sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — För att stärka yttrandefriheten ska , enligt policyn, verka för lagstiftning som främjar fria och oberoende medier (radio, tv, tidningar och internet), en stark och mångsidig kommunikationsmiljö samt en gynnsam lagstiftning och politik där pressfrihet, fria medier, kulturell mångfald och rätt till kulturella uttryck och ett fritt användande av ny informations- och kommunikationsteknologi 63Se Statskontoret, Styrning av svensk biståndspolitik – en utvärdering (2011). 64Grunden för samarbetsstrategierna ges enligt de s.k. , tillgängliga via . Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet 2012:65 Fokus för policyn är således främst medier, journalistik och informations- och kommunikationsteknologi.65 I enlighet med policyn Förändring för frihet beslutade regeringen om en strategi för särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet 2009-2011 som nämnts ovan. I budgetpropositionen angav regeringen att dessa särskilda insatser skulle fortsätta och även få ökade resurser.66 På området togs också en ny strategi fram, Strategi för särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet 2012-2014 (UD 2012/21825/UD/UP), som styr myndighetens genomförande av insatserna inom satsningen. När regeringen beslutade om en uppdaterad strategi övergick sats- ningen till att bli en del av Sidas ordinarie verksamhet. Syftet med arbetet är enligt strategin att stärka förändrings- aktörer, såväl individer som grupper och aktörer i det civila samhället, som verkar för demokratisering och yttrandefrihet. I strategin anges att verksamheten ska bestå av planerad långsiktig verksamhet och skyndsamma insatser för att bistå förändrings- aktörer som arbetar för demokratisering och yttrandefrihet. I jämförelse med den tidigare strategin på området, ligger fokus i den nya strategin tydligare på informations- och kommunikations- teknologi som verktyg för demokratisering.67 I strategin anges att insatserna inom detta område ska stärkas i jämförelse med före- gående strategi. Det har även införts en ny formulering i den nuvarande strategin gällande fristadsförfattare och kulturaktörer. anges att stöd ska huvudsakligen gå till enskilda individer, grupper, eller civilsamhällsorganisationer, däribland försvarare av mänskliga rättigheter, fackföreningar, journalister, politiskt aktiva och partianknutna organisationer, aktörer inom kulturlivet, forskare, kvinnorättsgrupper, religiösa sammanslutningar samt ungdomsföreningar och andra relevanta aktörer som arbetar för ökad demokratisering och yttrandefrihet. Vidare anges att kultur- skapande grupperingars arbete för demokratisering och yttrande- frihet ska möjliggöras. Stöd ska kunna ges till demokrati- och MR- 65Sida har även utvecklat särskilda . Litteratur, bibliotek och läsfrämjande ingår inte i de utarbetade riktlinjerna. 66I Budgetpropositionen anger regeringen under utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, bl.a. att kulturens och mångfaldens potential och betydelse för yttrandefrihet och demokratisering ska lyftas fram. Regeringen betonar därför vikten av fri och oberoende media samt aktörer inom kulturlivet, t.ex. fristadsförfattare. 67Jfr promemorian Strategi för särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet 2009-2011 (UF2008/27888/UP). Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet försvarares verksamhet, i de fall dessa tvingats i exil, t.ex. fristads- författare. Även exilbaserade organisationer kan stödjas om deras verksamhet syftar till att stärka förändringsaktörer i hemlandet. Vidare ska stöd även kunna gå till fria, oberoende och profession- ella medier.68 Utöver de ovan nämnda dokumenten har även t.ex. policyn Pluralism: Policy för stöd till det civila samhället i utvecklingsländer inom svenskt utvecklingssamarbete bäring på Sidas insatser inom området yttrandefrihet och mänskliga rättigheter. Exempel på nationella och internationella aktörer i det civila samhället är bl.a. nätverk, forskningsinstitut, sociala rörelser, kulturskapande grupperingar samt näringslivets och andra intresse- organisationer. Syftet med policyn är att lägga fast ett förhållnings- sätt för direkt eller indirekt stöd till och samverkan med det civila samhället i utvecklingsländer. I policyn anges t.ex. att yttrande- frihet, mötesfrihet och rätten att organisera sig kring frågor utgör ofta en förutsättning för fattiga människor att påverka sin livs- situation och bryta sig ut ur fattigdomen. Aktörssamverkan i samarbete med Sida arbetar aktivt med aktörssamverkan (Partner Driven Cooperation) inom flera områden och med olika samarbets- partners. Sida prioriterar sju länder för aktörssamverkan, s.k. selektiva samarbetsländer: , , , , , och . Kultursamarbete har identi- fierats som ett område där det är möjligt och önskvärt att bygga upp och utveckla de ömsesidiga relationerna. Kultursamarbeten anses ha potential att skapa ökade kontaktytor, stimulera dialog och bidra till demokratisk utveckling och hållbar ekonomisk utveckling. har och Sida inlett ett samarbete inom aktörssamverkan med bidragsgivning för samarbete mellan kultur- aktörer i och de selektiva samarbetsländerna. Det nuvarande samarbetsavtalet mellan och Sida gäller till . Övergripande mål för samarbetet är att bredda och utveckla kultursamarbetet mellan och samarbetsländerna 68 Se promemorian Strategi för särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet 2012-2014 (UD 2012/21825/UD/UP), s. 3. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet och att på så sätt bidra till fattigdomsbekämpning och en hållbar global utveckling. I landstrategierna för samtliga länder ligger fokus på att stödja demokrati, mänskliga rättigheter och yttrandefrihet. Organisationer, institutioner, myndigheter och fria grupper i som arbetar med eller arrangerar professionell konst- och kulturverksamhet inom samtliga konstområden kan söka bidraget. För att kunna söka krävs en partner i samarbetslandet och ansökan ska vara formulerad gemensamt. Maximalt stöd per projekt är . Vid bedömningen läggs vikt vid projektets konstnärliga kvalitet och kulturpolitiska betydelse. I bidrags- givningen prioriteras projekt som bidrar till att uppfylla övergripande mål med samarbetet, dvs. att minska fattigdom och ojämlikhet, befästa demokratin och främja respekt för de mänskliga rättigheterna. Beslut om bidrag fattas av efter bered- ning med Sida. I de två utlysningar som har genomförts 2011 och 2012 har totalt 82 ansökningar inkommit, varav 6 inom litteratur-, biblioteks- och tidskriftsområdet. Totalt har beviljats 40 ansökningar, varav 3 på litteratur- och tidskriftsområdet.69 Kultur är ur juridisk synvinkel ett relativt nytt verksamhetsområde för Europeiska unionen. Den var från början varken reglerad i EG- fördraget eller i den europeiska enhetsakten. Det var först i och med antagandet av 1992 som kulturpolitiken inom EU fick en egen rättslig grund. EU:s verksamhet på området kompletterar medlemsstaternas kulturpolitik, exempelvis genom samarbete mellan kulturella institutioner i olika länder och rör- lighet för yrkesverksamma inom kultursektorn. Målen för EU:s kultursamarbete anges i Artikel 151 i EG-fördraget. Principerna som styr EU:s insatser på kulturområdet är kompletterande och subsidiära. 69 Beviljade bidrag inom litteraturområdet var: Föreningen för . 1 i () i samarbete med . Projektet handlar om att främja litteratur, läsning och den inhemska förlagsverksamheten i . /kommun för projektet – Crossing Borders i () om utveckling och idéutbyte inom poesin, med inriktning på frågor om gender, demokrati, ord och främlingsfientlighet. Läns- i för det läsfrämjande projektet – Children to books () i . Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet Artikel 151 gör det möjligt att stödja och komplettera vissa av medlemsstaternas insatser på området, bl.a. till konstnärligt och litterärt skapande. antog Europeiska kommissionen det strategiska dokumentet för kultursamarbetet på EU-nivå kallat En europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld. Den europeiska kulturstrategin är ett försök att möta globaliseringens utmaningar i syfte att förstärka kultursamarbetet inom EU genom att fokusera på konkreta förslag för att nå gemensamma mål. 70 De tre främsta strategiska målen för EU:s kultursamarbete är: att främja kulturell mångfald och interkulturell dialog, att främja kulturen som en drivkraft för kreativitet inom ramen för Lissabonfördraget för tillväxt och sysselsättning, samt att främja kulturen som ett väsentligt inslag i unionens internation- ella förbindelser. Det mest betydelsefulla programmet för kulturinsatser inom det europeiska samarbetet är Kulturprogrammet. Ett antal andra bidragsprogram inom EU är dock även viktiga för kulturområdet, t.ex. europeiska socialfonden genom vilken bl.a. viss kompetens- utveckling av yrkesverksamma inom kulturområdet, t.ex. av biblio- tekarier och bokhandlare, har gjorts möjlig.71 Vidare är landsbygds- programmet samt de regionala strukturfondsprogrammen och de territoriella samarbetsprogrammen viktiga även på kulturområdet. På litteraturens område har Ariane-programmet (för perioden –1999) varit en utgångspunkt. Syftet var att öka samarbetet mellan medlemsstaterna inom området litteratur och läsning, främja ökade kunskaper om de europeiska folkens litterära verk och historia genom översättning samt att förbättra kunskaperna hos de yrkesverksamma inom området. och är tillsammans EU:s kontaktkontor i . Kulturkontakt har i uppdrag att informera om möjligheterna att söka stöd inom ramen för EU:s kulturprogram samt att bevaka andra program av intresse för kulturområdet. har tillsammans med Riksantikvarie- 70Se En europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld, KOM(2007) 242, s. 8. 71Bokia beviljades t.ex. bidrag om för kompetensutvecklingsprojektet läsa är framtiden. Samtliga anställda hos i och fick möjlighet att delta i individanpassad kompetensutveckling. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet ämbetet uppgiften genom ett särskilt avtal med och redovisar uppdraget gentemot kommissionen. Det nuvarande ramprogrammet Kultur gäller 2013. Programmets syfte är att stärka den europeiska gemenskapen och det gemensamma europeiska kulturarvet genom att utveckla samarbetet mellan kulturaktörer, konstnärer och kulturinstitu- tioner i de deltagande länderna. Programmets mål är att främja rörlighet över gränserna för personer som arbetar i kultursektorn, att uppmuntra transnationell rörlighet för konstverk liksom för konstnärliga och kulturella produkter, samt att främja interkultur- ell dialog. Budget för hela programperioden är . EU:s kulturprogram innehåller flera olika typer av bidrag. Inom litteraturområdet kan bidrag sökas för samarbetsprojekt inom kultursektorn, stöd till europeiska festivaler och stöd för över- sättning av europeisk skönlitteratur. Det finns även stödformer för europeiskt verksamma organisationer inom kultursektorn och för samarbete kring kulturpolitiskt analysarbete. Inom Kulturprogram- met finansieras även olika priser, bl.a. det Europeiska priset för samtida litteratur. Priset delades ut . Bidrag till samarbetsprojekt kan beviljas för 1 till 5-åriga samarbetsprojekt mellan kulturaktörer i . Projekt som beviljas stöd ska utveckla ett långsiktigt samarbete och vara av europeiskt intresse. medverkade totalt 21 svenska orga- nisationer inom samtliga konstområden i olika projekt som tillsammans mottog () i EU-bidrag. I den senaste ansökningsomgången finns endast ett projekt relaterat till litteratur och läsning med en svensk medverkande aktör.72 Möjligheten att ansöka om bidrag för översättning av europeisk skönlitteratur finns . 72 Ramus Förlag som i samarbete med slovenska Ars Poetica ska genomföra projektet regeneration. Beviljade bidrag med svenska aktörer var inom EU:s kulturprogram 2007–2011 på litteraturområdet (ej översättningsstödet): författar- och översättarcentrum, svensk koordinator för Common Sea – Come and See (2008), , medarrangör för Shahrazad 2007), författar- och översättarcentrum, medarrangör LAction des centres de traducteurs etc. (2007), Rámus Förlag the Borders with the Wine and (2008), Rámus Förlag (2010), Rámus Förlag regeneration (2011). Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet europeiska förlag söka bidrag för översättning av skönlitteratur (oavsett genre, t.ex. romaner, noveller, dramatik, poesi och serier) från andra europeiska länder som ingår i programmet. Bidrag kan sökas för översättning av från ett upp till tio skönlitterära verk från ett officiellt europeiskt språk, samt latin eller forngrekiska, till ett annat officiellt europeiskt språk.73 Bidrag beviljas endast för över- sättningskostnaderna. Det sökta beloppet ska vara minst 2 000 och högst . I bedömningen tas bland annat hänsyn till litterär kvalitet, översättarens skicklighet och erfarenhet, förlagets policy, samt antal översatta titlar som publiceras i genren. Svenska förlag har tidigare sällan ansökt om europeiskt översättningsstöd. har därför genomfört en riktad satsning för att öka antalet ansökningar inom EU:s över- sättningsstöd. Skäl som svenska förlag nämnt som orsak till att de inte ansökt i högre grad är att ansökningsförfarandet anses vara komplicerat och inte tillräckligt anpassat för förlagens planerings- cykel. beviljades ett av tre sökande svenska förlag bidrag om för en titel. ansökte ett svenskt förlag om bidrag och beviljades för översättning av 6 titlar till svenska. Inget svenskt förlag ansökte om europeiskt översättnings- stöd 2010. ansökte fyra svenska förlag om stöd för översättning av sammanlagt 17 titlar och tre förlag beviljades stöd för sammanlagt tio titlar till ett totalt belopp om cirka 750 000 euro.75 ansökte 11 svenska förlag om stöd, varav fem beviljades stöd för totalt 12 titlar till ett samlat belopp om . En tydlig ökning i antalet ansökningar kan med andra ord noteras efter de informationsinsatser som genomförts. Europeiska förlag beviljades även stöd för översättning av tretton svenska titlar 2011. 73Det är däremot inte möjligt att söka stöd för översättning från ett av landets officiella språk till ett annat, t.ex. översättning av en samisk bok till svenska. 74För en fördjupande genomgång och analys, se , Främjande av ansökningar till EU:s kulturprogram (2011). 75Se kulturprogrammets webbplats, . Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet Europeiska unionens nya ramprogram för den kulturella och kreativa sektorn inom budgetramen –2020 kallas Kreativa och innebär att de nuvarande programmen Kultur, MEDIA 2007 och MEDIA Mundus kommer att slås samman i ett program. Förslaget om Kreativa diskuteras för tillfället i minister- rådet och inom ramen för beslutet om budget- ramarna –2020. Det nya programmet kommer att innebära ett antal föränd- ringar. Inom Kreativa kommer antalet bidragsformer med stor sannolikhet minska till fyra: samarbetsprojekt, europeiska nät- verk, europeiska plattformar och litterär översättning. Programmet ska innehålla ökad kapacitet att hjälpa konstnärer att utveckla internationella karriärer och främja internationella nätverk för att skapa professionella möjligheter och stödja transnationell cirkula- tion av konstnärliga verk. Ytterligare förslag är inrättandet av en finansieringsmöjlighet för små och medelstora företag inom kultur- området med dålig tillgång till eget kapital genom ett kredit- riskskydd till finansförmedlare. På litteraturområdet har förslaget gällt mer strategiska stödpaket till förlagen för översatt skönlitteratur, vilket inkluderar ett nytt stöd för marknadsföring av europeisk skönlitteratur.76 Eftersom programmet ännu inte är beslutat är det inte möjligt att veta exakt hur utform- ningen blir. Europeana och internationellt bibliotekssamarbete (KB) deltar i internationellt samarbete på biblioteksområdet. Med den digitala utvecklingen har det internationella samarbetet ytterligare förstärkts.77 På europeisk nivå deltar KB i det europeiska programmet Europeana och Library. Europeana syftar till att tillgängliggöra kulturarv för allmänheten genom en portal för digitaliserat material från bibliotek, arkiv, museer och audiovisuella samlingar.78 76Se t.ex. meddelandet från Kommissionen om ett nytt ramprogram för den kulturella och kreativa sektorn (2014–2020) (2011). 77För information mer se Digitaliseringsstrategi vid Kungl. (dnr 101-KB 780- 2011). 78Se /portal/ Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet Conference of Librarians (CENL) ansvarar för de europeiska nationalbibliotekens portal Library (TEL) och är en partner i utvecklingen av Europeana. Vad gäller bibliotekens digitalisering har viktiga diskussioner i europeiska sammanhang rört institutionernas möjligheter att arbeta med offentlig-privat samverkan för att finansiera digitalisering samt frågan om hur s.k. föräldralösa verk ska kunna tillgängliggöras. Ett annat initiativ för digitalisering av litteratur är World Digital Library, ett projekt som leds av Library of Congress och syftar till att bygga upp en databas med digitaliserat kulturarv från hela världen. KB deltar även i detta internationella samarbete. Det nordiska kultursamarbetet är en viktig del i det nordiska samarbetet som omfattar , , , , , , och . Det officiella nordiska samarbetet äger rum inom där de nordiska regeringarna samarbetar samt inom som är parlamentarikernas samarbetsforum. Det nordiska kultursamarbetet syftar bl.a. till att den nordiska konsten och kulturen ska bli mer synlig på den globala scenen. Inom litteraturområdet gavs exempelvis bidrag till främjandet av nordisk litteratur i utlandet när den nordiska litteraturen var tema på Salon du Livre i . delar även ut med syfte att öka intresset för de nordiska ländernas litteratur och språk. driver även initiativet KreaNord som syftar till att förbättra tillväxtmöjligheterna för kulturella och kreativa näringar i . Begreppet kulturella och kreativa näringar omfattar inom KreaNord bland annat förlagsverksamhet. Arbetet inleddes på uppdrag av de nordiska kultur- och näringsministrarna och är tänkt att fungera som en nordisk plattform för utbyte, stöd och utveckling för kulturella och kreativa näringar. KreaNord arbetar t.ex. med nätverksaktiviteter och utveckling av policyrekommendationer. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet ingen öppen bidragsgivning och eller finansiering för externa projekt och satsningar.79 Vidare har kulturministrarna under det norska ordförandeskapet 2012 avsatt medel för en satsning på barn- och ungdomslitteratur, bl.a. ett nordiskt barn- och ungdomslitteraturpris. Nordisk kulturfonds uppgift är att främja det kulturella samarbetet mellan , , , , , , och . Bidrag kan beviljas till exempelvis konfe- renser, festivaler, utbildning och forskning. För att beviljas bidrag ska projektet ha ett nordiskt mervärde, dvs. en extra dimension jämfört med om det endast sker i nationell regi genom nordiskt samarbete och utbyte. När det gäller bidrag till utgivning av litteratur är fonden restriktiv i förhållande till projekt som enbart riktar in sig på bokutgivning.80 mottar cirka 60 ansökningar inom litteratur- och tidskriftsområdet varav ungefär hälften beviljas bidrag.81 beviljades t.ex. 24 litteraturrelaterade projekt- bidrag och fördelas i bidrag för projekt inom litteratur- och tidskriftsområdet.82 Kulturkontakt Nord är förvaltningsorgan för Nordiska minister- rådets två program Kultur- och konstprogrammet (2012–2016) samt Nordiskt-baltiskt mobilitetsprogram för kultur (2012–2014). Kultur- och konstprogrammet innefattar två moduler; produk- tionsinriktad verksamhet och kompetensutveckling. 79Se och rapporten for the Nordic Region (, 2007). 80Kraven är att det ska finnas ett förlagsavtal, att boken ska ha en bred nordisk relevans, en samnordisk tematik och att det ska finnas en dokumenterad nordisk distributionsplan för boken som omfattar flera länder och publicering på relevanta nordiska språk. 81Se Nordisk kulturfonds årsberetning 2010, s. 7. 82I denna summa ingår inte tvärsektoriella beviljade bidrag. En komplett förteckning över samtliga beviljade bidrag inom litteraturområdet finns tillgänglig via Nordisk kulturfonds webbplats, se Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet hade 2012 en rambudget om . Mobilitets- programmet innefattar tre moduler: mobilitet för individer, bidrag till nätverk samt bidrag till residenscentra. innefattade mobilitetsprogrammet , varav går till residensmodulen och resterande del fördelas mellan mobi- litetsstöd och nätverksstöd. En genomgång av beviljade medel 2011 inom Kulturkontakt Nords samtliga bidragstyper ger vid handen att relativt få bidrag beviljades svenska projektägare (organisationer och privatpersoner) inom litteratur- och tidskriftsområdet. Kulturkontakt Nord mottar betydligt fler ansökningar inom andra konstområden av svenska sökanden än inom litteratur- och kulturtidskrifter. Bidrag för översättning av nordisk litteratur Stöd för översättning av nordisk litteratur och dramatik till andra nordiska språk finansieras av . koordineras översättningsstödet av (Norwegian Literature Abroad) på uppdrag av . Ansökan om översättningsstöd görs dock i det land där originalverket har publicerats, vilket innebär att ansökningar gällande svensk litteratur administreras av i . Bidrag kan sökas av i verksamma förlag, ansvarig utgivare för tidskrift eller professionella teatrar i de nordiska länderna. Syftet med stödet är att bidra till ökad utgivning av nordisk kvalitetslitteratur på andra nordiska språk. Stöd kan sökas för titlar inom kategorierna allmänkulturell facklitteratur med nordisk inriktning, skönlitteratur för barn, unga och vuxna (inklusive serier och grafiska romaner), ny dramatik, poesi samt essäistik. I bidragsgivningen prioriteras översättning av poesi och dramatik samt översättningar från de mindre språken i . Som ett led i profileringen av kan förlag ansöka om stöd för översättning av de prisbelönta böckerna till nordiska språk efter det att priset tilldelats. Utgivare kan även ansöka om stöd för översättning av särskilda temanummer av tidskrifter med nordisk inriktning. Det är även möjligt att ansöka om produktionsstöd för särskilt kostsamma publikationer på grönländska, färöiska och samiska. beviljade bidrag till översättning av svensk litteratur till andra nordiska språk med medel från Nordiska Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet ministerrådet om totalt . Sammanlagt 29 svenska titlar fick översättningsstöd, varav 12 för utgivning i , 9 i , 6 i och 2 på . Den största delen av de titlar som beviljas nordiskt översättningsstöd är skönlitteratur för vuxna. Inom det nordiska litteraturssamarbetet är Biskops-Arnös folk- högskola en viktig aktör. Sedan ett regeringsbeslut drivs skolan av , vilken är en politiskt och religiöst obunden organisation. utgör en mötesplats för författare, kritiker, litteraturforskare och kulturförmedlare från de nordiska länderna och organiserar inom ramen för kurser i att skriva lyrik, prosa och dramatik. 14 Bedömningar och förslag Utifrån analysen i föregående kapitel följer här utredningens samlade bedömningar av litteraturens ställning och utvecklingsten- denser som kan förväntas påverka området framöver. De bedöm- ningar vi gör relateras sedan till befintliga statliga insatser på området och med denna utgångspunkt presenteras våra förslag i avsnitten 14.2 till 14.5. Den genomgång som gjorts i föregående kapitel, visar att litteraturens ställning på många sätt är god i dagens . Befolkningens läsvanor ligger tämligen stabilt på en hög nivå, det ges ut fler och billigare böcker än någonsin och har för att vara ett litet språkområde exportframgångar på litteraturområdet. som bilden i stort är positiv finns det ett antal oros- moln som hotar att försämra situationen framöver. Främst gäller detta de unga generationernas läsfärdighet och läsvanor som det finns tydliga belägg för att de har försämrats.