sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — Möjligheten att flytta samman små pensionskapital i fribrev som sedan kan tas ut under exempelvis , kan alltså vara en möjlig- het att finansiera en delpension eller komplettera lönen för de som väljer att jobba deltid . Efter det att man har slutat förvärvsarbeta helt kan det i stället finnas fördelar med livsvarig pension. Rätten att flytta pensionskapitalet till ett nytt avtal med andra villkor kan således förbättra förutsättningarna att anpassa pensionsutbetalningarna till de förutsättningar som gäller när man ska lämna arbetsmarknaden. En annan aspekt är att man efter korta anställningar kan ha ett antal tjänstepensionsförsäkring, s.k. fribrev, med mycket små pensionskapital. Då en pensionsförsäkring måste betalas ut , det vill säga fördelas på 60 månadsutbetalningar, kan en månadsutbetalning från en sådan liten försäkring upplevas som försumbar. Om försäkringen är livsvarig – dvs. betalas ut under – blir den effekten än mer märkbar. Genom att föra samman pensionskapital ökar månadsbeloppet som man kan slippa kostnader som kan hänföra sig till att man tidigare hade flera avtal. En annan positiv konsekvens av att föra samman för- säkringar är att det underlättar när man som pensionär ska ta ställning till hur inkomstskatten ska fördelas mellan olika pensions- försäkringar. Flytträttens konsekvenser för information och rådgivning En konsekvens av utredningens förslag är att försäkringstagarna och de försäkrade får förbättrad information genom nya krav på att företagen i de årliga beskeden även ska redovisa flyttvärde samt de flyttavgifter och övriga kostnader som kan tas ut vid en eventuell flytt. Vid sparande i två pensionsförsäkringar med olika villkor vad gäller flytträtt, kan en ökad tydlighet vad gäller flyttinformation i värdebesked även ha betydelse för hur man väljer att fördela sitt sparande i fortsättningen. Om den ena försäkringen skulle sakna flytträtt, eller om flytträtten är förenad med högre kostnader, kan man välja att sluta spara i den försäkringen, om det inte finns andra fördelar som kan uppväga dessa nackdelar. Utredningens förslag innebär också att den som överväger att flytta får tillgång till sär- skilda faktablad där villkor för flytt kommer att framgå. När ett nytt försäkringsavtal tecknas ska det också där framgå vad som gäller avseende flytt. Den som överväger att flytta har även rätt att få skriftliga ändringsofferter. Sådana offerter kan ligga till grund för att jämföra med andra alternativ än att flytta pensionskapitalet, som att avsluta sparandet och lägga försäkringen i fribrev som man fort- sätter sparandet hos ett annat företag. Det kan sedan jämföras med vad som händer om man även flyttar med sig pensionskapitalet till det nya avtalet. Dessa ändringsofferter, som beskriver väsentliga delar i försäkringsavtalet, t.ex. hur garantier påverkas, kan sedan jämföras med de offerter man får från de försäkringsföretag som man överväger att flytta till. En konsekvens av flytträtten är att behov av rådgivning vid flytt ökar i takt med att det blir vanligare att flytta. Många pensions- sparare anser att olika överväganden som rör pensionssparande är svårt. Det finns situationer när individuell rådgivning kan behövas, t.ex. beträffande hur man ska värdera befintliga garantier, överskott eller arvsvinster och hur olika typer av förvaltning av pensions- kapitalet kan påverka utfallet av den framtida pensionen. Andra områden som kan ha betydelse vid en flytt är behovet av försäkrings- skydd relaterat till hälsotillståndet för den som överväger att flytta. Om det finns en ökad risk för sjukdom eller för tidig död, värderas premiebefrielseförsäkring och efterlevandeskydd högre. Det kan också finnas skäl att anpassa pensionsförsäkringen efter familje- juridiska förhållanden vilket kan ha betydelse vid en bodelning, pga. skilsmässa eller ett dödsfall. Tillgång till tydlig information, och rådgivning i vissa fall, är en förutsättning för att försäkringstagaren eller den försäkrade ska kunna bedöma effekterna av en flytt av pensionskapitalet, vilket kan få betydande ekonomiska konsekvenser. För att skydda konsum- enten vid en flytt är det viktigt att tillsynen över både informations- givning och rådgivning upprätthålls. Flytträttens konsekvenser för förvaltningen av försäkringskapitalet I utredningsdirektivet omnämns risken för att en utökad flytträtt kan påverka möjligheten till avkastning i traditionellt förvaltad försäkring, så att de försäkringstagare som inte väljer att flytta kan få en sämre tillväxt på sitt sparande. Det har i utredningen inte framkommit några tydliga fakta som kan bekräfta denna likviditets- risk, relaterat till de stora likviditetsflöden som livförsäkrings- företag normalt har i form av premiebetalningar tillsammans med en stor andel likvida ränteplaceringar, se även avsnitt 16.2.2. Utredningen har inte identifierat några betydande problem eller konsekvenser för försäkringstagare avseende kön eller mångfald.6 Vilka försäkringsföretag omfattas av utökad flytträtt Samtliga livförsäkringsföretag som är etablerade i och som omfattas av svensk lagstiftning och som erbjuder sparande i privata pensionsförsäkringar eller tjänstepensionsförsäkringar, med undan- tag för förmånsbestämda pensionsförsäkringar, omfattas av utred- ningens förslag. Understödsföreningar är på väg att fasas ut och omfattas därför inte av utredningens förslag. Försäkringsföreningar omfattas av FRL och berörs därmed av utredningens förslag om flytträtt. De hanteringskostnader som uppstår i samband med flytträtt för privata pensionsförsäkringar och individuella tjänstepensioner kan täckas genom de ordinarie avgifter företagen tar ut under avtals- tiden eller genom särskilda flyttavgifter, vilka finansieras av de försäkringstagare eller försäkrade som flyttar, enligt principen att kostnader för flytt ska bäras av de flyttande kunderna. I vinst- utdelande företag kan ägaren välja att finansiera flyttkostnader på annat sätt, vilket kan påverka företagets driftskostnadsresultat. Ägaren till företaget får då väga kostnader för att hantera utflyttande kapital mot de eventuella intäkter som inflyttande kapital kan inne- bära. En ökad flyttbenägenhet och större flyttvolymer kan stimulera företagen till att utveckla mer effektiva metoder att 6 Utredningens uppdrag omfattar inte kravet på könsneutrala , vilket följer av EU- direktiv. hantera flytt, vilket kan leda till lägre hanteringskostnader. Inom kollektivavtalsområdet finns valcentraler som hanterar admin- istration av försäkringar och , vilket förenklar försäkrings- företagens hantering av tjänstepensioner och sänker deras kostnader. Valcentralernas verksamhet för att hantera dessa premiebestämda tjänstepensioner finansieras vanligen genom ett avdrag från den försäkrades och belastar alltså inte försäkringsföretagen. Det innebär att man inte tar ut någon särskild flyttavgift. Nya regler för överskottshantering innebär att företag med konsolideringsfond behöver förtydliga vad som ska gälla för marknadsvärdesjustering vid en flytt ut av pensionskapital. Metoden används för att skydda kvarvarande försäkringstagare och för- säkrade om det finns risk att företaget i ett känsligt läge töms på överskott på ett sätt som gör att dessa annars skulle drabbas. Flytträttens påverkan på affärsmodeller som bygger på förskottsutbetalning av provisioner och ersättningar En konsekvens av en utökad flytträtt är att den kan leda till förändring av rådande affärsmodeller som bygger på förskotts- utbetalning av provisioner och andra ersättningar av betydande storlek till rådgivare och andra aktörer innan företaget haft möjlighet att täcka kostnaderna för dessa ersättningar. Då flytt- rätten minskar inlåsningen av det förvaltade pensionskapitalet måste företaget säkerställa att man kan täcka dessa kostnader samt minskade intäkter på annat sätt. Ett sätt är att ta ut avgifter för oamorterade anskaffningskostnader. Det är emellertid svårt för företaget att motivera sådana avgifter om man inte redan vid avtalets tecknande tydligt informerade kunden om att företaget har rätt att belasta den enskilda försäkringstagaren med en sådan avgift. Det är sannolikt därför det i praktiken är mycket ovanligt med sådana särskilda avgifter som är kopplade till provisionskostnader. Däremot förekommer det att företag gör schablonmässiga rörliga avdrag, t.ex. , från försäkringskapitalet, vilket kan tjäna samma syfte för företaget. Utredningens förslag begränsar före- tagens möjlighet att göra mycket stora avdrag om de inte kan motiveras med kostnader som är relaterade till den enskilda för- säkringen. Ett annat alternativ är att företagen vid en utökad lagstadgad flytträtt helt kommer att frångå eller starkt begränsar omfattningen av den nuvarande modellen med förskottsutbetalning av ersätt- ningar till rådgivare och rådgivningsföretag. En sådan förändring skulle kunna sänka försäkringsföretagens kostnader i början av för- säkringsavtalstiden. Inom kollektivavtalad premiebestämd försäkring förekommer i normalfallet inte provisioner från försäkringsföretagen till för- medlare och andra rådgivare. Å andra sidan är företagens intäkter betydligt lägre inom det området. I stället finansieras anskaffning och kundservice vanligen av de försäkrade genom de premieavgifter som valcentralen tar ut. Sådan finansiering med premieavgifter förekommer även hos vissa försäkringsförmedlare. Flytträttens konsekvenser för företagens uppgift att förvalta försäkringskapitalet Utredningen har, som nämnts ovan under konsekvenser för för- säkringstagare, genom utredningsdirektivet blivit uppmärksammad på att en retroaktiv flytträtt skulle kunna leda till en sämre avkast- ning för vissa former av pensionssparande. Tanken är att om många försäkringstagare med traditionellt förvaltade pensionsförsäkringar avbryter sparandet och flyttar ut kapitalet, skulle det kunna påverka förvaltningen av de tillgångar som placeras för försäkrings- tagarnas räkning. Detta eftersom företaget skulle behöva hålla en högre andel likvida tillgångar eller att vissa tillgångar kan behöva säljas eller vid ett mindre gynnsamt tillfälle. Utredningen har inte fått tydliga belägg för att så är fallet i praktiken. Slutsatsen är i stället att försäkringsföretag normalt har god tillgång till likviditet i form av de premieflöden som strömmar in till företaget, och att sådana likviditetsflöden kan användas för att hantera utflyttande kunder. Det förhållandet minskar högst påtagligt risken för att dessa företag behöver sälja av tillgångar vid fel tillfälle. Man ska även beakta att försäkringsföretag är special- iserade på uppgiften att matcha in- och utflöden och hålla de till- gångar som behövs för att hantera kommande utflöden. Denna typ av matchning är ett grundelement i försäkringsverksamhet. Det finns även anledning att väga in att försäkringsföretagen utöver premieflöden och andra inflöden såsom hyresintäkter från fastighetsinnehav, har stor tillgång till likvida värdepapper, t.ex. i form av ränteplaceringar med kort löptid. Dessutom måste beaktas att försäkringsföretagen även har till sitt förfogande för att genomföra en flytt, vilket inverkar positivt på deras möjligheter att hantera och matcha flöden in och ut ur företaget. En konsekv- ens om man säljer av ränteplaceringar , i stället för att behålla löptiden ut, är dock att förutsägbarheten i företagets för- valtningsresultat på just dessa tillgångar kan minska. Likviditetssituationen kan också påverkas av om premie- volymerna sjunker kraftigt i ett företag. Det kan inträffa om man fattar beslut om att avveckla verksamheten (s.k. run-off) eller när en allt större andel av kunderna har försäkringar som är under utbetalning, dvs. om företagets kunder är ett åldrande kollektiv. Det är emellertid situationer som måste hanteras av företagen av andra skäl och i dessa fall kan flytträtt eller beståndsöverlåtelser även ses som möjliga verktyg för att förändra situationen. Samman- taget är slutsatsen att likviditetsrisken kan hanteras under normala förhållanden utan några större negativa konsekvenser för försäkrings- tagare och försäkrade. Om ett försäkringsföretag skulle drabbas av flytt av mycket stora volymer (flyttanstormning) kan det leda till både administrativa och finansiella problem för företaget. I det sammanhanget är det viktigt att framhålla att utredningens förslag syftar till att skydda försäkringstagarnas tillgångar och intressen oavsett om företaget är finansiellt starkt eller har finansiella problem. I det senare fallet har flytträtten en konsumentskyddande funktion. Syftet med utred- ningens förslag är primärt att förstärka försäkringstagarskyddet, inte att skydda försäkringsföretagen vid hotande insolvens. Utred- ningens förslag om utökad lagstadgad flytträtt och förbättrad över- skottsreglering kan i stället leda till en preventiv effekt så att en företagsledning avstår från att ta risker som kan få så svåra konsekvenser att de skulle kunna leda till en flyttanstorm- ning. Utredningen föreslår därför ingen generell lagbestämmelse i FRL som ska skydda företaget mot flyttanstormningar utan hän- visar till att finns särskilda rörelseregler som aktualiseras i fall av finansiella svårigheter. 16.3Överskottshantering – konsekvenser för försäkringstagare och försäkringsföretag Sammanfattande beskrivning av förslagen Det förvaltade kapitalet hos ömsesidigt verkande livförsäkrings- företag med sparförsäkringar uppgick till , vilket utgör av det totalt för- valtade försäkringskapitalet om . De samlade överskotten i dessa företag uppgick till , vilket motsvarar av det totalt förvaltade försäkr- ingskapitalet. Överskotten samlas upp i företagens konsolider- ingsfond och utgör alltså riskkapital som i första hand ska användas för att täcka förluster och underskott i verksamheten. Det kan användas för att finansiera investeringar om det är i försäkrings- tagarnas intresse och kan också gottskrivas försäkringstagare som återbäring om företaget fattar ett sådant beslut. När det gäller överskott i svenska livförsäkringsföretag ger EU- rätten genom solvens II-direktivet även fortsättningsvis svenska livförsäkringsföretag möjlighet att samla överskott i en konsolider- ingsfond. För att inte svenska försäkringstagare ska ha ett sämre skydd än andra försäkringstagare inom EU förstärks konsument- skyddet genom utredningens förslag om överskottsreglering. Denna reglering får också betydelse vid flytt av pensionskapital med anspråk på överskott. Den svenska modellen med att samla överskott i en konsolider- ingsfond innebär att av tillgångarna som tillhör försäkringstagarnas eller ska trygga de försäkrades pensioner, inte omfattas av konsumentskyddet i form av förmånsrätt (se även avsnitt 3.3). Anledningen till detta är att de inte ingår i försäkrings- tekniska avsättningar och alltså inte omfattas av nu gällande skydds- regler avseende solvens och skuldtäckningstillgångar. Utredningen har fått i uppdrag att analysera konsumentskydds- aspekterna i det nuvarande systemet med ofördelade medel i kon- solideringsfonden. En konsekvens av utredningens förslag är att försäkringstagarna och de försäkrade i ömsesidigt verkande för- säkringsföretag kommer att omfattas av ett fullgott konsument- skydd även för de delar som inte omfattas av förmånsrätt och tillsyn av solvens och skuldtäckning. Utredningens förslag grundar sig på att överskott enligt FRL är tillgångar som inte belastas av vad försäkringstagare och andra har rätt till enligt avtal eller av aktiekapitalet eller annat utifrån till- skjutet riskkapital. I begreppet överskott inryms förutom medel i konsolideringsfonden alltså även andra övervärden. Utredningen föreslår i sitt huvudförslag att ett försäkringskapital ska bestå av det kapital som ska säkerställa den försäkringsfordran som man har enligt försäkringsavtalet, inklusive garanterad och villkorad åter- bäring samt det kapital som motsvarar försäkringstagarnas eller de försäkrades rätt till anspråk på överskott och som omfattas av utredningens förslag till överskottsreglering. Utredningens förslag leder till en tydligare gränsdragning mellan vad som är försäkrings- fordran, dvs. vilka tillgångar, värden, delresultat och kostnader som tillförs och belastar denna del respektive vad som är överskott vilket bär allmän rörelserisk och ska användas för att täcka för- luster. Utredningens förslag (se avsnitt 5.4) bygger på de föreslagna överskottsriktlinjer i kombination med en förbättrad tillsyn och får även som konsekvens en utökad informationsskyldighet om beslut som kan påverka företagets eller olika försäkringars överskott på ett väsentligt sätt. Utredningen föreslår att denna information ska kunna lämnas till försäkringsföretagare och andra intressenter på ett enklare och billigare sätt än vad som gäller i samband med ombildning av hybridbolag till vinstutdelande livförsäkringsaktie- bolag. Den av utredningen föreslagna optionen avser ömsesidiga liv- försäkringsbolag och livförsäkringsföreningar. Den innebär att sådana företag kan gå över till en överskottshantering enligt FL där försäkringstagarnas ägarkapital tydliggörs som delägare- respektive medlemskapital. En överskottshantering enligt FL kan väljas utan att företaget måste ta in externt kapital – ett användande av optionen är dock obligatorisk om företaget avser att mera perman- ent ta in externt riskkapital. som medför rätt till vinstutdelning för investeraren, och innebär att man övergår till vinstutdelande verksamhet. En tydligare uppdelning av försäkringskapitalet i en försäkrings- fordran respektive anspråk på överskott, leder till ett förbättrat skydd för försäkringstagare och försäkrade då företaget tydligare än ska avgränsa vad som är försäkringsfordringar. fordringar ger upphov till försäkringstekniska avsättningar och skyddas av nuvarande regler för solvens och skuldtäckning. Det innebär också att begreppet återbäring endast ska innefatta för- måner som ingår i försäkringsfordran, vilket kan ses som ett för- tydligande av gällande rätt då försäkringsföretag inte får förespegla återbäring som saknar grund i försäkringsavtal. Överskottsregleringen är också ett viktigt verktyg för styrelse- ledamöter och andra som har till uppgift att tillvara försäkrings- tagarnas och de försäkrades intressen. Regleringen förbättrar också förutsättningar att utöva tillsyn över att för- säkringstagarnas intressen tillvaratas och att olovliga värdeöver- föringar inte förekommer. Det finns fördelar med traditionellt förvaltade försäkringar eller andra försäkringar som utställer någon form av garanti i kombination med att företaget utjämnar olika slag av risker . Genom konsolideringsfondens bevarande och en förbättrad överskotts- hantering enligt principerna i dagens FRL kan traditionellt för- valtad försäkring leva vidare. Det är också en fördel för kunder som efterfrågar någon form av garanti avseende pensionssparande, för att bättre och säkrare kunna bedöma sin privatekonomiska situation som pensionär. Det gäller särskilt när jämna pensionsutbetalningar, som inte kan sjunka under en viss nivå, kan ha ett stort värde för den enskilde. 16.3.1Konsekvenser för försäkringstagare m.fl. I ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag är det försäkringstagare och försäkrade som omfattas av fördelarna med utredningens för- slag om överskottsreglering. ska de finansiera de ökade kostnader som förslaget kan medföra för försäkringsföretagen, antingen genom höjda avgifter om den möjligheten finns eller genom att deras anspråk på överskottet minskar. I sammanhanget bör dock även beaktas att försäkringstagarnas och de försäkrades intressen över tiden kan gynnas av att företagsledningen får bättre verktyg i form av överskottsriktlinjer att hantera överskott och risker i verksamheten. Det är viktigt för den som sparar i ett ömse- sidigt verkande försäkringsföretag att företagen kan balansera olika kundgruppers och försäkringskollektivs intressen. exempelvis betalar ut för mycket överskott till de som är pension- ärer riskerar det att missgynna dem som går i pension . Förslaget förbättrar företagens kontroll av efterlevnaden av kontrib- utionsprincipen som bygger på att överskott ska fördelas i enlighet med försäkringstagarens bidrag till överskotten, en princip som gäller om inget annat har avtalats eller följer av bolagsordning eller stadgar. Det är också viktigt att försäkringstagare och försäkrade samt andra intressenter som bevakar försäkringsföretagen kan få ta del av företagets tillämpade principer för överskottshanteringen och få en ökad förståelse för hur över- respektive underskott kan påverka utvecklingen av försäkringskapitalet. Detta ställer krav på information vid tecknandet av försäkringen och på hur man informerar i årliga värdebesked. Detta är viktiga underlag när försäkringstagare och försäkrade planerar sin privatekonomi. Försäkringstagarskyddet förstärks också genom en utökad skyldig- het att underrätta försäkringstagare och försäkrade om beslut om väsentliga verksamhetsförändringar som kan beröra rätten till anspråk på överskott. Sammanfattningsvis syftar förslagen till att öka försäkrings- tagares och försäkrades trygghet i att deras anspråk på överskott hanteras enligt kontributionsprincipen då företagens kontroll över överskottshanteringen förbättras som får bättre verktyg för sin tillsyn. Överskottsregleringens konsekvenser för information och rådgivning Det finns behov av rådgivning både när traditionellt förvaltade försäkringar ska tecknas eller ändras. Det gäller t.ex. vid flytt av försäkringskapital där överskottssituationen behöver analyseras. Försäkringstagare eller försäkrade kan i en rådgivningssituation vara beroende av att rådgivare förstår och kan förmedla vilken betydelse företagens överskottshantering och nya överskottregler kan ha för försäkringstagare eller försäkrade. En konsekvens av utredningens förslag är att den ökade tydligheten kring överskotts- hanteringen kan underlätta för en försäkringstagare eller försäkrad när denne ska ta ställning till olika frågor i en rådgivningssituation – något som kan få stor betydelse för dennes ekonomiska situation. Försäkringstagarskyddet förstärks också genom den utökade informationsskyldigheten som nämnts ovan. I en situation där för- säkringstagaren eller den försäkrade bedömer att den föreslagna förändringen riskerar att leda till sämre förutsättningar för över- skott , ger sådan information en möjlighet att agera, t.ex. genom att återköpa en kapitalförsäkring eller flytta sitt pensions- kapital, och därmed skydda sin privatekonomi. Vilka försäkringsföretag omfattas av huvudförslaget om ny överskottsreglering? Alla ömsesidigt verkande försäkringsföretag som samlar överskotts- medel i en konsolideringsfond omfattas av nya riktlinjer för över- skottshantering, vilket innebär att det är ett femtontal företag som berörs. Föreslagna riktlinjer för överskottshantering omfattar inte återbäring eftersom en sådan är att anse som en försäkringsfordran. I vissa ömsesidigt verkande företag kan det förekomma villkorad återbäring, och även vinstutdelande företag med villkorad återbäring berörs av överskottsreglering till den del som gäller förtydliganden av vad som ingår i försäkringsfordran. Vilka företag skulle kunna omfattas av optionen? För de ömsesidigt bedriva försäkringsföretagen innebär optionen en ny möjlighet att säkerställa riskkapital. Användandet av optionen innebär att man övergår till vinstutdelande verksamhet, varför konsolideringsfonden inte får behållas. Det innebär att utred- ningens förslag om nya regler för överskottshantering, t.ex. rikt- linjer för överskottshantering, inte berör de optionsföretagen som kan förekomma när lagstiftningen träder i kraft. I stället skyddas försäkringsfordringar enligt nuvarande regler om solvens och skuldtäckning, medan överskott i form av delägarkapital, i stället skyddas av regler för ägarskydd i föreningslagen. Utredningen föreslår regler för överskottshantering i ömsesidigt verkande företag som har konsolideringsfond.