sou · H0B33 · 2012-01-30 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté med sex ledamöter med uppdrag att se över beskattningen av bolag. Som en del av uppdraget skulle kommittén lämna förslag till skatte- incitament för riskkapital (dir. 2011:1). Kommittén har antagit namnet (Fi 2011:01). Vilka som deltagit i kommitténs arbete anges på nästa sida. Härmed överlämnar kommittén sitt delbetänkande Skatteincita- ment för riskkapital (SOU 2012:3). Till betänkandet fogas reservatio- ner och särskilda yttranden. Deluppdraget är härmed slutfört. Förteckning över vilka som deltagit i kommitténs arbete Ledamöter (samtliga fr.o.m. ) ledamoten av Europeiska revisionsrätten HG Sakkunniga(samtliga fr.o.m. om inte annat anges) Experter(samtliga fr.o.m. om inte annat anges) , t.o.m. Näringslivets skattesakkunnige Sekreterare (samtliga fr.o.m. om inte annat anges) Författningsförslag om riskkapitalavdrag............................... Författningsförslag om emissionskredit................................. Författningsförslag om slopat representationsavdrag .............. Uppdraget och dess genomförande .............................. Samhällsekonomiska motiv för skatteincitament............ Skillnad mellan riskkapital och riskvilligt kapital................... Problem på riskkapitalmarknaden .......................................... 2.3.1 Upplevda hinder för utveckling och tillväxt ............... Samhällsekonomiskt lönsamma investeringar ............ Samhällsekonomiska motiv för skattelättnader ..................... 2.6.2 Incitamenten är samhällsekonomiskt motiverade ...... 2.6.3 Förslag i form av skattekrediter................................... Mindre, växande företag .......................................................... Utredningens allmänna överväganden .................................... Förslaget om skattereduktion för förvärv av aktier ............... Förslaget om utdelningsavdrag................................................ Förslag i ett särskilt yttrande................................................... Det tidigare riskkapitalavdraget .............................................. Urval och sammanfattning ...................................................... Skattereduktion för förvärv av aktier...................................... Grundavdrag i inkomstslaget kapital .................................... Avdrag för ränta på eget kapital (NID-avdrag) ................... Syftet med förslaget om riskkapitalavdrag ........................... Övergripande utformning av riskkapitalavdrag ................... 6.3.1 Avdrag i inkomstslaget kapital eller 6.3.2 Återföring eller definitiv skattelättnad...................... 6.3.3 Vilka som kan få riskkapitalavdrag och när............... 6.4.1 Vad som avses med företag ........................................ 6.4.2 Vad som avses med koncern ...................................... 6.4.3 Vad som avses med mindre företag ........................... Vilka fysiska personer som har rätt till avdrag..................... 6.5.1 Fysiska personer som är skattskyldiga i för kapitalvinst på andelar .......................................... 6.5.2 Fysiska personer som aldrig har varit bosatta i Villkor för avdrag................................................................... 6.6.5 Andelar som förvaras på investeringssparkonto....... Underlag för riskkapitalavdrag.............................................. 6.7.1 Takbelopp om per företag Återföring av riskkapitalavdraget.......................................... Metod för återföring................................................... 6.9.2 Avyttring av en del av innehavet................................ Återföring och anstånd när skattskyldigheten i Vissa särskilt reglerade avyttringar ............................ Risker för skatteundandragande och kringgående ............... 6.10.1 Värdeöverföringar från företaget ............................... 6.10.3 Andra transaktioner som kan genomföras av 6.10.4 Risker med tillskott till utländska företag................. 6.10.5 Övriga risker vid utlandstransaktioner...................... 6.11.1 Kontrolluppgiftsskyldighet för företaget.................. 6.11.2 Uppgiftsskyldighet för fysiska personer ................... Syftet med förslaget ............................................................... Anstånd med betalning av arbetsgivaravgifter...................... Hur asymmetrin kan åtgärdas .................................... Med vilka skatter eller avgifter anstånd bör Närmare om de föreslagna reglerna ...................................... Vilka skatter och avgifter som jämställs med Vilka juridiska personer som omfattas av reglerna ... På vilket sätt företaget ska tillskjutas kapital ............ Krav på full betalning.................................................. Betalningen ska göras kontant ................................... Storleken på anståndet................................................ Hinder mot anstånd vid värdeöverföringar............... Hinder mot anstånd vid emissioner inom en 7.4.10 Hinder mot anstånd vid synnerliga skäl .................... 7.4.11 Hinder mot anstånd om företaget är i 7.4.12 Beslut om återkallelse................................................. 7.4.15 Förhöjd ränta .............................................................. 7.4.16 Ansökan om anstånd.................................................. De föreslagna reglerna förs in i en ny lag ............................. Behov av förändringar i andra lagar ...................................... 7.6.1 Inkomstskattelagen och avdragsrätt för arbetsgivaravgifter vid inkomstbeskattningen.......... 7.6.2 Aktiebolagslagen och kravet på 7.6.3 Förmånsrättslagen och efterställda fordringar ......... 7.6.4 Företrädaransvaret och skatteförfarandelagen.......... Anstånd i utländska företag .................................................. 8.2Förslagens förenlighet med om fri Förslagens förenlighet med om statligt stöd ... Förslag om slopat avdrag för representation........................ Alternativ till finansiering ..................................................... Konsekvenser av riskkapitalavdraget .................................... 10.2.1 Offentligfinansiella effekter ....................................... 10.2.2 Effekter för företagen och enskilda ........................... 10.2.3 Effekter på investeringar, BNP, reallön och 10.2.4 Effekter på jämställdhet mellan män och kvinnor .... 10.2.5 Effekter för och de allmänna Konsekvenser av emissionskrediten...................................... 10.3.1 Offentligfinansiella effekter ....................................... 10.3.2 Effekter för företagen och enskilda ........................... 10.3.3 Effekter på investeringar, BNP, reallön och 10.3.4 Effekter på jämställdhet mellan män och kvinnor .... 10.3.5 Effekter för och de allmänna Konsekvenser av slopat representationsavdrag .................... 10.4.1 Offentligfinansiella effekter ....................................... 10.4.2 Effekter för företagen och enskilda ........................... 10.4.3 Effekter på investeringar, BNP, reallön och 10.4.4 Effekter på jämställdhet mellan män och kvinnor .... 10.4.5 Effekter för och de allmänna Författningskommentar till förslaget om Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................. Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244)............................................................................. Författningskommentar till förslaget om Förslaget till lag om emissionskredit.................................... Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) .............................................................................. Förslaget till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) .............................................................................. Reservationer och särskilda yttranden ................................ Bilaga 1: Kommittédirektiv............................................................. Bilaga 2: Beräkningar till avsnitt 6.10.2.......................................... Kommitténs uppdrag har varit att lämna förslag på skatteincita- ment för att stimulera tillgången på riskvilligt kapital, utformat antingen på bolagsnivå eller ägarnivå. Frågan om att införa särskilda skatteincitament för mindre företag har tidigare utretts av . I sitt betänkande Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar (SOU 2009:33) presenterade utredningen två förslag till skatteincitament. Förslagen har inte lett till lagstiftning på grund av att vissa frågor har bedömts vara otillräckligt belysta. Det gäller framför allt förslagens förenlig- het med , befintliga skatteavtal samt risken för kringgåenden. Samhällsekonomiska motiv för skatteincitament Nystartade och mindre, växande företag kan ha svårt att finna extern finansiering av sin verksamhet. Det gäller såväl externa lån som externt riskkapital. Dessa företag är därför i stor utsträckning hänvisade till att lösa sitt finansieringsbehov med egna och närståendes medel. Det finns flera möjliga orsaker till detta. En orsak är att det kan finnas informationsasymmetrier mellan före- tagare och externa finansiärer. En annan orsak kan vara att de skatte- mässiga villkoren för mindre, växande företag i vissa avseenden är sämre än för stora etablerade företag. Sammantaget kan dessa faktorer leda till att marknadens avkastningskrav på vissa invester- ingar blir så högt att en del samhällsekonomiskt lönsamma invester- ingar sållas bort. Till detta kommer att investeringar i FoU och innovationer ofta har en högre samhällsekonomisk än privatekono- misk avkastning (s.k. positiva externa effekter), vilket kan leda till att alltför få sådana investeringar finansieras och genomförs. Det kan vara samhällsekonomiskt motiverat att införa skattelätt- nader som bidrar till att fler samhällsekonomiskt lönsamma invester- ingar finansieras. Kommittén har funnit stöd för att rätt utformade och rätt riktade skatteincitament kan bidra till detta. En risk med skatteincitament är att de kan snedvrida vissa investeringsbeslut eller att de förstärker de snedvridningar som redan finns. Om incitamenten däremot är väl utformade kan de i stället minska de sammantagna snedvridningarna och därmed ha en positiv och effektiv inverkan på bland annat investeringar, produktivitet, reallön och BNP. En nackdel med selektiva skatteincitament är att skattesystemet blir mera komplicerat. Kommitténs bedömning är att ovan nämnda fördelar kan överväga denna nackdel. Kommittén har valt att föreslå två alternativa skatteincitament för riskkapital. Det ena är riktat till fysiska personer och benämns riskkapitalavdrag. Det andra är riktat till företag och benämns emissionskredit. Förslagen är utformade så att de på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt ska öka investeringarna. Därför knyts skattelättnaden till att nytt kapital tillskjuts till företaget, vid dess bildande eller vid nyemission. Förslagen är inriktade mot nystartade och mindre företag. Ny- startade företag har i allmänhet inte tillgång till kapitalmarknaden. De är därför i stor utsträckning hänvisade till att lösa finansieringen med företagarens egna medel. Förslagen är av det skälet utformade så att de ger en tidig likviditetsförstärkning. Det gör det möjligt för företagaren att utveckla företaget innan det blir aktuellt att ta in till exempel externt ägarkapital i företaget. Förslagen är utformade så att de ger företagen en tidig likvidi- tetsförstärkning som de minskar två asymmetrier i skatte- systemet som riskerar att snedvrida vissa investeringsbeslut. Den ena asymmetrin är att räntor på lån är avdragsgilla i företaget, medan utdelning till aktieägare inte får dras av. Denna asymmetri medför att avkastningen på investeringar som finansieras med eget kapital beskattas hårdare än avkastningen på investeringar som finansieras med lånat kapital. Den andra asymmetrin rör den skatte- mässiga behandlingen av vinster och förluster. Förluster får utnyttjas mot framtida vinster men det är inte säkert att de kan utnyttjas eftersom detta beror på framtida vinster. Denna asymmetri minskar den förväntade avkast- ningen efter skatt i företag med hög konkursrisk. erna missgynnar investeringar i mindre, innovativa företag. Genom att minska asymmetrierna förbättras därmed möjligheterna för sådana företag. Förslagen sammanfattas i det följande. Kommittén föreslår att det ska vara möjligt för fysiska personer att i vissa fall få göra ett riskkapitalavdrag. Avdraget får göras i inkomst- slaget kapital med två tredjedelar av anskaffningsutgiften för andelarna. Andelarna ska ha förvärvats vid bildandet av företaget eller vid en nyemission och betalats kontant. Avdraget får uppgå till högst per person och år. För att riskkapitalavdrag ska få göras måste företaget som får tillskottet uppfylla följande krav. -Företaget ska vara ett svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk förening eller ett motsvarande utländskt bolag med hemvist inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i en stat utanför EES med vilken har ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte. -Företaget ska ha färre än 50 årsarbetskrafter samt en årsomsätt- ning eller en balansomslutning som uppgår till högst beräknat på aggregerad nivå. -Företaget måste ha ett löneunderlag om det år då betalning för emissionen sker eller året därefter. -Företaget får inte vara i ekonomiska svårigheter. -Företagets verksamhet ska till huvudsaklig del bestå av rörelse. -Företaget får inte vara verksamt inom varvs-, kol- eller stål- industrin. Riskkapitalavdrag får inte göras om aktiekapitalet har satts ned genom indragning av aktier och utbetalning till aktieägarna och inte heller om det nybildade företaget använt tillskottet för vissa särskilt angivna förvärv. Om tillskotten från fysiska personer överstiger per företag och år medges avdrag endast för en del av tillskottet. Avdraget ska ses som ett tidigarelagt avdrag för anskaffnings- utgiften, vilken normalt får dras av först när andelarna säljs. får till följd att avdrag för anskaffningsutgiften inte får göras vid försäljningen i dessa fall. På grund av komplicerande faktorer i kapitalvinstbeskattningen föreslås en annan teknisk lösning än att bara slopa avdraget för anskaffningsutgiften vid försäljningen. I stället för att ändra i kapitalvinstberäkningen ska riskkapital- avdraget återföras till beskattning vid avyttringstillfället och anskaff- ningsutgiften dras av på samma sätt som . Resultatet blir dock detsamma som om anskaffningsutgiften inte får dras av vid beräk- ningen av kapitalvinsten. Riskkapitalavdraget kan därmed betraktas som ett räntefritt lån för de flesta personer och innebär endast en definitiv skattelättnad om andelarna inte säljs . Riskkapitalavdraget ger en likviditetsförstärkning till fysiska personer som tillskjuter eget kapital till företag. Avdraget innebär att ägarna bara behöver stå för av tillskotten och att staten bidrar . Avkastningen på företagets invest- ering påverkas inte av detta, vilket medför att ägarnas avkastning per satsad krona ökar. Det blir därmed lönsammare att tillskjuta eget kapital till företag. Vidare behöver ägarna tillskjuta mindre kapital för att kunna pröva en affärsidé, vilket är en fördel särskilt för ägare med begränsad tillgång till kapital. Riskkapitalavdraget gör att skattesystemet blir mera kompli- cerat. Kommitténs val att föreslå skattelättnader enbart för nytt och inte för allt kapital kräver att det införs flera komplicerade villkor för att förhindra kringgåenden. Kommittén föreslår att det ska vara möjligt för företag att i vissa fall få en emissionskredit, vilken är utformad som ett anstånd med betalning av svenska arbetsgivaravgifter. För att få en emissionskredit måste företaget uppfylla följande krav. -Företaget ska vara ett svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk förening eller ett motsvarande utländskt bolag med hemvist inom EES eller i en stat utanför EES som har ett skatteavtal med som innehåller en artikel om informationsutbyte. -Företaget ska ha tagit emot kontant betalning för andelar som har getts ut vid bildandet av företaget eller vid nyemission. det är en fysisk eller juridisk person som har förvärvat andelarna saknar betydelse. Anstånd får beviljas med högst av det belopp som har betalats för andelarna, dock aldrig med mer än per koncern. En tredjedel av anståndet gäller , en tredjedel och en tredjedel , räknat från den redovisningsperiod då företagets ansökan om anstånd kom in till . På anståndet ska företaget betala ränta som motsvarar basräntan. För att det tillskjutna beloppet inte ska kunna återbetalas till ägarna eller föras vidare till andra företag föreslås bestämmelser som förhindrar anstånd vid vissa slags värdeöverföringar. Det föreslås också bestämmelser som förhindrar anstånd om företaget är eller blir del av samma koncern som den som har gjort tillskottet. De nya reglerna tas in i en ny lag, lagen om emissionskredit. Emissionskrediten innebär att företag får en likviditetsförstärk- ning i samband med nyemissioner eller då företaget bildas. Detta är situationer då företag normalt sett har ett stort kapitalbehov. Emissionskrediten är efterställd andra fordringar. Det innebär att den har lägre prioritet än övriga fordringar i en konkurssituation. Emissionskrediten behöver heller inte tas upp som en skuld om en kontrollbalansräkning måste upprättas. Detta är en fördel för företag som bedriver riskfylld verksamhet. Följande exempel kan illustrera hur emissionskrediten kan fungera. Ett innovativt företag utvecklar en ny produkt. Utvecklings- kostnaden är . Först när produkten är färdig- utvecklad visar det sig om det finns en stor efterfrågan eller inte på produkten. Vid en stor efterfrågan blir företaget vinstgivande. Vid en liten efterfrågan blir företaget aldrig vinstgivande och går i konkurs. Med en emissionskredit behöver ägarna av företaget bara satsa . Resterande kan finansieras med emissionskrediten. Om företaget går i konkurs förlorar ägarna därför endast . Om företaget går bra återbetalas emissionskrediten efter 5–och ägarna befinner sig i princip i samma situation som om emissionskrediten inte hade Emissionskrediten leder alltså till att en konkurs blir mindre kostsam för ägarna. Eftersom ägarnas förlust blir mindre i kon- kursfallet och oförändrad i vinstfallet ökar ägarnas förväntade avkast- ning om företaget har en emissionskredit. Det blir därför lönsam- mare att skjuta till eget kapital till företag som bedriver riskfylld verksamhet. Vidare behöver ägarna tillskjuta mindre kapital för att kunna pröva en affärsidé, vilket är en fördel särskilt för ägare med en begränsad tillgång till kapital. Även emissionskrediten gör att skattesystemet blir mera kompli- cerat. Kommitténs val att föreslå skattelättnader enbart för nytt och inte för allt kapital kräver att det införs flera komplicerade villkor för att undvika kringgåenden. Kombination av riskkapitalavdrag och emissionskredit Förslagen om riskkapitalavdrag och emissionskredit har inte utformats i syfte att komplettera varandra. Kommittén har heller inte analyserat konsekvenserna av en kombination av förslagen. Förslaget om riskkapitalavdrag ställer fler krav på företaget och på aktieägaren än vad som är fallet i förslaget om emissionskredit. De tillskott som ger rätt till riskkapitalavdrag ger därför ofta också rätt till emissionskredit. I ett avseende är dock reglerna om emissions- kredit mer restriktiva än reglerna om riskkapitalavdrag. Det gäller takbeloppet för företaget. De tillskott som ger rätt till riskkapital- avdrag får uppgå till högst per företag. De tillskott som ger rätt till emissionskredit får uppgå till högst per koncern. Tillskott som överstiger per koncern ger alltså inte rätt till emissionskredit men kan ge rätt till riskkapitalavdrag. Det kräver dock att flera investerare satsar i företaget, eftersom riskkapitalavdrag inte ges för tillskott som överstiger per person och år. Det finns flera fall då tillskott kan ge rätt till emissionskredit men inte till riskkapitalavdrag. Det gäller till exempel tillskott från juridiska personer och tillskott till företag som inte räknas som små. De tillskott som ger rätt till både riskkapitalavdrag och emissions- kredit är följaktligen i huvudsak de som görs från fysiska personer till mindre företag och inte överstiger per koncern och inte heller överstiger per person och år. Det föreslagna riskkapitalavdraget beräknas försvaga de offentliga finanserna med och med varaktigt. Den föreslagna emissionskrediten beräknas försvaga de offentliga finanserna med och med varaktigt. Kommittén föreslår finansiering genom att avdragsrätten för representation slopas. Ett sådant slopande beräknas förstärka de offentliga finanserna med . Slopat representationsavdrag minskar dessutom företagens administrativa kostnader. Både riskkapitalavdraget och emissionskrediten bedöms leda till en ökad tillgång till riskvilligt kapital. Som en följd bedöms investeringarna öka i såväl de företag som omfattas av de föreslagna åtgärderna som i ekonomin som helhet. Sammantaget bedöms såväl riskkapitalavdraget som emissionskrediten tillsammans med finan- sieringen genom slopat representationsavdrag på lång sikt leda till en något högre produktivitet, BNP, BNI och reallön. Den långsiktiga effekten på sysselsättningen bedöms vara mycket begränsad. Förslagen om riskkapitalavdrag och emissionskredit kommer att ge upphov till ökade kostnader för och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Båda förslagen innebär att företagens admi- nistrativa börda ökar samt att skattesystemet blir mera komplicerat. Kommittén lämnar förslag på två åtgärder. Kommittén förordar emellertid inte någon av åtgärderna framför den andra. Vart och ett av förslagen har sina fördelar och sina nackdelar. Kommittén föreslår att bestämmelserna ska träda i kraft . lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)1 dels att 3 kap. 18 §, 38 a kap. 23 §, 41 kap. 3 §, 48 kap. 20 §, 48 a kap. 10 § och 67 kap. 10 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas ett nytt kapitel, 43 kap., av föl- jande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 57 kap. 12 b §, av följande lydelse. Den som är begränsat skattskyldig är skattskyldig i 1.inkomstslaget tjänst för inkomster som anges i 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta med undantag för inkomster som anges i 6 § 1, 4 och 5 den lagen, om en begäran har gjorts enligt 4 § den lagen, 2.inkomstslaget tjänst eller näringsverksamhet för inkomster som anges i 7 § första stycket lagen (1991:591) om särskild inkomst- skatt för utomlands bosatta artister m.fl., om har meddelat beslut enligt 5 a § tredje stycket den lagen, 3.inkomstslaget näringsverksamhet för inkomst från ett fast driftställe eller en fastighet i , 1Lagen omtryckt 2008:803. 2Senaste lydelse 2009:1060. 4.inkomstslaget näringsverksamhet för återförda avdrag på grund av att en näringsbostadsrätt som innefattar nyttjanderätt till ett hus eller en del av ett hus i avyttras eller blir privatbostadsrätt, 5.inkomstslaget näringsverksamhet för återförda avdrag för egen- avgifter, 6.inkomstslaget näringsverksamhet för återförda avdrag för periodi- seringsfond och expansionsfond, 7.inkomstslaget näringsverksamhet för schablonintäkt enligt 30 kap. 6 a §,