1.3.1 Boende efter hustyp) och Rapport 2011:15 Konkurrens på bostadsmarknaden (bilaga 1). 16Boverket Rapport 2011:30 Dåligt fungerande bostadsmarknader sid. 7. 17Bostadsförvaltningslagen (1977:792) ger hyresgästen ett utökat skydd, vilket i förlängningen kan leda till att en oseriös hyresfastighetsägare tvingas att överlämna förvaltningen av fastigheten (8–27 §§ bostadsförvaltningslagen) eller – om det går så långt – tvingas att sälja fastigheten. Bruksvärdessystemet18 var när det infördes tänkt att ge relativa hyresnivåer, vars nivåer avgjordes av tillgång och efterfrågan på bostäder. uttrycktes att systemet skulle ta hänsyn till en hyresmarknad med bristande balans mellan utbud och efterfrågan. Den bristande balansen förväntades vara övergående.19 Hänsyn vid hyressättning skulle tas till jämförliga lägenheter med beaktande av modernitetsgrad, underhåll och skick i övrigt m.m. 1983/84:137 (med förslag till ändringar i hyreslagstiftningen) angav regeringen att syftet med bruksvärdessystemet är att efterlikna ett marknadssystem där i huvudsak likvärdiga bostäder har samma hyra. Vidare angavs att systemet utgör en spärr mot oskäliga hyror och tryggar besittningsrätten, eftersom värden förhindras att tränga ut en hyresgäst genom att höja hyran. I samma proposition uppgavs att med en lägenhets bruksvärde avses vad den med hänsyn till beskaffenhet, förmåner och boendemiljö kan anses vara värd ur hyresgästens synpunkt i förhållande till likvärdiga lägenheter på samma ort. De omständigheter som inverkar på bruksvärdet ska bedömas utan avseende på den enskilde hyresgästens värderingar eller behov. Vid bedömningen av en enskild lägenhets hyra ska man bortse från produktions-, drifts- och förvaltningskostnader. Frågan om lägenhetens allmänna läge vid bestämmandet av hyresnivån nämndes i förbigående prop. 1967:100 (Riktlinjer för bostadspolitiken m.m.). I de följande propositionerna rörande bruksvärdessystemet har det allmänna lägets betydelse inte lyfts 18Avvecklandet av hyresregleringslagen, som tillkom under , påbörjades och avslutades . Genom införandet av besittningsskyddslagen övergavs principen om myndighetsbestämda hyror till förmån för en jämförelseprövning med likvärdiga lägenheter. gjordes alltså kopplingen att taket för hyran ska bestämmas efter en jämförelse med andra lägenheter på orten. Under snabba tillväxt och skedde en urbanisering som ledde till bostadsbrist i tillväxtområdena. En utredning tillsattes som bland annat mynnade ut i ett betänkande (SOU 1966:14, Ny Hyreslagstiftning,) där det föreslogs att hyresregleringen skulle ersättas med en friare hyresmarknad där hyresvärd och hyresgäst i princip hade avtalsfrihet och där hyresgästerna skulle få ett direkt besittningsskydd som kompletterades med vissa hyresspärrar. P.g.a. att tillräcklig enighet inte uppnåddes i övergavs denna tanke (prop. 1967:141 angående ny hyreslag och prop. 1967:171 Förslag till lag om hyresnämnder återkallades). På basis av prop. 1968:91 angående ny hyreslagstiftning trädde en lagändring 1969 som har kommit att kallas bruksvärdessystemet. 1968:91 finns prop. 1967:141 med som bihang A. Bruksvärdessystemet har sedan reviderats åren 1973, 1974, 1984, 1993 och 2011. Skeendet belyses vidare i kapitel 4. 1967:141 och prop. Med antagande av prop. 1968:91 med bihang A (prop. 1967:141) följde att nyproduktion ställdes utanför hyrespriskontrollen, liksom lägenheter som genomgått omfattande renoveringar. fram förrän i prop. 2009/10:185 (Allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och reformerade hyressättningsregler).20 En förändring är att de kommunala bostadsbolagen ska drivas efter affärsmässiga principer och åläggas marknadsmässiga avkastningskrav.21 Bestämmelser om hyressättning finns i hyreslagen och hyresförhandlingslagen. Hyran för en bostadslägenhet ska vara beloppsbestämd genom hyresavtalet eller i förhandlingsöverenskommelse. Det gäller inte kostnader för värme och el etc. Hyrans storlek ska vara skälig. Hyreshöjningar förhandlas kollektivt mellan å ena sidan hyresvärd eller hyresvärd och organisation av fastighetsägare och å andra sidan organisation av hyresgäster. En överenskommelse efter förhandling mellan en hyresvärd och en hyresgästorganisation blir bindande för såväl hyresvärd som hyresgäst genom förekomsten av en förhandlingsklausul i hyresavtalet. Vid hyresnämndens prövning av om hyran är skälig ska man inte endast beakta hyressättningen för likvärdiga lägenheter i allmännyttiga bostadsföretag, utan även för likvärdiga lägenheter i privata bostadsföretag där hyran har förhandlats kollektivt. I de fall hyran inte regleras genom det kollektiva förhandlingssystemet kan en hyresvärd och en hyresgäst – med utgångspunkt i hyreslagen – fritt bestämma hyran för en lägenhet. Dock kan hyrans skälighet prövas av hyresnämnden, som kan bestämma en högre eller lägre hyresnivå. En hyra är inte skälig om den påtagligt överstiger hyran för likvärdiga lägenheter. Ett riktmärke för vad som menas med påtagligt är . Vid prövningen av hyrans skälighet ska hyresnämnden utgå från lägenhetens bruksvärde. I de fall hyres- 20Se ex. prop. 1967:141, prop. 1968:91, prop. 1974:150, Riktlinjer för bostadspolitiken m.m. och prop. 1983/84:137, Med förslag till ändringar i hyreslagstiftningen. För en utförligare beskrivning av bruksvärdessystemet se även SOU 2008:38, EU, allmännyttan och hyrorna. 2009/10:185 Allmänna kommunala bostadsaktiebolag och reformerade hyressättningsregler sid. 65f, framgår att eftersom det rådde osäkerhet om det tidigare systemet stred mot konkurrensregler utgjorde det skäl att avskaffa de kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll. nämnden finner att hyresvärden begär oskälig hyra ska beloppet sättas ned. om nedsatt hyra ändras hyran i ingångna avtal. Den allra största andelen av all hyresbestämning efter tvist har avgjorts av hyresnämnden efter en allmän skälighetsbedömning.22 En hyresgäst kan alltid begära att få en fastställd hyra prövad, antingen den är kollektivt eller individuellt framförhandlad. En hyrestid kan vara tillsvidare, eller bestämd med ett slutdatum. Huvudregeln i hyreslagen är att hyresgästen har rätt till förlängning av hyresavtalet. Uppsägning av avtalet krävs normalt. Det är bara om ett hyresförhållande varat eller kortare som en uppsägning inte krävs. Med hyresförhållande avses den faktiska tiden hyresgästen har hyrt bostaden. I hyreslagens 4 § regleras uppsägningstider. En hyresgäst har alltid en uppsägningstid om inte annat avtalats. Som hyresgäst har man förverkat sin hyresrätt genom att inte ha betalat hyran, förstört lägenheten, använt den som annat än bostad eller på något annat sätt misskött sig som hyresgäst. Gör hyresgästen sig skyldig till något av ovanstående gäller varken besittningsrätt eller uppsägningstid. Hyresgästen är också skyldig att ersätta all skada som uppkommer genom hans eller hennes vållande eller genom vårdslöshet eller försummelse. med införandet av bruksvärdessystemet beslutades att stärka besittningsskyddet. Utformningen av bruksvärdessystemet innebar i sig ett besittningsskydd genom begränsning för hyreshöjningar. Även utgångspunkten att hyreskontraktet förlängs är en del av besittningsskyddet. Det finns flera undantag från att rätt till förlängning föreligger. 22 Se SOU 2008:94, Tillval i hyresrätt. Den som bor i hyresrätt måste ha värdens tillåtelse eller hyresnämndens godkännande för att få lov att hyra ut i andra hand. I hyreslagen ställs det upp krav på att det ska vara fråga om beaktansvärda skäl för att få hyra ut i andra hand. Beaktansvärda skäl kan t.ex. vara studier eller arbete på annan ort. 1.5.2Antalet hyresrätter har minskat och antalet bostadsrätter har ökat Antalet hyresrätter har minskat med 67 000. Detta kan jämföras med att antalet bostadsrätter ökade med 259 000.23 Skiftet från hyresrätter till bostadsrätter illustreras väl av diagrammet nedan upprättat av ().24 23Bilaga 2, Tabell 3. 24SCB, pressmeddelande, , Nr 2012:760. I har förändringen varit särskilt dramatisk. Där har antalet hyresrätter minskat med för allmännyttan och för de privata värdarna. har antalet bostadsrätter i innerstaden ökat , motsvarande 72 000 bostadsrätter.25 Trenden i innerstaden med ett fallande antal hyresrätter och ett växande antal bostadsrätter är tydlig. Trenden är densamma i även om sifforna inte är lika dramatiska.27 En betydande omvandling av bostäder med hyresrätt till bostäder med bostadsrätt har resulterat i en kraftig minskning av antalet hyresrätter i . –2010 omvandlades ca 110 000 lägenheter i län.28 till och med omvandlades 25Bilaga 2, Tabell 8. 26Utredningsrapport 1989:4 Bostäder i 1893-1985 och ODS, /images/stories/excell/TAbell%2021.htm 27Bilaga 2, Tabell 9. 5 636 lägenheter till bostadsrätter.