sou · H0B380 · 2012-11-29 00:00:00 — Avtalet reglerar färdigutbild- ning i företag efter förberedande gymnasial utbildning i yrket, utbildning i företag utan förberedande gymnasial utbildning i yrket och färdigutbildning i företag efter förberedande yrkesutbildning av annan utbildningsgivare. Arbetstagaren har rätt att efter utbildningen avlägga yrkes- examen för att få yrkesbevis. Anställd som genomgår utbildning enligt avtalet benämns lärling. Arbetsgivaren ska se till att lärling- ens utbildning blir så varierd som möjligt inom ramen för företa- gets verksamhet. Arbetsgivaren ska se till att lärlingen får systema- tisk undervisning så att han tillägnar sig tillfredsställande kunskaper och färdigheter för yrket enligt av Plåt- och () fastställda anvisningar. Arbetsgivaren och lärlingen upprättar ett utbildningskontrakt under medverkan av yrkesombudet. Lärlingstiden räknas från och med dagen för utbildningskontraktets tecknande. PVYN har utar- betat ett särskilt introduktionsprogram som lärlingen måste genomföra innan denne får delta i företagets produktion. En lärling kan provanställas . Lärling undantas från turordnings- reglerna. Vid arbetsbrist ska möjligheten till fortsatt utbildning prövas. El- och energi (cirka 1 000 lärlingar/år) Mellan EIO och Elektrikerna gäller Yrkesutbildningsavtal-installa- tionsområdet, bilaga till det mellan parterna träffade Installations- avtalet. äger tillämpning vid anställning av lär- ling för utbildning till elektriker med inriktning inom elteknik, industri samt för utbildning till hissmontör. Avtalet tillämpas även vid anställning av teknikaspirant för färdighetsträning till teknik- montör. Arbetsgivaren får anställa lärling endast om denne genomgått grundutbildning och om företaget i sin verksamhet har möjlighet att under den fastställda lärotiden ge lärlingen tillfredsställande kunskap och färdighet i den yrkesspecialitet som lärlingsutbild- ningen avser. De första av utbildningstiden är prö- votid. En lärling som inte genomgått grundutbildning är skyldig att i enlighet med arbetsgivarens anvisningar söka inträde till sådan utbildning. Arbetsgivaren ska se till att lärlingen erhåller systema- tisk undervisning så att han förvärvar tillfredsställande kunskap och färdighet i den yrkesspecialitet som yrkesutbildningen avser. () anvisade utbildnings- planer ska så långt som möjligt följas. Det åligger lärlingen att efter anvisningar av arbetsledning eller utlärd yrkesarbetare, efter bästa förmåga, tillägna sig kunskap och färdighet i yrket samt att vecko- vis på lärlingstidsedel redovisa utförda arbetsmoment och att sända uppgifter till Elbranschens Lokala Yrkesnämnder (). Arbetsgivaren får anställa teknikaspirant endast om denne, med godkända betyg, genomgått lägst 3-årig gymnasieutbildning med inriktning inom avsett teknikområde. Med avsett teknikområde i gymnasieskolan åsyftas t.ex. Energiprogram, Teknikprogram eller liknande. Det åligger teknikaspirant att efter anvisning, efter bästa för- måga, delta i färdighetsträningen och tillägna sig kunskap och fär- digheter i yrket. Vid anställnings upphörande ska arbetsgivaren se till att lär- lingen/teknikaspiranten erhåller betyg med uppgift om anställ- ningstid, arbetets art samt vitsord om kunnighet och uppförande. , som är en bilaga till mellan och , gäller all av företaget på arbetsplatsen anordnad yrkesutbildning och läroplansbunden yrkesorientering, inklusive yrkesutbildning. Utanför avtalet faller utbildning som i sin helhet bedrivs av annan än företaget. Detta gäller exempelvis om företaget hyrt ut lokaler och utrustning till skola eller annan utbildningsanordnare, som där bedriver utbildningen. Avtalet innehåller bl.a. regler om arbetsplatsförlagd utbildning omfattande , men även bestämmelser som är anpas- sade till gymnasial lärlingsutbildning (Företagsintern ungdomsut- bildning). Riktlinjer, kurs- och läroplaner ska vara godkända av . Vid lärlingsutbildning ska eleven vara tillsvidareanställd i företaget, det finns dock möjlighet att efter yrkesnämndens godkännande komma överens om visstidsanställ- ning. Visstidsanställningen upphör när utbildningen upphör. Lön utgår enligt avtal med placering i utbildningshalvår med en reglering av elevens lön när nytt utbildningshalvår påbörjas. mellan och reglerar APU27, företagsförlagd utbildning eller praktik samt företagsintern utbildning s.k. lärlingsutbildning. Företagsintern utbildning följer en av yrkesnämnden godkänd läroplan. Utbildningslängden är i regel . Eleven är under utbild- ningstiden tillsvidareanställd i företaget. av elevanställningen utgör provanställning. Arbetsgivaren äger anställa/utbilda elev endast i den mån han i sin verksamhet har möjlighet att under den fastställda lärotiden meddela tillfreds- ställande kunskaper och färdigheter i det yrke som utbildningen avser. Företaget är huvudman för utbildningen. Eleven ska genom företagets försorg ges möjlighet att läsa in allmänna ämnen som svenska, engelska och matematik på gymna- sienivå och om företaget bedömer det lämpligt även teoriavsnitt 27 I gymnasieskolan används numera APL i stället för APU som benämning. Lärlingsavtal planläggs och upprättas genom företagets försorg. Yrkesförberedande utbildning föregås alltid av en lokal överenskommelse innan utbildningen startar. Det åligger arbetsgivaren att anordna undervisningen på sådant sätt att elev kan förvärva tillfredsställande teoretisk kunskap och praktisk färdighet i det yrke som utbildningen avser. Det åligger eleven att efter anvisningar av arbetsgivare, arbetsledare eller utlärd yrkesarbetare att efter bästa förmåga tillägna sig kunskap och färdighet i yrket samt att iaktta för eleven gällande ordnings- och skyddsföreskrif- ter. För uppsägning eller hävande av anställning gäller reglerna i lagen om anställningsskydd. Vid eventuell permittering eller upp- sägning på grund av arbetsbrist ska elev i utbildning undantas från turordningen. Frisör (cirka 1 000 i färdigutbildning efter grundutbildning och cirka 50 anställda i företagsförlagd traineeutbildning (traditionell lärling) Mellan Frisörföretagare och Handels gäller Riksavtal avseende Frisörbranschen. Parterna har också träffat ett utbild- ningsavtal. En behörig frisör kan få sin utbildning genom gymnasieskolans hantverksprogram inriktning frisör, genom av Frisörernas yrkes- nämnd (FYN) godkänd privat frisörgrundutbildning eller genom företagsförlagd traineeutbildning. Efter grundutbildning på gymna- sieskola eller privat godkänd skola krävs företagsförlagd färdigut- bildning på frisörföretag. Elev/trainee som vill bli behörig frisör har en utbildningsbok där antal timmar och provresultat förs in. Utbildningen avslutas med gesällprov. Anställning för trainee- och färdigutbildning är ett avtal om anställning . Anställningen omfattar tiden till dess att arbetstagaren avklarat utbildningsnivå 4. Vid nivå 1–3 kan anställningen avbrytas . Den som öns- kar avbryta anställningen ska lämna skriftlig underrättelse om detta minst i förväg. Vid nivå 4 kan anställningen endast avslu- tas på arbetstagarens initiativ och upphör efter det att skriftlig underrättelse lämnats. Stål och Metall / Metall Parterna har kommit överens om ett avtal angående yrkesnämnder och yrkesutbildning. Avtalet har bestämmelser om dels företags- förlagd utbildning, som avser av grund- eller gymnasieskola anord- nad utbildning som delvis förlagts till arbetsställe utanför skolan och övrig arbetsplatsförlagd utbildning. Vid övrig arbetsplatsför- lagd utbildning är eleven anställd och riktlinjer, kursplaner, pro- grammål och läroplaner ska vara godkända av yrkesnämnderna inom branschen. Yrkesnämnderna ska godkänna utbildningen och lokal överenskommelse om utbildningens genomförande ska träffas innan utbildning påbörjas. Eleven är anställd mot- svarande utbildningstidens längd. I de fall utbildningen är har eleven företrädesrätt till anställning. Vid upp- sägning pga arbetsbrist ska eleven undantas från turordningen. har även yrkesutbildningsavtal med Teknikföretagen, Motorbranschen och avtalsområden inom industri och kemi. Avtalet ska tillämpas på all yrkesutbildning och praktik som bedrivs på företag, oavsett nivå, form och huvudman. Mellan parterna finns avtal angående yrkesutbildningsfrågor. Med lärling avses i avtalet medarbetare under grundutbildning med utbildningskontrakt och utbildningsplan anpassad efter Skol- verkets kursplaner för gymnasieskolan. En lärling är anställd tills vidare med en prövotid . De centrala parterna ska, i första hand genom Grafiska Yrkesnämndens försorg, kunna kontrollera pågående och utvärdera genomförd utbildning för att säkerställa utbildningens kvalitet. Företag som anställer lärling ska ge medarbetare tillfredsställande kompetens, både teoretisk och praktisk, inom det yrke eller befattning som utbildningen avser. Utan hinder av LAS §§ 25, 25 a äger arbetsgivare tidsbegränsat anställa lärlingar och elever under utbildning. Vid uppsägning pga. arbetsbrist ska lärlingar samt elever under utbildning anses utgöra en egen turordningskrets. I samband med arbetsbristuppsägningar ska särskild hänsyn tas till lärlingars samt elevers behov av att kunna fullfölja sin yrkesutbildning och att få fotfäste på arbets- marknaden. GS har även avtal med TMF. I och Stopp- möbelavtalet finns avtalsbestämmelser om Avtal om företags- förlagd utbildning, lärlingsutbildning m.m. liksom , kollektivavtal för tobaksindustrin och för vin- och spritindustrin mellan Livsme- delsföretagen och , innehåller bilaga om utbildning och kompetens som reglerar frågor kring bl.a. kompetensutveckling, arbetsplatsförlagd utbildning, yrkesteknisk färdigutbildning, lärlingsutbildning, praktikarbete och kvalificerad yrkesutbildning. Yrkesteknisk färdigutbildning avser en inskolning i kommande arbetsuppgifter efter avslutad grundläggande utbildning inom gymnasieskolans yrkesinriktade program. Delta- garna är anställda. Med lärlingsutbildning avses yrkesutbildning som kan bedrivas dels i företagets regi, dels som gymnasial lärlingsutbildning enligt läroplaner som fastställts gemensamt av arbetsmarknadens parter. Om lärlingsutbildning bedrivs i företagets regi är deltagarna anställda i företaget. Om lärlingsutbildningen bedrivs som gym- nasial utbildning är deltagarna anställda i företaget som är förlagd till arbetsplatsen. Praktikarbete syftar till att ge studerande praktiska kunskaper och erfarenheter som komplement till och stöd för teoretiska stu- dier i den omfattning som den aktuella läroplanen anger. Delta- garna är anställda i företaget. Inom bageri- och konditoribranschen finns tilläggsavtal som reglerar grundläggande yrkesutbildning i företag och arbetsplats- förlagd utbildning. Med grundläggande företagsintern utbildning avses en av före- taget anordnad utbildning där eleven/deltagaren är anställd i före- taget. Grundläggande företagsintern yrkesutbildning kan vara traditionell lärlingsutbildning, yrkesteknisk färdigutbildning efter gymnasieskola och arbetsmarknadsutbildning för anställd person. Elev/deltagare i grundläggande företagsintern yrkesutbildning ska vara anställd i företaget. Överenskommelse om anställning får träffas i enlighet med gällande kollektivavtal (12 månader). Den traditionella lärlingsutbildningen är 3-årig och ska omfatta praktisk och teoretisk undervisning och bedrivas enligt de riktlinjer och läroplaner som utfärdats av de avtalsslutande parterna. Lär- lingen ska om han/hon så önskar ges möjlighet att delta i undervis- ning i sådana allmänna ämnen som ingår i gymnasieskolans livsme- delstekniska linjer eller livsmedelsprogram, där sådan utbildning kan erbjudas på orten. Överenskommelse om traditionell lärlings- utbildning träffas mellan arbetsgivaren och lärlingen. Elev som genomgått grundläggande yrkesutbildning för bageri- och konditoribranschen inom gymnasieskolan program ska efter avslutad grundutbildning erhålla yrkesteknisk färdigutbildning i branschföretag. Den yrkestekniska färdigutbildningen ska företrä- desvis vara en inskolning i kommande arbetsuppgifter och syfta till att ge kunskaper och färdigheter motsvarande fullgod yrkesarbeta- res. För elev med 3-årig gymnasial branschutbildning ska den yrkestekniska färdigutbildningen omfatta 6 månader. Den yrkes- tekniska färdigutbildningen genomförs enligt en lokalt upprättad plan. Utbildningen kan därvid i samråd med yrkesombudet ges annan omfattning än den ovan angivna. Vägledande vid denna bedömning bör vara elevens yrkestekniska färdighet, produktio- nens art och arbetsuppgifternas svårighetsgrad. Bilaga till reglerar grundläggande yrkesutbildning i företag. Med grundläggande företagsintern yrkesutbildning avses en av företaget anordna utbildning där eleven/deltagaren är anställd i företaget. Grundläggande företagsintern yrkesutbildning kan vara yrkesteknisk färdigutbildning efter gymnasieskola och arbetsmark- nadsutbildning för anställd personal. Den yrkestekniska färdigut- bildningen ska företrädesvis vara en inskolning i kommande arbets- uppgifter och syfta till att ge kunskaper och färdigheter mot- svarande fullgod yrkesarbetares. För elev med 3-årig gymnasial branschutbildning ska den yrkestekniska färdigutbildningen omfatta 6 månader. Den yrkestekniska färdigutbildningen genomförs enligt en lokalt upprättad plan. Utbildningen kan därvid i samråd med yrkesombudet ges annan omfattning än den ovan angivna. Vägledande vid denna bedömning bör vara elevens yrkestekniska färdighet, produktionens art och arbetsuppgifternas svårighetsgrad. Elev/deltagare i grundläggande företagsintern yrkesutbildning ska vara anställd i företaget. Överenskommelse om anställning får träffas i enlighet med gällande kollektivavtal (12 månader). VVS- och fastighet (cirka 700 ) , bilaga till mellan VVS Företagen och , reglerar utbildning till branschcertifierad VVS- montör, industrirörmontör, och isoleringsplåtsla- gare. Avtalet reglerar anställning som företagslärling eller för fär- digutbildning. Anställning är tillsvidare. Efter överenskommelse med parternas utbildningsansvariga får avtal om tidsbegränsad anställning ske även i andra fall än de som anges i anställnings- skyddsöverenskommelsen i . Företagslärling är prov- anställd . Utbildningen omfattar normalt dels grundutbildning från gymnasieskolans 3-åriga yrkes- utbildning VVS och fastighetsprogrammet eller 3-årig grundläg- gande lärlingsutbildning (företagslärling) och dels färdigutbild- ning i företag, för VVS-, och industrirörmontörer (3–5 utbild- ningsperioder enligt VVS Branschens Yrkesnämnds (VVS-YN) anvisningar, huvudregel är 4 perioder) och för isoleringsmon- törer (1–3 utbildningsperioder, huvudregel är 2 perioder) enligt av VVS-YN fastställd utbildningsplan. Företaget ska ge undervisning och handledning, som syftar till goda kunskaper och färdigheter i yrket. Gällande utbildningsplan och anvisningar ska följas. Företa- get ska fortlöpande verifiera kunskapsprov och utföra praktiska moment på . Anställda under utbildning är skyldig att delta i utbildning och tillägna sig kunskaper och färdigheter i yrket. Den anställde utför fortlöpande den kunskapstest som finns på samt registrerar de praktiska moment som utförts . Färdigutbildningen i företag avslutas med ett av VVS-YN fastlagt branschprov. I avtalet finns regler om turordningsenhet. Turordningen fastställs i samråd med parternas utbildningsansvariga. 3.3Stimulanser för anställning av unga I syfte att öka arbetskraftsefterfrågan på unga har regeringen halve- rat arbetsgivaravgiften för unga upp till , från till 15,49 procent.28 Arbetsgivaravgifterna för unga består av hela ålderspensionsavgiften och en fjärdedel av övriga delavgifter. 28 arbetsgivaravgift för ungdom upp till är . Arbetsgivare har även möjlighet att få ekonomisk ersättning som motsvarar hela arbetsgivaravgiften (dvs. ) om de anställer ungdomar mellan under förutsättning att anställningen avser ungdomar som varit utanför arbetslivet (stöd för nystartsjobb). I det s.k. ungdomspaketet i budgetpropositionen före- slår regeringen en förstärkning av nystartsjobben för ungdomar som varit utanför arbetslivet . Stödet ska då mot- svara dubbla arbetsgivaravgiften. För arbetsgivare som vill anställa unga som har svårt att få jobb finns olika möjligheter att få subventioner för en anställning. För- utom Nystartsjobb finns möjlighet att få bidrag till lönekostna- derna vid anställning av en invandrarungdom (instegsjobb). Inom ramen för Jobbgaranti för ungdomar finns möjligheter att låta en ung, arbetslös person praktisera (högst )29. Den som praktiserar får under praktiken aktivitets- stöd eller utvecklingsersättning. En arbetsgivare kan också ta hjälp av en praktikant med yrkes- kompetens, för att komplettera personalstyrkan och se om perso- nen på passar.30 Det arbetsmarknadspolitiska programmet Arbetsplatsintro- duktion är avsett för arbetssökande med begränsad erfa- renhet från svensk arbetsmarknad som är väl motiverade och har förutsättningar att ta ett arbete direkt. En arbetsförmedlare coachar och hjälper till med introduktionen upp . I första hand handlar introduktionsstödet om praktiska frågor samt språk- liga, sociala och kulturella frågor. 29Se exempel Unga jobb avsnitt 2.5.2. 30http:///For-arbetsgivare/Stod-och-service/Fa-extra- stod/Ungdomar.html har restaurangmomsen sänkts från till . Den halverade restaurangmomsen förväntas stärka ungas jobbchanser då restaurangbranschen står för det första steget in på arbetsmarknaden för många ungdomar. Lägre kostnader i kollektivavtalen Även kollektivavtalen innehåller bestämmelser som innebär en lägre kostnad för att anställa yngre, t.ex. betalas pensionsavgifter inte förrän från eller 25 år.31 Många avtal innehåller även lägstlöner bestämda utifrån exempelvis ålder, kompetenskrav, erfarenhet i form av yrkesvana/branschvana, anställningstid eller någon kombination av detta.32 3.4Varför anställs inte fler unga? Såsom framgått ovan finns det många möjligheter för arbetsgivare att anställa unga. Generellt sett är det billigare att anställa en ung person (under ) eftersom arbetsgivaravgiften är (till skillnad mot för äldre). Kollektivavtalsreglerade avgifter kan också vara lägre för yngre. För den som anställer en ung person (under ) som varit utanför arbetslivet kan arbetsgivaren få eko- nomisk ersättning som motsvarar hela arbetsgivaravgiften (Nystarts- jobb). En förklaring som ges till att ungdomar inte anställs är svårig- heterna att hitta arbetskraft med de kvalifikationer som arbets- givaren efterfrågar. Enligt har återkommande enkäter avseende företagens rekryteringsarbete visat att omkring en femtedel av alla rekryteringar ställs in på grund av att man inte kan hitta sökande med rätt utbildningsbakgrund.33 31I t.ex. KAP-KL (pensionsavtal för kommuner, landsting, regioner och arbetsgivar- förbundet ) börjar pensionsavgift om betalas från ålder. 32Medlingsinstitutets årsrapport, Avtalsrörelsen och lönebildningen 2011, sid. 148. Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät . Ett sätt att medverka till att arbetskraften får efterfrågade kvali- fikationer är att arbetsgivaren tar ett större ansvar för att utbilda arbetstagaren. Utredningen kan konstatera att det finns ungefär 100 kollektivavtal med utbildningsinnehåll som ger möjlighet att anställa och utbilda ungdomar. Dessa möjligheter tas inte tillvara i någon större utsträckning. Det finns flera förklaringar till detta. Dels är avtalen, som träffats centralt, inte alltid kända i företagen, dels har arbetsgivaren svårt att tillhandahålla ett utbildnings- innehåll. I de avtal där anställningsavtal endast kan ingås med stöd av lokal överenskommelse har få sådana träffats. Ungdomar har i allmänhet mindre erfarenhet av arbetslivet än medelålders arbetssökande. Även om de är välutbildade kan det vara svårt för en arbetsgivare att bedöma deras produktivitet. En genomförd utbildningsanställning skulle kunna bidra till att minska denna konkurrensnackdel och underlätta för unga att konkurrera om jobben. Av kommittédirektivet (2011:87) framgår att utredningen ska före- slå en ny lagreglerad anställningsform med utbildningsinnehåll för unga – lärlingsprovanställning. Om det bedöms lämpligt, ska utredningen föreslå en annan benämning på anställningsformen än lärlingsprovanställning. I kapitlet diskuteras innebörden av begreppet lärlingsutbildning, dess varierande tillämpning i , internationella erfarenheter av lärlingsutbildning och varför utredningen bedömer att begreppet inte är lämpligt att använda i anslutning till den nya anställningsformen med utbildningsinnehåll. Begreppet lärlingsutbildning används i många olika sammanhang i . Det finns en tendens till att utvidga innebörden till arbets- platsförlagt lärande och praktik i största allmänhet och i en mängd olika former. Den klassiska lärlingsutbildningen har en bestämd innebörd. Det handlar om en utbildning där arbetslivet tar ett avgörande ansvar, där lärlingen är anställd och utbildningen är relaterad till ett erkänt yrke. I har legitimationsyrkesprincipen inte haft någon större utbredning.1 De lärlingsutbildningar som kommer närmast den klassiska formen finns inom vissa branscher och regleras i parternas utbildningsavtal (se kapitel 3). 1 Legitimationen utgör det mest framträdande beviset på en yrkesutövares kompetens inom hälso- och sjukvården. I flera fall är legitimationen en förutsättning för annan behörighet som t.ex. ensamrätt att utöva yrket och rätt till yrkestitel. Bestämmelser om legitimation, ensamrätt till yrke, skyddad yrkestitel och skyddad specialistbeteckning för ett antal vårdyrken finns i patientsäkerhetslagen (2010:659). Lärlingsutbildning är ett begrepp och en företeelse med historiska anor. Lärlingsutbildning etablerades för att organisera och kvali- tetssäkra tillverkningen inom det medeltida hantverket. Lagstift- ning runt lärlingsutbildningen var en del av en detaljrik social och ekonomisk reglering inom hantverkssektorn – i delar en mot- svarighet till tjänstehjonslagstiftningen inom den agrara sektorn. Även om lärlingsutbildningens betydelse har förändrats är denna form för yrkesutbildning fortfarande viktig i samhället och i flera länder till och med den helt dominerande formen för yrkes- utbildning. Centrala element i lärlingsutbildningen Det går att urskilja några centrala element i den klassiska lärlings- utbildningsinstitutionen. Det handlar till att börja med om rela- tionen mellan lärlingen/lärjungen och handledaren/mästaren. Handledaren har ett bredare ansvar för lärlingen som går utöver lärande- och produktionsfrågorna. I idealfallet fungerar handleda- ren både som en på en arbetsplats och som en förebild som vuxen. Att ta emot en lärling uppfattas som ett ansvarsfullt åta- gande. Lärlingen ska känna ett betydande mått av trygghet i utbild- ningen/anställningen – det är avgörande för framgångsrikt lärande och successivt mer effektiva arbetsinsatser. Lärandet utvecklas huvudsakligen i direkt anslutning till pro- duktionen. Det betyder inte att lärandet är ostrukturerat. Lärlingsutbildningen skiljer sig från sedvanlig praktik genom att det finns en tydlig målbeskrivning för lärandet och genom att handledningen baseras på en utbildningsplan. Planen ska ta sin utgångspunkt i en tillväxt av lärandet. Det är också centralt att lärandet kontinuerligt prövas och dokumenteras. I takt med att lärandet utvecklas ökar lärlingens arbetsförmåga. Från att i inled- ningen av utbildningen ha varit en ekonomisk belastning – genom att lönen vida överstigit produktiviteten – ökar nu lärling- ens prestationer. I slutskedet får arbetsgivaren (mästaren) avkast- ning på sina tidigare uppoffringar genom att lärlingens lön under- stiger produktiviteten. Detta även om vi tar hänsyn till att lärling- ens lön stiger som en följd av det ökade lärandet under anställ- ningstiden. Inom den traditionella lärlingsutbildningen är ett så kallat erkänt yrke målet för all utbildning. Yrket förknippas med sär- skilda kvalifikationer och avgränsade funktioner.