sou · H0B324 · 2012-04-10 00:00:00 — elevhemsboenden vid special- skolorna, vid den Rh-anpassade gymnasieutbildningen och viss utbildning för elever med utvecklingsstörning som bedrivs enligt avtal med staten, sedan myndigheten tog över ansvaret för den direkta tillsynen från . Däremot genomför styrelsen regelbunden tillsyn vid elevhemsboenden/särskilt boende där unga bor efter beslut om insats enligt LSS58. Att utredningen inte ser någon anledning att införa ett tillsyns- ansvar för över boendet vid RgT innebär inte att det inte finns anledning att stärka statens översikt över verksamheten. Statens roll som avtalspart motiverar ett sådant utökat ansvar, om man jämför med för elevboenden generellt. Vi anser således att en 56 Specialpedagogiska skolmyndigheten (2009), Redovisning av regeringsuppdrag angående gymnasieutbildning för elever med funktionshinder, dnr. ALL 2009/403. 5726 kap. 5 § skollagen (2010:800). 589 kap § 8 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, förbättrad styrning och uppföljning av verksamheten är att föredra framför en utökad tillsyn, och återkommer till detta i kapitel 7. Utredningens bedömning: Anordnandet av fritidsverksamhet ingår inte primärt i uppgiften att bedriva riksgymnasie- verksamhet och bör därför inte regleras i lag eller förordning. Anordnande kommuns ansvar för viss fritidsverksamhet bör dock kunna regleras i avtal mellan staten och anordnande kommun och generera ett visst statligt stöd. Utredningen återkommer till detta i kapitel 7. Utöver utbildning och boende erbjuds eleverna vid RGD/RGH fritidsverksamhet. Denna ingår inte explicit i uppdraget till kommun. Enligt gymnasieförordningen och avtalet med staten ska kommunen anvisa kost och logi. Kommunen ska dessutom även ansvara för att eleverna har tillgång till den hjälp i övrigt som föranleds av deras funktionsnedsättning. Fritidsverksamheten finansieras genom statsbidraget för RGD/RGH. I kommuns budget är avsatta till verk- samheten. Huruvida statsbidraget är tänkt att finansiera även denna verksamhet är oklart enligt kommun. Kommunen anser att det är viktigt att eleverna har en kvalitativ fritidsverksamhet och att det främjar studierna. Genom att sam- verka med fältassistenter och att även ha teckenspråkiga sådana kan de fånga upp eventuella sociala behov i grupperna. Bland annat driver kommunen en fritidsgård för elever på RGD/RGH, 019, som ligger centralt i och är en mötesplats för eleverna. Ungdomarna kan träffas för exempelvis temakvällar, för att fika eller se på film. 019 organiserar även utflykter och resor. Besöksfrekvensen är i genomsnitt 50 elever per kväll. Av en elevenkät framgår att drygt hälften av eleverna är nöjda med sin fritid och en fjärdedel är mycket nöjda. Det framgår också att av eleverna besöker 019 mer sällan eller aldrig. Alternativ till verksamheten är vad i övrigt har att erbjuda i form av caféer, restauranger, kultur- och idrotts- aktiviteter. Det finns också tillgång till teckenspråkig fältassistent och kurator. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, Kommunen har efterfrågat ett (tydligare) uppdrag vad gäller elevernas fritid. Utredningen anser inte att det finns anledning att tydliggöra ett ansvar för elevernas fritid i skollagen eller i gymnasieförordningen. Anordnandet av fritidsverksamhet ingår inte primärt i uppgiften att bedriva riksgymnasieverksamhet. Fram- för allt för elever som bor tillfälligt vid utbildningsorten följer dock ett ansvar för den anordnande kommunen. Exempelvis bör perso- nalen vid elevhemsboendena ha som uppgift att stimulera eleverna till aktiviteter och stödja dem att ta del av det kommunen eller andra organisationer generellt erbjuder. För elever som bor hemma eller i eget boende har riksgymnasiet knappast ansvar för fritids- aktiviteter. Däremot har naturligtvis elevens hemkommun ansvar för dessa ungdomar på motsvarande sätt som för andra ungdomar. Eftersom tillfälligt boende elevers behov av insatser för en aktiv fritid har en direkt koppling till att eleven tagits emot på en riksgymnasieverksamhet bör visst ansvar för fritidsverksamheten kunna regleras i avtalet mellan staten och anordnande kommun och generera ett visst statligt stöd. Utredningen tar inte ställning till den direkta utformningen av sådana fritidsaktiviteter, men förordar att de i första hand bör stimulera eleverna att ta del av det fritids- och kulturutbud som finns generellt i kommunen. 4Riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan för vissa ungdomar med ytterligare funktionsnedsättning kommun anordnar riksrekryterande gymnasiesärskole- utbildning för elever med utvecklingsstörning i kombination med dövhet eller hörselskada från hela landet. Åtagandet omfattar även boende med omsorg i boendet. Den riksrekryterande gymnasiesärskoleutbildningen för elever med utvecklingsstörning i kombination med dövhet eller hörselskada (Rgsär D/H) är med ett undantag reglerad i varken skollagen (2010:800) eller gymnasieförordningen (2010:2039). Verksamheten styrs i stället av ett avtal mellan staten och kommun. Enligt avtalet anordnar kommunen särskild utbildning inom sin gym- nasiesärskola för döva/hörselskadade elever från hela landet som på grund av sitt funktionshinder inte kan undervisas tillsammans med andra elever i gymnasiesärskolan1. Av avtalet framgår också att staten bidrar med verksamhetsbidrag. Det enda undantaget där Rgsär D/H är reglerad i skollagen gäller att har till- syn över elevhemsboendet vid utbildningen2. Elever rekryteras till Rgsär D/H från främst de regionala special- skolorna och Åsbackaskolan, som är riksrekryterande. Rgsär D/H erbjuder dock endast gymnasiesärskoleutbildning på individuellt 1U1998/4354/G. 226 kap. 5 § skollagen (2010:800). Riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan Det gör att ett riksrekryterande alternativ för elever som bör gå på ett nationellt program i gymnasiesärskolan saknas, bland annat för elever som följt särskolans kursplaner på de regionala specialskolorna. Detta gör att vissa elever från den regionala specialskolan trots att de läst enligt särskolans kursplaner söker sig till RGD/RGH. Utredningen återkommer till detta i avsnitt 4.3. Rgsär D/H anser sig inte kunna ta emot vissa elever som har så grava och komplexa funktionsnedsättningar att det ställer krav på helt andra helhetslösningar för eleverna, med särskilt stora anpass- ningar i miljö och omvårdnad. Vissa av dessa elever tas i stället emot vid Mo Gård, en stiftelseägd verksamhet för målgruppen. Mo Gård har tillstånd att driva fristående gymnasiesärskola. Eleverna vid Rgsär D/H har behov av anpassad undervisning i små undervisningsgrupper för att främja kommunikation. På skolan används teckenspråk, men också andra sätt att kommunicera. Skolan betraktar sig som tvåspråkig, dvs. utbildningen sker på teckenspråk och svenska. Ungefär två tredjedelar av eleverna använder tecken- språk, medan resten använder sig av tal och tecken i sin kommu- nikation. Elever som av fysiska skäl inte kan teckna själva men förstår teckenspråk, använder sig av bilder. Förslag om utvidgad målgrupp lämnade ett förslag3 om inrättandet av en riksrekryterande gymnasieutbildning i kommuns gymnasiesärskola för elever med utvecklingsstörning i kombination med synskada och ytterligare funktionsnedsättning (RgsärSyn). Fullt utbyggd bedömdes verksamheten inte bli större än cirka 20 elever. Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . Utredningen konstaterar liksom att ett eventuellt framtida avtal om RgsärSyn måste utformas i ett sammanhang med ett avtal för Rgsär D/H. 3 SOU 2011:8 Den framtida gymnasiesärskolan – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning, s. 312 ff. Riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan . Enligt avtalet med staten omfattar kommuns åtagande en dimensionering på upp till 30 elever, inklusive elever folkbokförda i kommunen. Kommunen är dock oförhindrad att organisera utbildning för ett visst högre elevantal om det finns behov av det. I praktiken har elevantalet överstigit 30 elever /08, vilket framgår av tabell 4.1. Av de 40 elever som får sin utbild- ning i är 14 unga kvinnor och 26 unga män. En elev får sin utbildning vid Mo Gård. Utöver utvecklingsstörning i kombination med dövhet eller hörselskada har åtta av tio elever ytterligare diagnoser, exempelvis autism, ADHD, CP-skada, epilepsi, språk- störning etc. 1) Avser . Det faktiska elevantalet över hela läsåret har flera läsår varit lägre. Elevutvecklingen speglar den vid specialskolan Av de totalt 41 eleverna vid Rgsär D/H /12 kommer 31 från specialskolan – 13 från den riksrekryterande Åsbackaskolan och 18 från någon av de regionala specialskolorna. Övriga elever kommer från grundskola eller grundsärskola samt i några fall från verksamhet i anslutning till Mo Gård. Elevernas geografiska spridning präglas av att många har gått i specialskolan. av eleverna bor i kommuner i relativ närhet till någon av de regionala specialskolorna eller till Kannebäcksskolan i . Mer än hälften av eleverna vid Rgsär D/H kommer från , , Öster- götlands, och län. Endast två elever kommer från en kommun norr om . Storleken på målgruppen för Rgsär D/H kommer sannolikt inte förändras i någon större utsträckning , med oförändrad verksamhet. Skolan förväntar sig en nivå på cirka 40 elever framöver. Det finns emellertid anledning att överväga målgruppen för Rgsär D/H, vilket utredningen återkommer till i det följande. Riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan 4.3Utbildningen – verksamhet och kvalitet Utredningens bedömning: Utbildningen vid Rgsär D/H har förutsättningar att erbjuda en anpassad verksamhet av hög kvali- tet då verksamheten är resursstark och personalen har god kompetens, inte minst i teckenspråk. Det är dock ett problem att det inom Rgsär D/H saknas utbildningsalternativ för elever i målgruppen som har förut- sättningar att gå på ett nationellt program inom gymnasiesär- skolan. Dessa hänvisas antingen till individuellt program vid Rgsär D/H eller till RGD/RGH. Utredningen ser detta som en styrningsfråga och återkommer därför till detta i kapitel 7 om styrning och avtal. Utredningen ska utifrån elevgruppens behov bedöma utbildningens kvalitet och ändamålsenlighet. 4.3.1Utbildning huvudsakligen på individuella program Som redan nämnts erbjuder Rgsär D/H utbildning endast på gym- nasiesärskolans individuella program, på såväl yrkesträning som verksamhetsträning. Skolan försöker dock att erbjuda elever som har förutsättningar för det yrkesinriktade kurser. finns några elever som följer vissa kurser integrerat på RGD/RGH. Dessa elever går dock inte på ett nationellt program i gymnasie- särskolan. Det är enligt vår uppfattning ett problem att det finns elever som tillhör målgruppen och har förutsättningar att studera på ett nationellt program i gymnasiesärskolan men inte i verklig mening kan erbjudas någon sådan möjlighet vid den riksrekryterande gym- nasiesärskoleutbildningen i . Detta uppmärksammades även av Gymnasiesärskoleutredningen4. Situationen leder till att det saknas utbildningsalternativ för elever med lättare utvecklingsstörning i kombination med dövhet eller hörselskada som använder teckenspråk i undervisningen och som antigen gått på någon av de regionala specialskolorna och där 4 SOU 2011:8 Den framtida gymnasiesärskolan – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning, s. 328 ff. Riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan . följt särskolans kursplaner eller gått i skola. De kan välja individuellt program på Rgsär D/H. Det innebär dock att de inte får de utmaningar de har förutsättningar för eller kommer kunna lämna gymnasiesärskolan med ett betyg på rätt nivå i förhållande till sina förutsättningar. Det förekommer också att elever med lättare utvecklingsstörning går på introduktionsprogram/individu- ellt program vid RGD/RGH. Konsekvensen av detta är att de inte får tillgång till en utbildning anpassad till deras funktionsnedsätt- ning. Det är naturligtvis inte enkelt att åstadkomma ett utbildnings- utbud med både nationella och individuella program i gymnasie- särskolan för den begränsade målgrupp det här är fråga om. Elev- erna på nationella program bör kunna läsa gymnasiesärskole- gemensamma ämnen vid Rgsär. Det bör sedan vara möjligt att åstad- komma lösningar antingen i samarbete med kommuns övriga gymnasiesärskola eller genom att integrera gymnasiesärskoleelever inom RGD/RGH. Frågan om vilken utbildning som ska erbjudas vid Rgsär bör enligt utredningen klargöras genom avtal (se kapitel 7 om styrning och avtal). Den absoluta merparten av eleverna vid Rgsär D/H får, liksom i övriga gymnasiesärskolan, sin utbildning . Över tid har någon enstaka elev gått ett femte år, men då har det berott på att eleven inte fått sin utbildningstid tillgodosedd på grund av sjuk- dom. Undervisningen sker i små grupper på 4 till 6 elever. Elever från Rgsär D/H går i normalfallet vidare till daglig verk- samhet i sin hemkommun. Personaltätheten är hög. finns 12 lärare på heltid i verksamheten. Dessutom finns en idrottslärare på deltid. Samman- taget innebär detta en lärartäthet som motsvarar 31,6 lärare (hel- tidstjänster) på 100 elever, vilket kan jämföras med 23,0 lärare (heltidstjänster) på 100 elever i gymnasiesärskolan generellt. Att lärartätheten är högre vid Rgsär D/H beror sannolikt både på att det är en verksamhet på individuellt program och på den särskilda målgruppen. Samtliga lärare har någon form av pedagogisk utbild- ning, t.ex. förskollärare, fritidspedagog, grundskollärare högstadie- lärare, yrkeslärare och gymnasielärare. Riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan utbildning och några har utbildning i teckenspråk. Alla lärare använder teckenspråk. Kompetensen i teckenspråk varierar dock. Alla har möjlighet att gå en tvåveckors sommarkurs i teckenspråk. Dessutom har man teckenspråksutbildning en gång under terminerna. Det finns 23 elevassistenter vid Rgsär D/H. Femton av dessa, fördelade på knappt 14 årsarbetskrafter, är en gemensam resurs i verksamheten. Det innebär att det går cirka tre elever per årsarbets- kraft i den gemensamma resursen. Därutöver finns åtta assistenter som arbetar som extra resurs med nio elever som har särskilt stora behov. För att anställas som elevassistent ställs krav på gymnasie- skolans barn- och fritidsprogram, teckenspråk, körkort, kunskap om funktionsnedsättningar samt att man har arbetat med ung- domar med funktionsnedsättning. 4.4Förslag till riksrekryterande gymnasiesärskola Enligt utredningens uppfattning är dagens situation, där den verk- samhet som bedrivs endast har stöd i ett avtal mellan staten och anordnande kommun inte en tillfredsställande lösning. Att avtalet i sig behöver ses över aktualiserar behovet av en stabilare grund för verksamheten och en ökad tydlighet om uppdraget. 4.4.1Rätt till riksrekryterande utbildning regleras i skollagen Utredningens förslag: Det ska regleras i skollagen att elever som tillhör målgrupperna för utbildningen har rätt till riks- rekryterande gymnasiesärskoleutbildning. Det innebär också att det i skollagen ska finnas bestämmelser om målgrupp, ansökan, mottagande, etc. på motsvarande sätt som för RgT. Det saknas särskilda bestämmelser om den riksrekryterande gymnasiesärskoleutbildningen i kommun på motsvarande sätt som finns för den Rh-anpassade utbildningen och för utbild- ningen vid RGD/RGH. Verksamheten styrs i stället helt genom Riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan . det avtal5 mellan staten och kommun av vilket det framgår att kommunen inom sin gymnasiesärskola ska anordna särskild utbildning för elever från hela landet med utvecklingsstörning i kombination med dövhet och hörselskada (Rgsär D/H). En elev som tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan har en generell rätt att bli mottagen i gymnasiesärskolan6. Det föreligger däremot ingen särskild rätt att bli mottagen till Rgsär D/H på grund av att en elev har en utvecklingsstörning i kombination med dövhet eller hörselskada. Avtalet anger i stället ett tak för antalet elever, som får överskridas med ett visst högre elevantal om behov finns. Vidare saknas särskilda bestämmelser om mottagande och antagning till Rgsär D/H. Någon möjlighet att överklaga beslut om behörighet till Rgsär D/H finns inte heller, annat än vad som gäller tillhörigheten till målgruppen för gymnasiesärskolan, som går att överklaga till Skolväsendets överklagandenämnd7. Utredningen anser att det är av lika stor vikt för ungdomar som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp och har behov av en två- språkig miljö med både teckenspråk och svenska att få del av en sådan miljö som för elever vid RgT. Utredningen föreslår därför att ungdomarnas rätt till riksrekryterande gymnasiesärskoleutbildning ska regleras i skollagen, på motsvarande sätt som för RgT. Det innebär också att det som för RgT ska finnas bestämmelser i skol- lagen om målgrupp, ansökan, mottagande, etc. 4.4.2Målgrupperna definieras i skollagen Utredningens förslag: Ungdomar med utvecklingsstörning i kombination med dövhet eller hörselskada som har behov av en teckenspråkig undervisningsmiljö, ungdomar med utvecklings- störning i kombination med grav språkstörning som är bero- ende av teckenspråk för sin kommunikation samt ungdomar med utvecklingsstörning i kombination med dövblindhet ska tas emot vid den riksrekryterande gymnasiesärskolan RgsärT. 5Godkännande av avtal mellan staten och kommun om utbildning inom för döva/hörselskadade utvecklingsstörda elever från hela landet; regeringsbeslut (), U 1998/4354/G. 618 kap. 8 § skollagen (2010:800), 18 kap. 4 § skollagen, senaste lydelse SFS 2012:109. 728 kap. 12 § punkten 8 skollagen (2010:800), 28 kap. 12 § punkterna 7 och 8 skollagen, senaste lydelse SFS 2012:109. Riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan Ungdomar med utvecklingsstörning i kombination med syn- skada och ytterligare funktionsnedsättning ska tas emot i den riksrekryterande gymnasiesärskoleutbildningen RgsärSyn. Som en konsekvens föreslås att bestämmelserna om förlängd utbildning vid tas bort. Avtalet8 mellan staten och kommun om utbildningen vid Rgsär D/H är oprecist när det gäller målgruppen för den riks- rekryterande gymnasiesärskoleutbildningen. 1 § kommun anordnar särskild utbildning inom sin gymnasie- särskola för döva/hörselskadade utvecklingsstörda elever från hela landet som på grund av sitt funktionshinder inte kan undervisas till- sammans med andra elever i gymnasiesärskolan. Utöver att de begrepp som används är otidsenliga präglas formuler- ingen av ett synsätt som inte har stöd i dagens syn på funktions- nedsättning i skolan. Som skolform ska gymnasiesärskolan kunna ta emot alla elever i gymnasieåldern som har en utvecklings- störning, och gör det också. Det gäller även elever med flera ytter- ligare funktionsnedsättningar utöver sin utvecklingsstörning. Inom verksamhetsträningen finns exempelvis elever som har mycket svåra och komplexa funktionsnedsättningar, ofta kombinerat med svårigheter att kommunicera. Det är således inte relevant att uttrycka att en elev i målgruppen inte kan undervisas tillsammans med andra elever i gymnasiesärskolan. Att det enligt utredningens uppfattning ändå finns behov av en riksrekryterande gymnasiesärskoleutbildning för elever med utvecklingsstörning i kombination med dövhet eller hörselskada har precis som för RgT att göra med att eleverna ska ha möjlighet att söka sig till en tvåspråkig utbildningsmiljö med teckenspråk och talad svenska. Det finns en liten grupp ungdomar som på grund av sin utvecklingsstörning inte själva klarar att kommunicera på svenskt teckenspråk, utan använder tecken som stöd. 8 Godkännande av avtal mellan staten och kommun om utbildning inom för döva/hörselskadade utvecklingsstörda elever från hela landet; regeringsbeslut (), U 1998/4354/G. Riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan . ningens uppfattning ingår även dessa i målgruppen för RgsärT då de bör ges möjlighet att utvecklas i en teckenspråkig miljö. Utredningen har noga övervägt om elever med utveck- lingsstörning i kombination med språkstörning ska vara en mål- grupp för Rgsär. Med en snäv definition av språkstörning (forsk- ningsdiagnos) ska bland annat utvecklingsstörning uteslutas för att diagnosen grav språkstörning (Specific language impairment, SLI) ska kunna ställas. Vi har emellertid konstaterat att det finns enstaka elever med utvecklingsstörning som på grund av svårigheter att tolka och använda talat språk har behov av den teckenspråkiga miljön. Dessutom tar den statliga specialskolan för elever med språkstörning, , emot elever som följer särskolans kursplaner. Utredningen anser därför att elever med utvecklings- störning i kombination med grav språkstörning ska ingå i mål- gruppen. Liksom för RgT handlar detta dock endast om den lilla grupp som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation. Elever med dövblindhet föreslås ingå i målgruppen på mot- svarande sätt som för RgT, dvs. som en egen grupp. De elever det här handlar om är ofta elever som är födda med dövblindhet och som kommer från den statliga riksrekryterande specialskolan Åsbackaskolan. Det kan dock även som för RgT handla om elever med dövblindhet som förvärvats . Utredningen föreslår således att elever med utvecklingsstörning i kombination med dövhet eller hörselskada som har behov av en teckenspråkig undervisningsmiljö, ungdomar med utvecklingsstör- ning i kombination med grav språkstörning som är beroende av teckenspråk får sin kommunikation samt ungdomar med utveck- lingsstörning i kombination med dövblindhet ska tas emot vid den riksrekryterande gymnasiesärskolan RgsärT. Behovet av tecken- språk kan vara helt eller delvis. föreslår9 att det ska inrättas en riksrekryterande gymnasiesärskoleutbildning för elever med utvecklingsstörning i kombination med synskada och ytterligare funktionsnedsättningar i kommun. 9 SOU 2011:8 Den framtida gymnasiesärskolan – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning, s. 132 ff. Riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan förslag till bestämmelser i gymnasieförordningen samt föreslår att villkoren också ska regleras i avtal mellan staten och kom- mun. Utredningen föreslår att möjligheten att förlänga studietiden vid den statliga specialskolan ska begränsas till högst , dvs. motsvarande vad som gäller i övrigt för den obligatoriska skolan. Detta bland annat i syfte att det ska vara möjligt för samtliga elever att efter avslutad utbildning vid Eke- skolan kunna söka en utbildning i gymnasiesärskolan. Utredningen delar gymnasiesärskoleutredningens uppfattning att det finns behov av en riksrekryterande gymnasiesärskola för ett begränsat antal elever med synskada och ytterligare funktions- nedsättningar och föreslår därför att dessa ska ingå i målgruppen för Rgsär. Även om gymnasiesärskolan i många fall har kompetens att ta emot elever med flerfunktionsnedsättning behövs ett alternativ för att denna begränsade grupp elever ska ha möjlighet att välja utbild- ning. De äldre elever som går den förlängda utbildningen vid till och med vårterminen det kalenderår eleven fyller bör i stället ges möjlighet att gå i gymnasiesärskola, dvs. i en utbildning som är anpassad till deras åldersgrupp. Utredningen föreslår därför att elever med utvecklingsstörning med synskada och ytterligare funktionsnedsättning ska ingå i mål- gruppen för Rgsär och att de förslag som i övrigt lämnas för Rgsär i tillämpliga delar ska gälla även för RgsärSyn. Liksom Gymnasie- särskoleutredningen föreslår vi som en konsekvens att de särskilda bestämmelserna om förlängd utbildning vid tas bort. På detta sätt undviks risken att elever som går den förlängda utbild- ningen hinner bli för gamla för att kunna tas emot i gymnasie- särskolan. Eleverna får tillgång till anpassad utbildning under sam- mantaget fler år än med enbart förlängd utbildning vid . En utökad samverkan bör utvecklas mellan RgsärSyn, och Resurscenter Syn i i syfte att erbjuda ungdomarna en anpassad utbildning av hög kvalitet. 4.4.3Behov av anpassade ämnes- och kursplaner