sou · H0B317d2 · 2012-05-02 00:00:00 — Utredaren ska beakta det arbete som utförs inom ramen för Översyn av missbruks- och beroendevården (dir. 2008:48) och (dir. 2007:168) liksom inom ramen för andra utredningar eller statliga kommittéer som arbetar med frågor som anknyter till denna utredning. Utredaren ska beräkna och redovisa kostnaderna för de åtgärder som föreslås och även lämna förslag på finansiering av eventuella offentliga åtaganden. Förslagens konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män ska analyseras. Utredaren ska i övrigt be- akta de krav på konsekvensbeskrivningar som finns i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om översyn av den psykiatriska tvångsvårdslagstiftningen (S 2008:09) (S 2008:09) ska, utöver uppdrag som givits i tidigare direktiv, överväga vilka regler som bör gälla i fråga om en intagen som har förts över från en anstalt eller ett häkte till en vård- inrättning eller en undersökningsenhet för frivillig psykiatrisk vård eller rättspsykiatrisk undersökning, uppmärksamma barn som vårdas inom den psykiatriska tvångsvården samt redogöra för de följder som utredningens förslag har på hälso- och sjukvård och socialtjäst ur ett patient- och brukarperspektiv samt ur ett organisatoriskt per- spektiv. Dessutom förlängs utredningstiden. Uppdraget ska redovisas . Med stöd av regeringens direktiv tillkallade chefen för en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård samt lämna förslag till ny lagstiftning på området. Utredaren ska enligt direktiven göra lag- stiftningen så pedagogisk och lättillgänglig som möjligt och dess- utom anpassa den till de etiska, medicinska och juridiska krav som bör ställas i samband med tvångsomhändertagande av personer med psykisk sjukdom. Utredaren ska även utgå ifrån att en större re- form med utgångspunkt i förslag (SOU 2002:3) när det gäller psykiskt störda lagöverträdare kommer att En ytterligare utgångspunkt för utredarens arbete är att staten ska ta över ansvaret för de kostnader inom den psykiatriska tvångsvården av psykiskt störda lagöverträdare som orsakas av kraven på samhällsskydd. Bland de frågor som utredaren särskilt ska be- handla ingår om de tvångsåtgärder som får vidtas är adekvata eller om det behövs förändringar. Tvångsvårdslagstiftningens tillämplighet i fråga om intagen i anstalt eller häkte Enligt kriminalvårdslagstiftningen kan den som är intagen i anstalt och häkte under vissa förutsättningar föras över till en sådan sjuk- vårdsinrättning eller undersökningsenhet som avses i 6 § lagen om rättspsykiatrisk vård (1991:1129), se 37 § lagen (1974:203) om kri- minalvård i anstalt och 26 § lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. Vid frivillig psykiatrisk vård och rätts- psykiatrisk undersökning, då tvångsvårdslagstiftningen inte är direkt tillämplig, anges att bestämmelserna i 18–24 §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård samt vissa bestämmelser i 8 § lagen om rättspsykiatrisk vård ska tillämpas. Regelverket, som infördes i sam- band med psykiatrireformen, har gett upphov till vissa tillämp- ningssvårigheter, inte minst vid de rättspsykiatriska undersöknings- enheterna. Förslag om en annan ordning när det gäller den som är häktad har lämnats av i betänkandet Ny häktes- lag (SOU 2006:17). En konsekvens av att den psykiatriska tvångsvårdslagstiftningen ska tillämpas när en intagen har förts över från en anstalt eller ett häkte till en vårdinrättning eller en undersökningsenhet för psykiatrisk vård eller rättspsykiatrisk undersökning är att rätten att vidta tvångsåtgärder av ordnings- och säkerhetsskäl är mer begränsade än om den intagne hade varit kvar i anstalten eller häktet. För att till- godose behovet av adekvata tvångsåtgärder finns det skäl att ut- redaren särskilt överväger vilka regler som bör gälla i fråga om en intagen som har förts över från en anstalt eller ett häkte till en vårdinrättning eller en undersökningsenhet för frivillig psykiatrisk vård eller rättspsykiatrisk undersökning. Barn som vårdas inom psykiatrisk tvångsvård Enligt utredningens direktiv från ska utredaren ha ett anhörig- och barnperspektiv i sitt arbete. Detta avser i första hand att uppmärksamma exempelvis de behov av stöd i olika former som barn och andra anhöriga till personer som tvångsvårdas efter- frågar och behöver. Utöver detta ska utredaren i sitt arbete också uppmärksamma de barn, om än ett fåtal, som vårdas inom den psykiatriska tvångsvården. Exempelvis ska utredaren se över före- komst, eventuella risker och lämplighet med att barn och vuxna ibland tvångsvårdas på samma psykiatriska avdelningar. Utredaren ska, inför sina överväganden, ta hänsyn till barns egna erfarenheter och synpunkter på dessa områden. Förslagens konsekvenser för hälso- och sjukvård och socialtjänst Hälso- och sjukvård som ges inom tvångs- och rättspsykiatrin reg- leras i huvudsak av hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Utöver det finns kompletterande föreskrifter i tvångsvårdslagstiftningen rörande tvångsåtgärder. Utredaren ska i sin konsekvensbeskrivning utförligt beskriva konsekvenser av utredningens förslag för hälso- och sjukvård samt socialtjänst i ett patient- och brukarperspektiv. I den mån utredarens förslag har organisatoriska konsekvenser för hälso- och sjukvården eller socialtjänst ska även en beskrivning av dessa ingå i konsekvensbeskrivningen. Enligt tidigare direktiv från skulle uppdraget redo- visas slutligt . Upp- draget ska i stället redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om översyn av den psykiatriska tvångsvårdslagstiftningen (S 2008:09) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård samt lämna förslag till ny lagstiftning på området (dir. 2008:93). En utgångspunkt för utredarens arbete ska vara att göra lagstiftningen så pedagogisk och lättillgänglig som möjligt och dessutom anpassad till de etiska, medi- cinska och juridiska krav som bör ställas i samband med tvångs- omhändertagande av personer med psykisk sjukdom. Regeringen beslutade att förlänga utred- ningstiden till (dir. 2009:93). Regeringen beslutar att utredningens uppdrag ska förlängas på så sätt att redovisning ska ske . Tilläggsdirektiv till Utredningen om översyn av den psykiatriska tvångsvårdslagstiftningen (S 2008:09) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en över- syn av den psykiatriska tvångsvårdslagstiftningen (dir. 2008:93). En utgångspunkt för utredarens arbete skulle vara att göra lagstift- ningen så pedagogisk och lättillgänglig som möjligt och dessutom anpassad till de etiska, medicinska och juridiska krav som bör ställas i samband med tvångsomhändertagande av personer med psykisk sjukdom. Regeringen beslutade att förlänga utrednings- tiden till (dir. 2009:93) och förlängdes utredningens uppdrag till (dir. 2010:88). Regeringen beslutar att utredningens uppdrag ska förlängas . Uppdraget ska istället redovisas . Utformningen av kravet på tillräknelighet kan illustreras genom följ- ande frågeschema. Lider gärningsmannen av något av de fyra grund- tillstånden? a)Allvarlig psykisk störning? b)Tillfällig sinnesförvirring? c)Svår utvecklingsstörning? d)Allvarligt demenstillstånd? Om svaret är nej på samtliga punkter (a–d) -> gärningsmannen uppfyller kravet på tillräknelighet. Om svaret är ja på en (eller flera) av punkterna a–d -> fortsätt till fråga 2. Har gärningsmannen till följd av det eller de grundtillstånd som han eller hon lider av saknat förmåga att förstå gärningens innebörd i den situation i vilken han eller hon befann sig? Om svaret är ja -> fortsätt till fråga 4. Om svaret är nej -> fortsätt till fråga 3. Har gärningsmannen till följd av något eller några av grundtillstånden saknat förmåga att anpassa sitt handlande efter en sådan förståelse? Om svaret är ja -> fortsätt till fråga 4. Om svaret är nej -> gärningsmannen uppfyller kravet på tillräk- nelighet. Har gärningsmannen i anslutning till gärningen själv vållat sin bristande förmåga genom rus eller på något annat sätt? Om svaret är ja -> gärningsmannen uppfyller kravet på tillräk- nelighet. Om svaret är nej -> gärningsmannen uppfyller inte kravet på tillräknelighet. Ekonomiska konsekvenser av psykiatrilagsutredningens förslag EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG och Analys, , SE-191 35 Tel: , E-post: EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG Organisation och struktur ....................................................................................................... Ärendeutveckling, vårdplatser och antal patienter................................................................. Den rättspsykiatriska säkerhetsklassificeringen.................................................................... Kostnaderna för den rättspsykiatriska vården .............................................................................. Samhällets kostnader över tiden........................................................................................... Producerad och konsumerad vård inom slutenvården......................................................... Personalkostnader och övriga kostnader.............................................................................. Kostnader per patient och vårddag....................................................................................... Förutsättningar och antaganden för de ekonomiska konsekvensberäkningarna......................... Inflöde, vårdtider, platsbehov och kostnader per plats........................................................ Vårdscenario för otillräkneliga med ej risk för återfall ......................................................... Vårdscenario för otillräkneliga med påtaglig risk för återfall................................................ Vårdscenario för tillräkneliga med ej risk för återfall............................................................ Vårdscenario för tillräkneliga med påtaglig risk för återfall.................................................. Vårdscenario för personer med utvecklingsstörning............................................................ Ekonomiska konsekvenser av psykiatrilagsutredningens förslag.................................................. Kostnaderna för psykiskt störda lagöverträdare................................................................... Fördelning av kostnader mellan olika huvudmän enligt utredningens huvudförslag........... Fördelning av kostnader mellan olika huvudmän enligt ett alternativt förslag.................... EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG Samhällets kostnader i anslutning till rättspsykiatrisk vård beräknas ha uppgått till totalt . Landstingens kostnader beräknas sammantaget ha uppgått till medan kommunerna, Kriminalvården och stod för de övriga kostnaderna. Om förslag genomförs förväntas den psykiatriska vården enligt LPT och HSL bli dyrare än den rättspsykiatriska vårdens kostnader i nuvarande system. Hur mycket kostnaderna ökar beror på hur inflödet och vårdtiderna kommer att bli för olika påföljder och personkategorier samt hur personalintensiv vården inom de olika påföljderna förväntas vara. Under förutsättning att inflödet till den psykiatriska vården enligt LPT och HSL i genomsnitt kommer att vara 300 personer uppskattas att kostnaderna för den psykiatriska vården enligt LPT och HSL kommer att bli dyrare priser om psykiatrilagsutredningens förslag genomförs. I huvudsak beror kostnadsökningen på den ambitionshöjning som föreslås genom att delar av den nuvarande rättspsykiatriska vården kommer att ersättas av s.k. särskilda skyddsåtgärder i sluten och öppen form. Vården på denna typ av enheter bedöms bli mer personalintensiv jämfört med nuvarande rättspsykiatrisk vård vilket tillsammans med långa vårdtider får stort genomslag på kostnaderna. Utredningen föreslår också att landstingen blir huvudmän för psykiatrisk vård enligt LPT och HSL på region- och länskliniker, medan staten föreslås få ansvaret för verksamhet som bedrivs på särskild skyddsåtgärd i sluten och öppen form med undantag för boende i öppen skyddsåtgärd. Kriminalvården föreslås vara huvudman för de personer som döms till fängelse eller slutet boende. Kommunernas ansvar kommer även fortsättningsvis att styras av socialtjänstlagen (SoL) och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Därigenom kommer det också ske en kraftig omallokering av kostnaderna mellan landstingen och staten. Kostnaden för verksamhet som bedrivs på särskild skyddsåtgärd i sluten och öppen form med undantag för boende i öppen skyddsåtgärd uppskattas till priser. EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG På uppdrag av (S 2008:09) har och Analys arbetat med en ekonomisk konsekvensanalys av psykiatrilagsutredningens förslag. Enligt direktiven i utredningen är en av utgångspunkterna för utredarens arbete att staten ska ta över ansvaret för de kostnader inom den psykiatriska tvångsvården av psykiskt störda lagöverträdare som orsakas av kraven på samhällsskydd.1 Utredaren ska mot denna bakgrund bland annat analysera följande: Beräkna kostnaderna för den rättspsykiatriska vården. Frågan om kostnaderna har tidigare behandlats i betänkande och i Nationell psykiatrisamordnings delbetänkande. Utredaren ska fördjupa beräkningarna och ytterligare problematisera frågan i denna del. En särskilt viktig fråga är hur stora kostnader som kan hänföras till samhällsskyddet inom den psykiatriska tvångsvård som ges till psykiskt störda lagöverträdare. Utredaren ska analysera och lämna förslag till formerna för en statlig finansiering av de kostnader inom den psykiatriska tvångsvården av psykiskt störda lagöverträdare som orsakas av kraven på samhällsskydd. Beräkningarna ska avse kostnader för såväl landsting som kommuner. Utredaren ska uppmärksamma regionala och lokala skillnader när det gäller kostnaderna. Utredaren ska även analysera vilka andra eventuella ekonomiska konsekvenser ett genomförande av betänkande kan få för den psykiatriska vården. För konsekvensberäkningarna i föreliggande rapport har en ekonomisk simuleringsmodell utvecklats. Viktiga antaganden om inflöde, vårdtider och genomsnittliga kostnader per plats i modellen bygger på den kunskap och erfarenhet som psykiatrilagsutredningens experter och sakkunniga besitter med beaktande av den faktabaserade information som finns inom området. Till bedömningen tillkommer också granskningar av tidigare bedömningar från liknande offentliga utredningar, rapporter från samt data från SKL:s karläggning av den psykiatriska heldygnsvården. Kontakter med personer på region- och länskliniker samt kommuner har också varit viktiga källor till information. 1 Enligt direktiven 2008:93 skall en särskild utredare göra en översyn av lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård samt lämna förslag till ny lagstiftning på området. EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG Psykiatrin i delas in i allmänpsykiatri, rättspsykiatri och barn- och ungdomspsykiatri (BUP). Rättspsykiatrin delas i sin tur in i rättspsykiatrisk vård, för vilken landstingen är huvudmän, och rättspsykiatrisk undersökningsverksamhet. Den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten bedrivs av () som bedriver arbete inom framförallt 1) rättspsykiatriska undersökningar i brottmål och läkarintyg som avses i 7 § lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål samt 2) utredningar om risk för återfall i brottslighet enligt lagen (2006:45) om omvandling av fängelse på livstid. undersöker på uppdrag av domstol om en person som är åtalad för brott har begått detta under påverkan av en allvarlig psykisk störning och kartlägger om det finns förutsättningar att överlämna den misstänkte till rättspsykiatrisk vård. Inom rättspsykiatrin vårdas framförallt personer som via ett domstolsbeslut har överlämnats till rättspsykiatrisk vård. Utöver detta tillkommer även vård av personer från häkte eller fängelse samt svårt sjuka personer som kräver speciell omvårdnad och säkerhet. Enligt Hälso- och sjukvårdslagen (HSL) har sjukvårdshuvudmännen skyldighet att erbjuda hälso- och sjukvård även till dem som vårdas enligt (LRV). Rättspsykiatrisk vård skall ges i enlighet med den vetenskap och beprövade erfarenhet som allmänt gäller inom hälso- och sjukvården. Kraven på innehåll och kvalitet i rättspsykiatrisk vård är i stora delar detsamma som inom övrig vård, men inom den rättspsykiatriska vården vårdas även patienter som på grund av sin farlighet måste vistas på enheter med ett visst säkerhetsskydd för att tillgodose samhällsskyddet. Dessutom är behandlingen inriktad på att förebygga återfall i brott. Patienterna inom den rättspsykiatriska vården har ofta svårbehandlade tillstånd, dålig eller ingen behandlingsmotivation och långa vårdtider. Ett av syftet med vården enligt LRV är att få patienten i sådant skick att risken för återfall i brottslighet av allvarlig art på grund av den psykiska störningen minimeras. Syftet med vården är också, som vid all annan hälso- och sjukvård, att förbättra hälsan och öka livskvaliteten, vilket skall främja ett självständigt liv ute i samhället på samma villkor som för andra. 3.2Ärendeutveckling, vårdplatser och antal patienter Statistik över ärendeutvecklingen från RMV visar att antalet rättspsykiatriska undersökningar minskade (se diagram 3.1). Därefter har de ökat något och uppgick antalet ärenden till 526.2 Jämfört med 2010 motsvarar det en ökning och enligt RMV:s 2 Av de 526 rättspsykiatriska undersökningarna blev personer häktade och satta på fri fot. Antalet expedierade intyg för en § 7-undersökning uppgick till 1 447. EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG egen bedömning innebär det att antalet expedierade utlåtanden åter har hamnat på en mer normal nivå. Antalet personer som har överlämnats till rättspsykiatrisk vård har också minskat till följd av färre undersökningar och 2010 var det knappt 234 personer som överlämnades till rättspsykiatrisk vård. finns det ännu ingen statistik, men troligtvis har även antalet dömda ökat och närmat sig en mer normal nivå som av utredningen uppskattas till omkring 300 personer. Andelen dömda personer med särskild utskrivningsprövning har legat på en förhållandevis jämn nivå och uppgår till . Antalet rättspsykiatriska undersökningar och antalet personer som har överlämnats till rättspsykiatrisk vård 2000-2010. Flest platser inom den psykiatriska heldygnsvården finns inom allmänpsykiatrin följt av rättspsykatrin (se diagram 3.2). har antalet platser legat på ungefär samma nivå och 2010 fanns det ungefär 1 100 platser inom den rättspsykiatriska slutenvården medan antalet vårdade patienter uppgick till nästan 2 300 personer. Antalet platser i den psykiatriska heldygnsvården . Källa: SKL:s kartläggning av den psykiatriskaheldygnsvården. EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG Inom rättspsykiatrin finns tre olika vårdnivåer: 1) regionkliniker, 2) länskliniker och 3) allmänpsykiatriska kliniker. Regionklinikerna har den högsta säkerheten kombinerat med en högre grad av specialiserad kompetens. Patienter som är särskilt vårdkrävande eller samhällsfarliga vårdas i allmänhet på de rättspsykiatriska regionklinikerna. Det finns fem rättspsykiatriska regionkliniker i landet: (), (), (), () och (). Länsklinikerna har i regel något lägre säkerhetsnivå jämfört med regionklinikerna medan de allmänpsykiatriska klinikerna är att betrakta som vanliga vårdavdelningar. På de allmänpsykiatriska klinikerna bedrivs vården med samma säkerhetsnivå som för icke dömda patienter. Flest vårdplatser finns i följt av och (se tabell 3.1). Rättspsykiatriska vårdplatser och patienter 2010. Källa: SKL:s kartläggning av den psykiatriska heldygnsvården och egna beräkningar baserat på data från karläggningen. Uppgifter över tillförlitliga data för vårdtider inom den rättspsykiatriska vården är i princip omöjligt att få tag på. är det så att många kliniker inte har tillgång till informations- och uppföljningssystem som möjliggör att de snabbt och säkert kan få fram detaljerade uppgifter över t.ex. vårdtider och korrekt antal LPT-patienter. har efterfrågade uppgifter från EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG och tagits fram genom manuellt arbete just vid de aktuella uppföljningstillfällena. I endagsinventering (2008) framgår följande: Män som vårdas enligt LRV med särskild utskrivningsprövning har en medelvårdtid och 9 månader Män som vårdas enligt LRV utan särskild utskrivningsprövning har en medelvårdtid och 9 månader Män som vårdas enligt LPT har en medelvårdtid Kvinnor som vårdas enligt LRV har en medelvårdtid och 2 månader Kvinnor som vårdas enligt LPT har en medelvårdtid I medelvårdtiderna ingår både inneliggande och permitterade patienter medan vårdtider för enbart de inneliggande patienterna inte framgår i inventeringen. Av samtliga patienter som vårdades enligt LPT och LRV med särskild utskrivningsprövning var respektive på permission. Beläggningsgraden låg emellertid på vilket är viktig information för en uppskattning av medelvårdtiden inom slutenvården som utifrån ett inflöde på 300 personer och 1 100 platser ger en uppskattad genomsnittlig vårdtid på drygt 3,7 år.3 ska samtliga enheter som bedriver rätts- eller annan tvångpsykiatrisk vård vara säkerhetsklassificerade i tre säkerhetsnivåer (klass 1-3) enligt föreskrifter (SOSFS 2006:9): Klass 1: Mycket hög säkerhet. Avdelning, eller del av avdelning, ska ha ett skal- och parameterskydd som klarar fritagningsförsök och kvalificerade rymningsförsök. Klass 2: Hög säkerhet. Avdelning, eller del av avdelning, ska ha skalskydd som klarar rymningsförsök. Klass 3: Godtagbar säkerhet. Avdelning, eller del av avdelning, ska ha rutiner för kontroll av var patienterna befinner sig. Platser med säkerhetsnivåerna 2 och 3 dominerar medan antalet platser med säkerhetsklass 1 är betydligt färre (se tabell 3.2). Kliniker med avdelningar och vårdplatser som uppfyller säkerhetsklass 1 återfinns i princip enbart på regionklinikerna i och Västernorrland.4Andelen vårdplatser som uppfyller klass 1 och 2 är betydligt fler på regionklinikerna än på länsklinikerna. På länsklinikerna är det istället platser enligt klass 3 som dominerar. 3 Medelvårdtiden ges per definition av att stocken av vårdade patienter = inflödet*vårdtiden, eller vårdtiden = stocken av vårdade patienter/inflödet. 4 Säkerhetsklassificeringen på regionklinikerna i och utgår inte från riktlinjer. I bygger klassificeringen på klinikledningens egen bedömning som en effekt av den marknadsanpassning av köpt och såld vård som har förekommit . I är byggnaden konstruerad och byggd utifrån säkerhetsklass 1, men säkerhetsklassificeringen utgår från kriminalvårdens normering från A till E. EKONOMISKA KONSEKVENSER AV PSYKIATRILAGSUTREDNINGENS FÖRSLAG Rättspsykiatriska vårdplatser efter säkerhetsklass 2010. Källa: SKL:s kartläggning av den psykiatriska heldygnsvården. Enligt inventering (, 2005) har det ändå skett en viss subspecialisering av den rättspsykiatriska vården. 1995 var det av patienterna som vårdades på en länsklinik och som vårdades på en allmänpsykiatrisk klinik. 2005 hade andelen patienter med vård förlagd på en länsklinik ökat till och minskat till inom den allmänpsykiatriska vården. Andelen patienter som vårdades på regionklinik var däremot oförändrad. Orsaken till detta är bl.a. ett högre säkerhetstänkande som skall förhindra rymningar och att allt fler inom den rättspsykiatriska vården vårdas på speciella avdelningar. Utvecklingen motiveras av ökade krav på samhällsskydd och att det behövs speciell kompetens för att kunna ge optimal behandling.5