sou · H0B352 · 2012-08-24 00:00:00 — Intäkterna till stat och kommun från skatt respektive avgift är där- emot i princip oförändrade, totalt ca . Utredningen har övervägt olika metoder för att beräkna den kommunala fastighetsavgiften. Avgift relaterad till historisk produk- tionskostnad, avgift beräknad utifrån historisk köpeskilling, enhets- avgift per fastighet, indexuppräkning av nuvarande avgift och avgift som grundar sig på bostadens yta. Den metod som utredningen föreslagit är att den kommunala fastighetsavgiften och fastighets- skatten anges i kr/m2 och beräknas utifrån storleken på bostaden och marken. Utredningen föreslår att som alternativ till taxeringsvärdet bör schabloniserade marknadsvärden räknas fram för fastigheter som saknar taxeringsvärde, vilka beräknas baserat på framtagna generella normeringstal. Avvecklingsförslaget redovisas i kap. 3. Utredningen föreslår ett antal förenklingar i regelverket för fastig- hetstaxering. Förenklingarna berör värderingsmodellerna för småhus- enheter, bostäder i hyreshus och ägarlägenheter. Dessutom föreslås ett antal förenklingar rörande organisation, förfarande och för- beredelsearbetet för fastighetstaxering. Förenklingsförslaget redovisas i kap. 4. Utredningen lämnar förslag avseende bl.a. löpande beskattning av studentbostäder. Förslagen avseende de särskilda frågorna redovisas i kap. 6. Nedan följer en redovisning av konsekvenserna av utredningens förslag. Avvecklingsförslaget och förenklingsförslaget behandlas i separata avsnitt (7.2 och 7.3). I respektive avsnitt görs en analys av de administrativa, samhällsekonomiska och finansiella konsekven- serna av utredningens förslag. Vad gäller avvecklingsförslaget analy- seras även konsekvenserna av en ändrad löpande beskattning. Vidare redogörs för konsekvenserna av de särskilda frågorna inom ramen för förenklingsdelen (7.4) samt de övriga konsekvenser som för- slagen medför (7.5). 7.2.1Administrativa och samhällsekonomiska konsekvenser Utredningens bedömning: Sammanställningen visar att avveck- lingsförslaget medför en total årlig besparing om ca 90 miljo- ner kr vad gäller de administrativa kostnaderna för myndigheter- na och fullgörandekostnaderna för fastighetsägarna. Nyttan är således betydande och överstiger väsentligt de direkta kostnader som förslaget kan medföra. Utredningen gör därför bedömningen att avvecklingsförslaget skulle leda till betydande direkta bespa- ringar vad gäller administrativa kostnader och fullgörandekost- nader för fastighetsägarna. Givet att taxeringsvärdena avvecklas så menar flertalet av de berörda myndigheterna och organisationerna att förslaget att frångå användandet av taxeringsvärdet skulle leda till behov av utveckling av nya strukturer samt en i vissa fall kostsam och tidskrävande omställning. Vidare föreligger det svårigheter att finna en motsvarande uppgift som håller samma kvalitativa nivå och är lika accepterad i samhället som taxeringsvärdet. Flera av organisationerna kan vid en eventuell avveckling dock godta ut- redningens förslag avseende normeringstal som alternativ till taxeringsvärde, men anser det vara en försämring mot nuläget. Att kvantifiera de samhällsekonomiska konsekvenserna som uppstår i kronor är inte möjligt. En avveckling resulterar i kon- sekvenser för berörda intressenter vilket kan komma att innebära ökade indirekta kostnader för fastighetsägaren. En avveckling kan även medföra att positiva effekter uppstår för fastighets- värderarbranschen men även att nya marknader skapas. Utred- ningen gör sammantaget bedömningen att de indirekta samhälls- ekonomiska kostnaderna som kan uppstå vid en avveckling är betydande och torde väsentligt överstiga de administrativa be- sparingar som kunnat räknas fram. Utredaren ska enligt direktivet (dir. 2011:13, s. 12) redovisa de administrativa konsekvenserna av sina förslag. Avsnittet innehåller en redogörelse över besparingar och kostnader samt fullgörandekostnader för fastighetsägarna till följd av utredningens förslag. Konsekvenserna för näringsidkare beaktas särskilt. Utred- ningen har även valt att i detta avsnitt beskriva de konsekvenser en avveckling av fastighetstaxeringen kommer att få för domstolarna. Vidare beskriver avsnittet de ytterligare kostnader för Lantmäteriet som det föreslagna systemet med normeringstal medför. Enligt direktivet ska utredaren presentera förslag till nödvändiga ändringar i såväl skattelagstiftning som annan lagstiftning där taxe- ringsvärde och andra uppgifter från fastighetstaxeringen används och vid behov föreslå alternativa underlag (dir. 2011:13, s. 12). Utredaren ska analysera vilka som påverkas av förslagen. Utredaren ska dessutom kartlägga förslagens påverkan på de verksamheter och processer som använder data från fastighetstaxeringssystemet samt de samhällsekonomiska konsekvenserna av denna påverkan. I fråga om den icke lagreglerade användningen av taxeringsupp- gifter ska utredaren enligt direktivet analysera vilka som påverkas av ett slopande av fastighetstaxeringen för bostäder (dir. 2011:13, s. 12). Utredaren ska även belysa konsekvenserna för denna använd- ning. I den utsträckning som utredningsförslagen omöjliggör fort- satt användning av vissa uppgifter bör utredaren så långt möjligt anvisa tänkbara alternativa lösningar. I denna del av utredningsupp- draget ingår även att, så långt det är möjligt, redovisa de samhälls- ekonomiska kostnaderna. Såväl den lagreglerade som den icke lagreglerade användningen av taxeringsvärdet och andra uppgifter från fastighetstaxeringen har tidigare redovisats i betänkandet, dels i avsnitt 2.1.1–2.1.5, dels i avsnitt 2.2. De olika myndigheter och organisationer som använder taxeringsuppgifter i sin verksamhet har till utredningen redovisat de konsekvenser som en avveckling av taxeringsvärdet kan komma att få för respektive verksamhet. Nedan följer en redogörelse för dessa synpunkter, med tyngdpunkt på den verksamhet som inte längre skulle kunna bedrivas för det fall fastighetstaxeringen avskaffas. Avsnittet innehåller även en uppskattning av förslagens kostnads- effekter till följd av behov av utveckling av nya metoder, alternativ insamling av information m.m. konsekvensanalys visar att verkets nytta av ett slopan- de av taxeringsvärden på bostäder och lantbruksenheter överstiger kostnaderna. Avvecklingsförslaget innebär att kan minska personalkostnaderna inom fastighetstaxeringsarbetet med ca 50 års- arbetskrafter. Kostnader för att ta in uppgifter via utskick till fastig- hetsägare, scanning och externa konsulter minskar betydligt. Skatte- verkets kostnader minskar med . Initialt medför avvecklingen ökade kostnader för för information och omställning med . Kostna- derna för ombyggnad av Fastighetstaxeringssystemet och anpassning av FAS-data uppskattas till , vilket motsvaras av en årlig avskrivningskostnad med . Tabell 7.2.1 Minskade kostnader för Vid konsekvensanalysen har utgångspunkten varit den nuvarande taxeringscykeln inom fastighetstaxeringen och ett tänkt nyläge vid slopade taxeringsvärden för bostäder. ningarna bygger på data från tidredovisningssystem, uppföljningsdata hämtat ur Fastighetstaxeringssystemet, tidigare kostnader för externa tjänster och produkter samt erfarenhetsdata från linjeverksamheten och IT-avdelningen. Kalkylerna har på grund av taxeringscykelns frekvens av taxering av olika fastighetstyper och avskrivningar av investeringar i nya system beräknats som ett snittvärde av en femårsperiod, 2016–2020. Beräkningarna är starkt schabloniserade och det värde som satts på identifierade nyttor och kostnader har mer karaktär av prognos än en korrekt kalkyl. Vid ett nyläge har en brytpunkt vid legat till grund för uppskattningarna. För småhus, flerbostadshus, ägarlägenheter och lantbruk sker inte annat än en begränsad särskild fastig- hetstaxering, där uppgift om bostadsyta och nybyggnadsår samt areal- uppgifter för lantbruk uppdateras vid förändringar. Ingen förändring sker dock avseende lokalhus, industri, täktmark, elproduktionsenheter och specialenheter. Vid bedömningen av minskad arbetstid har hela fastighetstaxe- ringsprocessen på högsta nivå beaktats. Antal årsarbetskrafter som sparas beräknas till 51 stycken. Tiden för en årsarbetskraft uppgår , vilket totalt utgör . Schablonkost- naden uppgår till , vilket ger en totalsumma om . Vad gäller kostnad för deklarationshantering (intag) innehåller kalkylen många osäkerhetsfaktorer på grund av prismodellen med en extern leverantör av scanning. Kostnaden för scanning bygger på antal tecken och beräkningarna bygger på en prognos av hur många som får deklarationsblankett och hur många som kommer att skicka in deklaration och ändrade förslag på papper. Kostnaderna för konsulter avser ersättning till Lantmäteriet och värderingstekniker under förberedelsearbetet. Årsomställningskostnaderna uppgår till eller . Av årsomställningen belöper på all- män respektive förenklad fastighetstaxering (AFT/FFT). Antalet timmar är relativt sett lika oavsett fastighetstyp, bortsett från den s.k. puckeln . Puckeln avser en samtidig AFT av alla fastighetstyper utom lantbruk och småhus. Tabell 7.2.2 Ökade kostnader för Omställning FTR och FAS-data De ökade kostnader som uppstår för är av engångs- karaktär. Dessa redovisas i tabellen ovan som en snittkostnad för att kunna jämföras med de minskade kostnaderna i före- gående avsnitt. Enligt är fastighetstaxeringssystemet (FTR) föråldrat och tekniskt komplicerat eftersom det har byggts med många olika tekniker . Förändringar i systemet, även omställningar mellan olika års fastighetstaxeringar, är kostsamma. Årsomställningskost- naderna uppgår till eller . Av årsomställningen belöper på AFT/FFT. Antalet tim- mar är relativt sett lika oavsett fastighetstyp (bortsett från den s.k. puckeln ). En omställning av FTR till att hantera avvecklingsalternativet beräknas till drygt dubbla årsomställnings- kostnaden eller ca . En omställning till avvecklingsalternativet påverkar även systemet FAS-data. Detta system tillhandahåller uppgifter om fastighets- innehav och underlag för beskattning till framför allt den årliga be- skattningens Skatt-LT, men även till andra system såsom skatte- revisorernas Safir, Kronofogdens Init samt aviseringar till () och (). FAS-data får sina uppgifter genom att data utläses från FTR, genomgår om- fattande bearbetningsprogram och därefter aviseras till FAS-data. En ombyggnad av FAS-data, programmen för avisering dit och anpassningar till interna beroende system beräknas kosta ca . Kostnaderna för en anpassning av FTR och FAS-data uppgår sammanlagt till 35 miljoner. Vid en avskrivning motsvarar det en årlig kostnad på . För alla fastigheter som berörs av avvecklingen måste nya beslut om fastighetstaxering fattas , i enlighet med de nya regler- na. Dessa beslut, tillsammans med information om de nya reglerna, måste skickas ut till alla ägare och delägare. Kostnaden för detta engångsutskick kan beräknas till (4,6 miljoner ut- skick à ), dvs. Omställningskostnaderna för personal som till följd av avvecklingen av fastighetstaxeringen för bostäder inte läng- re kommer att arbeta med att fastställa taxeringsvärden beräknas uppgå till en engångskostnad om (100 personer à ), dvs. Detta belopp omfattar utbild- ning, organisationsförändringar, minskad produktivitet och svårare rekrytering. Beräkningen av ett fastighetsvärde med hjälp av normeringstal eller på annat sätt innebär ett merarbete för jämfört med när det redan finns ett taxeringsvärde fastställt. Ytterligare en konsekvens givet att taxeringsvärdena för bostäder och lantbruk försvinner är att kan få ökade processkostnader till dess att ny rättspraxis etablerats. Detta gäller till exempel om en överlåtelse av fastighet ska ses som köp eller gåva. Denna del går dock inte att räkna fram i kronor och ingår därför inte i den totala kostnadsökningen nedan. Den totala årliga kostnaden för kan därför beräk- nas till . Enligt beräkningar skulle avvecklingsförslaget inne- bära betydande nytta även för de berörda fastighetsägarna genom minskade fullgörandekostnader om . Kalkylerna har på grund av taxeringscykelns frekvens av taxering av olika fastighetstyper och avskrivningar av investeringar i nya system beräknats som ett snittvärde av en femårsperiod, 2016–2020. När beräknar konsekvenserna för fastighetsägarnas fullgörandekostnader utgår man från den tid det tar för ägaren att ändra respektive inte ändra uppgifterna i deklarationen. Nedan har beräkningarna av fullgörandekostnaderna redovisats avseende dels privata fastighetsägare, dels näringsidkare. En gemensam besparing för dessa båda grupper avser ett minskat antal samtal till Skatteupplysningen. tidsbesparingen kommer att uppgå till 4 årsarbetskrafter à 1 350 tim- mar, vilket motsvarar . Med en timkostnad om uppgår den totala kostnadsbesparingen till . Den totala minskningen av fullgörandekostnaderna för fastighets- ägarna, dvs. såväl privata fastighetsägare och näringsidkare, kommer enligt redovisning att uppgå till . beräkningar har kompletterats med de resultat (numera ) har redovisat i rapporten bördor (R2008:15). I princip alla småhus, dvs. permanenthus, fritidshus och småhus på lantbruk, ägs av privata fastighetsägare. Av dessa beräknar Skatte- verket att det är 2 000 000 fastighetsägare som inte ändrar uppgifter i deklarationen, vilket per ägare ger en tidsbesparing . Antalet som ändrar uppgifter i deklarationen kan upp- skattas till 350 000 fastighetsägare, vilket ger en tidsbesparing per ägare. Detta ger en total tidsbesparing om 11 , vilket med en beräknad timkostnad om ger en total besparing om för perioden –2020. Då AFT eller FFT äger rum , uppgår snittkostnaden till . har baserat sina beräkningar på en redovisnings- cykel . Om man i stället använder en cykel , vilket motsvarar taxeringscykeln, är småhusen föremål för två taxe- ringar . Detta skulle ge en snittkostnad, och där- med en motsvarande årlig besparing, om . Vad gäller strukturen för fastighetsägandet avseende hyreshus kan det konstateras att av de fastigheter som ägs av privata fastighetsföretag är enskilda näringsidkare som direktäger sina hyres- hus. av dessa äger endast en fastighet med i genom- snitt tio bostäder samt någon lokal. Den årliga omsättningen per fastighetsföretag uppgår i genomsnitt till . Majoriteten, , av de privatägda flerbostadshusen ägs av juridisk person och merparten av dessa är aktiebolag. andel av dessa är mindre företag med ett litet fastighetsbestånd där värdet av beståndet inte uppgår till mer än . Bland de juridiska personerna återfinns även stora börsföretag som utgör placeringsalternativ för pensionsstiftelser, försäkringsbolag och andra investerare. Med tanke på den stora andelen enskilda näringsidkare och mindre företag kan det konstateras att det privata fastighetsföretagandet är en utpräglad småföretagarbransch med ett stort antal enskilda som ställer upp och tar personligt ansvar. Källa: SHJ Branschrapport2 Vad gäller fastighetsägare till hyreshus saknar grund för bedömning om avvecklingsförslaget kommer att få några effek- ter för fullgörandekostnaderna. administrativa bördor (R2008:15)3 visar emellertid att väsentliga besparingar kan uppnås på detta område. Enligt beräk- ningar uppgår den totala årliga kostnaden för krav relaterade till fastighetsdeklaration för hyresfastighet till . Då ungefär hälften av det totala hyreshusbeståndet består av bostadshyreshus kan 0,5 användas som ett nyckeltal för att räkna fram besparingen för dessa. Den totala besparingen avseende bostadshyreshus kan således beräknas uppgå till ca (se sammanställ- ning av de årliga kostnadseffekterna för hyreshus i tabell 7.2.5). Utredningen har här valt att inte räkna upp den interna timkostna- den till dagens penningvärde i syfte att säkerställa en säkerhets- marginal i beräkningen. 3NUTEK, Näringslivets administrativa bördor, Kompletterande skattemätning, R2008:15, s. 58–59. När det gäller strukturen för ägandet av lantbruksfastigheter fanns det 71 000 jordbruksföretag, varav runt 17 000 heltids- jordbruk. av jordbruksföretagen har en åker- marksareal understigande . har en areal . av jordbruksföretagen äger också skog. I en tredjedel av dessa företag är skogsbruk den huvudsakliga verksamheten som i många fall kombineras med jobb utanför gården eller annan verksamhet. totala areal av skog ägs till av enskilda, medan aktiebolag, bl.a. de stora skogsbolagen, äger . Stat- liga bolag äger medan återstoden av skogsmarken ägs direkt av staten, stiftelser eller kommuner. För ägare till lantbruksfastighet beräknar att det är 260 000 fastighetsägare som inte ändrar uppgift i deklara- tion, vilket per ägare ger en tidsbesparing . Antalet som ändrar uppgifter i deklarationen kan uppskattas till 64 000 fastig- hetsägare, vilket ger en tidsbesparing per ägare. Detta ger en total tidsbesparing om 2 , vilket med en beräknad timkostnad om ger en total besparing om för perioden –2020. Då AFT eller FFT äger rum , uppgår snittkostnaden enligt till . har inte gjort några beräkningar avseende besparingar avseende särskild fastighets- taxering (SFT), då det för småhus, flerbostadshus, ägarlägenheter och lantbruk även fortsättningsvis kommer att ske en begränsad sär- skild fastighetstaxering, där uppgift om bostadsyta och nybyggnads- år samt arealuppgifter för lantbruk uppdateras vid förändringar. I administrativa bördor (R2008:15) anges avseende lantbruksfastigheter att endast 30 pro- cent av deklarationerna vid AFT och FFT ändras på något sätt.4 Övriga deklarationer accepteras genom tyst godkännande. gör antagandet att för dessa tar det inte mer än att genomföra deklarationsprocessen genom en ytlig kon- troll. Det totala antalet deklarationsskyldiga lantbruksfastigheter uppgår enligt till 330 000 stycken. För de som gör justeringar görs ändringarna oftast avseende tillväxttakten för skogsbeståndet för inverkan av röjd och avverkad skog. 4 , Näringslivets administrativa bördor, Kompletterande skattemätning, R2008:15, s. 61–63. hur mycket avverkning påverkar virkesförrådet är en uppgift där konsultstöd ofta krävs. Enligt uppgift tar en schablonmässig beräk- ning att genomföra för en konsult, medan tiden för lantbrukaren att bistå konsulten kan beräknas uppgå . beräknar således att av 330 000 fastighets- ägare, dvs. 231 000, endast lägger ned för AFT och FFT. Totalt uppgår tidsåtgången därmed . Övriga fastig- hetsägare, dvs. 99 000, lägger ned på sin deklaration, totalt . Den sammanlagda tidsåtgången avseende lantbruks- fastigheter kan därmed beräknas . Under en taxe- ringscykel genomförs en AFT och en FFT, varför den totala tidsbesparingen uppgår . Med en beräknad timkostnad om ger detta en total besparing om årligen.5 Vidare tillkommer enligt en genomsnittlig årlig besparing avseende externa konsultkostnader om för dessa taxeringar. har vidare gjort antagandet att de fastighetsägare som får en särskild fastighetsdeklaration har gjort förändringar i ekonomi- byggnad eller genomfört avstyckningar eller andra förändringar på fastigheten, vilket enligt är den vanligaste anledningen till utskick av särskild fastighetsdeklaration. gör bedöm- ningen att de flesta ägarna generellt förlitar sig på de förtryckta uppgifterna i taxeringsförslaget och inte vidtar några omfattande åtgärder i samband med SFT. Antalet deklarationsskyldiga vid SFT antas uppgå till 24 201 fastighetsägare. Den totala tidsåtgången be- räknas vilket med en timkostnad om ger en total årlig besparing om avseende SFT. Med hänsyn till att en begränsad särskild fastighetstaxering en- ligt förslaget om avveckling även fortsättningsvis ska genomföras vid förändringar, där uppgift om fastighetens storlek och nybyggnads- år samt arealuppgifter för lantbruk uppdateras, kommer emellertid inte en besparing i denna storleksordning att göras. De taxerings- uppgifter som ska lämnas kommer dock att vara av betydligt enklare natur än , varför en viss besparing alltjämt kan förut- ses. Utredningen bedömer att förslaget kan medföra en årlig besparing om uppskattningsvis halva det belopp som beräknat, dvs. 5 , Näringslivets administrativa bördor, Kompletterande skattemätning, R2008:15, s. 82. Den interna timkostnaden beräknas utifrån SCB:s statistiska årsbok . I beräk- ningen av timkostnaden inkluderas semestertillägg, samt arbetsgivaravgift. Därefter har en overheadkostnad om lagts på. , vad gäller fastighetsägarnas fullgörandekostnader avseende SFT för lantbruksfastigheter. Tabell 7.2.5 visar en sammanställning av de årliga kostnadseffek- terna för lantbruksfastigheter. En avveckling av fastighetstaxeringen för bostäder torde även leda till en kostnadsbesparing för domstolarna då de slipper hantera över- klagade mål avseende småhus, lantbruk och flerbostadshus. Enligt statistik från avgjordes – 2011 i förvaltningsrätterna 674 fastighetstaxeringsmål avseende hyreshusenheter, 4 644 mål avseende småhusenheter och 256 mål avseende lantbruksenheter, dvs. totalt 5 574 mål. Någon uppgift om kostnad specifikt för fastighetstaxeringsmål finns inte att tillgå, men genomsnittskostnaden per skattemål i förvaltningsrätterna under uppgår enligt årsredovisning till Den totala kostnaden för hanteringen av fastighets- taxeringsmål i förvaltningsrätt 2006–uppgick således till ca , vilket ger ett årligt genomsnitt om . Beräkningen visar en genomsnittskostnad avseende i syfte att fånga upp konsekvenserna av samtliga genomförda taxeringar . I kammarrätterna avgjordes –2011 totalt 1 059 fastighetstaxeringsmål (289 hyreshusenheter, 734 småhus- enheter och 36 lantbruksenheter) medan antalet mål som avgjordes i Regeringsrätten respektive uppgick till 351 stycken (100 hyreshusenheter, 238 småhusenheter och 13 lantbruksenheter). Genomsnittskostna- den per skattemål i kammarrätt uppgick –2011 till och i till . Kostnaderna 2006–2011 för hanteringen av fastighetstaxeringsmål i kammarrätten uppgick därmed totalt till , dvs. , och i till totalt , dvs. Den totala årliga kostnaden för hanteringen av fastighetstaxeringsmål i domstolarna kan därför upp- skattas till ca . Som en konsekvens av en avveckling av fastighetstaxeringen för bostäder skulle således en kostnadsbesparing i denna storleksord- 6 domstolar, Årsredovisning 2011, s. 37, Årsredovisning 2008, s. 34. ning kunna göras för domstolarna. Därutöver måste beaktas de icke oväsentliga kostnader som uppstår i samband med varje mål i form av ombudsarvoden, konsultkostnader och övriga utlägg för parterna. Dessa kostnader har dock inte varit möjliga för utredningen att upp- skatta. 7.2.1.4Lantmäteriets kostnader för normeringstal Lantmäteriet har gjort en översiktlig bedömning av kostnaderna för ett förfarande med normeringstal som redovisar värden för olika typer av fastigheter och ägoslag. I processen för framtagande av normeringstal bör momenten insamling, beredning och analys ingå, liksom fastställande och till- handahållande. Under varje moment ingår olika aktiviteter för att säkerställa att de slutliga normeringstalen klarar de krav som kom- mer att ställas med avseende på noggrannhet och användbarhet (se vidare avsnitt 3.4). Insamling av ortsprismaterial bör ske som genom att samt- liga lagfarna överlåtelser registreras vid fastighetsinskrivningen. En del väsentliga egenskapsuppgifter om de försålda fastigheterna kan behöva samlas in via särskilda uppgiftsinsamlingar för att kunna göra relevanta analyser. Förvaltningen av ett ortsprisregister som behöver anpassas till de nya behoven bedöms ligga i nivå med den kostnad som Lantmäteriet har för fastighetsprisregistret och förvaltningen av Skatte- verkets ortsprisregister. Den årliga kostnaden för insamlingsför- farandet uppskattas för Lantmäteriets del till . Lantmäteriets förväntade årliga kostnader för beredning av orts- prismaterialet är lite mer svåröverskådligt. utför personal tillsammans med konsulter, som har rollen som värderings- tekniker, i princip all köpgranskning. Hur organisationen för det framtida arbetet kan se ut är oklart.