sou · H0B39 · 2012-03-07 00:00:00 — Reformen syftade till att öka kvinnors arbetskraftsdeltagande, och motiverades som en viktig jämställdhetsreform där kvinnors rätt till arbete och mäns rätt till sina barn framhölls (SOU 2005:73). Från början omfattade föräldraförsäkringen enbart föräldrapenning i samband med barns födelse eller adoption. Ersättningen motsvarade av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) och betalades ut som kunde användas från barnets födelse. För föräldrar som helt saknade eller hade en mycket låg SGI fanns en lägsta ersättningsnivå som motsvarade per dag, en s.k. garantinivå. För att pappan skulle vara berättigad till en inkomstgrundad ersättning krävdes att mamman också var det. Föräldrapenningens utformning har reviderats i flera steg . Förändringarna kan indelas i utökad omfattning (antal dagar), förändrad ersättningsnivå, respektive ökade möjligheter till flexibilitet i uttaget (förläggning och fördelning av ersättningsdagarna). De ursprungliga har stegvis utökats fram till den senaste ökningen när dagens omfattning infördes. utgör ett undantag i sammanhanget, när de tillfälligt slopades. Minskningen av antalet dagar sammanföll då med införandet av ett vårdnadsbidrag, som betalades ut till föräldrar som valde att avstå från förvärvsarbete för att själva ta hand om barnet. Året därpå, 1995, återställde den nytillträdda socialdemokratiska regeringen antalet dagar i föräldrapenningen och vårdnadsbidraget togs bort.1 Källa: (2011). Den utökade omfattningen av föräldrapenningen har delvis åtföljts av förändringar i vilka ersättningsnivåer som gäller för olika dagar. Förändringarna har skett på flera olika sätt. En variant är typen av ersättning. När föräldrapenningen infördes baserades ersättningen helt och hållet på den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) med en lägsta garantinivå för personer med låg eller ingen SGI. utökades föräldrapenningen med en särskild föräldrapenning på 90 1 Vårdnadsbidraget återinfördes i en annan form 2008, då den borgerliga Alliansregeringen införde en möjlighet för kommunerna att erbjuda kommunala vårdnadsbidrag. dagar, varav ersattes med garantinivån oavsett storleken på föräldrarnas SGI. Förändringen innebar således att den inkomstbaserade, och därmed varierande, ersättningen kompletterades med en låg och för alla lika nivå. Systemet behölls efter 1986 då de olika föräldrapenningdagarna slogs samman. slopades sedan begreppet garantinivå och ersattes med föräldrapenning enligt lägstanivå (lika för alla föräldrar) respektive grundnivå (för föräldrar med inga eller låga inkomster eller som inte uppfyller kvalificeringsvillkoret för ersättning motsvarande den sjukpenninggrundande inkomsten), vilka tillsammans med sjukpenningnivån utgör stommen i dagens modell för föräldrapenning. En annan förändring rör ersättningsnivåernas storlek. När föräldrapenningen infördes motsvarade ersättningen av den sjukpenninggrundande inkomsten. Denna nivå behölls , då ersättningsnivån sänktes till med undantag för de månader som var reserverade för respektive förälder. Under efterföljande år sänktes ersättningsnivån ytterligare till . återinfördes ersättningsnivån på , vilket även gäller i dag.2 Ersättningsnivåernas storlek har även förändrats vad gäller de fasta belopp som utgjort lägstanivå respektive grundnivå (kallad garantinivå). Beloppen höjdes framför allt första hälft. höjdes beloppet för grundnivån, som en förälder med låg eller ingen sjukpenninggrundande inkomst erhöll, i små steg. Därefter höjdes grundnivån i förhållandevis stora etapper – från till , till , samt slutligen till dagens nivå på per dag. En liknande utveckling kännetecknar lägstanivån, som alla föräldrar erhåller för ett visst antal dagar. När lägstanivådagarna infördes i samband med den särskilda föräldrapenningen 1978 var ersättningen per dag. Denna nivå höjdes löpande , då nivån fastställdes till per dag, vilken sedan förblev oförändrad fram . infördes en ny, högre, lägstanivå på per dag, som gäller än . 2 Den inkomstbaserade ersättningen har ett tak på 10 prisbasbelopp. motsvarade taket 7,5 prisbasbelopp. 3.1.3Förläggning och fördelning av uttaget I det ursprungliga systemet för föräldrapenning var ersättningen knuten till tiden för barnets födelse. Den förälder som huvudsakligen vårdade barnet hade rätten till föräldrapenning. Mamman hade dock en särskild rätt till föräldrapenning före den beräknade nedkomsten och efter barnets födelse utan att det ställdes krav på att hon vårdade barnet. Dessutom hade pappor med ett tidigare barn en särskild rätt i samband med barnets födelse. kompletterades föräldrapenningen med den särskilda föräldrapenningen . Den särskilda föräldrapenningen kunde tas ut fram tills dess att barnet fyllde eller hade avslutat det första skolåret, och möjliggjorde därmed föräldraledighet med viss ersättning även för vård av äldre barn. Rätten till den särskilda föräldrapenningen var inte knuten till den person som primärt vårdade barnet, utan fördelades lika mellan föräldrarna om båda var vårdnadshavare. Föräldrarna gavs dock möjlighet att genom anmälan till avstå dagar till förmån för den andra föräldern. De två förmånerna föräldrapenning i samband med barns födelse och särskild föräldrapenning fördes samman till en förmån, vilken kallades föräldrapenning. Sammanslagningen medförde att tidsramen för uttaget begränsades, då den nya hopslagna föräldrapenningen i princip endast kunde tas ut fram till det att barnet fyllde respektive efter det att adoptivföräldrar fått barnet i sin vård. , förlängdes detta tidsintervall igen, och hela föräldrapenningen blev möjlig att ta ut fram till att barnet fyllt eller avslutat det första skolåret. förändrades riktlinjerna som rör rätten till föräldrapenning. Från att endast delar av föräldrapenningen tidigare varit lika fördelad mellan föräldrarna, infördes nu lika rätt till i föräldrapenningen. I samband med detta infördes också en reserverad månad som den ena föräldern inte kunde välja att överlåta till den andra föräldern. utökades antalet reserverade dagar . De reserverade månaderna kom att kallas för pappamånader, eftersom de i huvudsak kom att innebära en förändring för pappornas uttag. Pappamånaderna ingår som en del av föräldrapenningen även . För att öka incitamenten att dela föräldrapenninguttaget lika mellan föräldrarna infördes en jämställdhetsbonus . Jämställdhetsbonusen är konstruerad som ett skatteavdrag som ökar i storlek ju jämnare fördelningen är. Bonusen ges till den förälder som tagit ut flest dagar med föräldrapenning. Från behöver föräldrar inte ansöka om jämställdhetsbonusen, utbetalningen sker i stället direkt från efter att myndigheten informerats om uttaget från . Dagens modell för föräldrapenning bygger på samma grundprinciper som föräldrapenningmodell. Föräldrapenningen syftar till att skapa möjligheter för både kvinnor och män att kombinera förvärvsarbete eller studier med föräldraskap. Föräldrapenningen är även tänkt att täcka en större del av inkomstbortfallet som föräldraledigheten innebär. Detta för att ge föräldrar möjlighet att ta hand om sina barn under en längre sammanhängande period när barnen är små och kunna behålla sin anknytning till arbetslivet. Föräldrapenning kan betalas ut till barnets föräldrar, adoptivföräldrar eller till den som är särskilt förordnad vårdnadshavare. Dessutom kan föräldrapenning betalas ut till den som bor tillsammans med föräldern och har eller har haft andra gemensamma barn med föräldern, är eller har varit gift med föräldern, är eller har varit registrerad partner med föräldern. Ersättning betalas ut under totalt per barn fram tills dess att barnet fyller eller avslutar första klass. För adoptivbarn kan föräldrapenning tas ut som längst till barnets tioårsdag. Föräldrapenningen bygger på en flexibel modell, där de enskilda mottagarna har stora möjligheter att själva bestämma upplägget. Uttag kan göras som enstaka dagar eller i långa sammanhängande perioder, i samband med barnets födelse eller när barnet är gammalt. Vidare kan föräldrapenningen betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels ersättning. Beroende på hushållets övriga inkomster kan en mottagare således vara hemma med sitt barn längre än . De flexibla uttagsmöjligheterna medför vidare att två föräldrar kan vara hemma med barnet , förutsatt att båda tar ut partiell ersättning som totalt inte överstiger en hel ersättning. Från är det även möjligt för föräldrarna att vara lediga med föräldrapenning sam- tidigt under barnets första levnadsår. Systemet är även flexibelt vad gäller fördelningen av dagar mellan två vårdnadshavare. En vårdnadshavare kan välja att avstå från rätten till föräldrapenning till förmån för den andra vårdnadshavaren, med undantag av de som är reserverade för vardera personen. Detta innebär att en enskild vårdnadshavare som delar vårdnaden med en annan person kan vara hemma med ersättning motsvarande totalt . En ensam vårdnadshavare har rätt till alla dagarna. Arbetstagares rätt till ledighet för vård av egna barn regleras i Föräldraledighetslagen (1995:584). Lagen ger föräldrar som är anställda rätt att vara lediga på heltid för barn , samt rätt att förkorta arbetstiden med upp till en fjärdedel för barn . Föräldern har också rätt till ledighet vid uttag av föräldrapenning motsvarande omfattningen av föräldrapenninguttaget. Ledigheten får delas upp på högst tre perioder under ett kalenderår.3 Föräldrapenningen har tre olika ersättningsnivåer. Mottagare med en sjukpenninggrundande inkomst (SGI) får ersättning enligt sjukpenningnivån, vilken motsvarar av den sjukpenninggrundande inkomsten upp till en årsinkomst på tio basbelopp.4 Den inkomstbaserade ersättningen syftar till att skapa incitament för kvinnor och män att skaffa barn efter etablering på arbetsmarknaden. enligt sjukpenningnivån finns ett särskilt kvalifikationskrav som innebär att mottagaren måste ha varit försäkrad för en ersättning per dag i minst före barnets födelse. Om villkoret inte uppfylls betalas ersättning ut med per dag. För övriga som kan betalas ut enligt sjukpenningnivån saknas motsvarande krav på viss tids försäkring. Personer med låg eller ingen SGI får ersättning enligt en grundnivå, vilken utgörs av per dag . Resterande motsvaras av så kallade lägstanivådagar som ger samma ersättning till alla vårdnadshavare, oavsett vilken SGI de har. Även lägstanivån motsvarar per dag för barn födda eller . För barn födda före uppgår lägstanivån till per dag. För de flesta vårdnadshavare är 3En individuell överenskommelse kan göras mellan arbetsgivare och arbetstagare om att dela upp ledigheten på fler perioder. 4År 2012 motsvarade tio basbelopp . Den inkomstbaserade dagersättningen beräknas genom att förälderns sjukpenninggrundande inkomst multipliceras med 0,97 och därefter med 0,8. Summan delas slutligen med 365. det således inte längre någon skillnad mellan grundersättning och ersättning utifrån lägstanivån, eftersom båda nivåerna ligger på per dag för barn födda efter . Samtliga ersättningar är pensionsgrundande och skattepliktiga. Föräldrapenningens tre ersättningsnivåer kan relateras till antingen bosättningsbaserade eller arbetsbaserade försäkringar. Enligt Socialförsäkringsbalken hör ersättningar på grund- och lägstanivån till den bosättningsbaserade försäkringen (5 kap. 3 § SFB) eftersom dessa två ersättningar syftar till att ge ett grundskydd. Ersättning utifrån sjukpenningnivån är en arbetsbaserad försäkring som ersätter inkomstbortfall (6 kap. 6 § SFB). Rätten till föräldrapenning enligt lägstanivå respektive grundnivå är knuten till barnets och vårdnadshavarens bosättning (folkbokföring) i . Detta innebär att föräldrar som har barn när de invandrar till får rätt till 480 dagars föräldrapenning för de barn som är upp till . kan på samma sätt som för barn födda i tas ut tills dess att barnet fyller . Här utgör invandring från andra EU-länder i vissa fall ett undantag. Om en förälder har fått en moderskaps- eller likvärdig faderskapsförmån i något annat medlemsland, räknas denna förmån av mot föräldrapenningen i . har kommunerna möjlighet att erbjuda vårdnadsbidrag för barn mellan ett och . Vårdnadsbidraget är avsett att möjliggöra en mjukare övergång mellan föräldraledighet och förvärvsarbete och riktar sig till de föräldrar som vill vara hemma längre med sina barn än vad föräldraförsäkringen medger, eller som vill gå ner i arbetstid. Bidraget är skattefritt och uppgår till maximalt per barn och månad. Om barnet inte deltar i offentligt finansierad förskoleverksamhet utgår fullt vårdnadsbidrag. Kommunerna har också möjlighet att införa vårdnadsbidrag på deltid. De avgör i detta fall själva hur närvaron i förskolan ska samspela med avtrappningen av vårdnadsbidraget. Vårdnadsbidraget kan inte kombineras med vissa bidrag och ersättningar, till exempel föräldrapenning, aktivitetsstöd, etableringsersättning eller arbetslöshetsersättning. Bidraget påverkar inte den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI), som hålls skyddad, förutsatt att mottagarens SGI inte omprövats med vård- nadsbidrag på grund av att han eller hon beviljats sjukersättning, tjänstepension eller livränta. hade 113 kommuner infört vårdnadsbidrag. Totalt beviljades bidraget till drygt 6 000 personer, varav var kvinnor. Personer med utländsk bakgrund var överrepresenterade bland dem som beviljades vårdnadsbidrag (). Föräldrar med utländsk bakgrund utgjorde av alla föräldrar i med barn mellan ett och 2010 (SCB, 2011a). Föräldrapenningen är en del av den ekonomiska familjepolitiken, vars mål är att skapa goda och trygga uppväxtvillkor för barn och ungdomar, att ge förutsättningar för familjer att få tid tillsammans och att uppmuntra jämställda familjer. Barnperspektivet är en bärande del. Principen om barnets rätt till trygga och utvecklande uppväxtförhållanden ska vara vägledande i familjepolitiken, liksom barnets rätt till delaktighet och inflytande över frågor som rör barnet i förhållande till barnets ålder och mognad (prop. 2011/12:1). Familjepolitiken, liksom , utgår ifrån att föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och ska utifrån barnets välbefinnande och familjens livssituation se till barnets bästa. I föräldraförsäkringen kan barnperspektivet förstås som de yngsta barnens behov av, och rätt till, anknytning, trygghet, god omvårdnad, stimulerande utveckling och goda relationer (, 2005). Forskningen om vilka effekter föräldrapenningen har för barnen är relativt begränsad. De flesta studier fokuserar på föräldrapenningens betydelse för föräldrarna i termer av exempelvis löneutveckling och fördelning av obetalt arbete. De studier som genomförts med utgångspunkt från barnperspektivet pekar dock på att betald föräldraledighet under barnets första tid har en positiv effekt på barnets hälsotillstånd. Det finns bland annat ett starkt samband mellan betald föräldraledighet och en låg spädbarnsdödlighet (, 2005; Ferrarini och , 2010). En studie från har vidare visat att en tidig återgång till arbetet (efter barnets födelse) har en negativ inverkan på barnets hälsa (m.fl., 2005). Effekterna för barnen av föräldraledighet när barnen är äldre är mindre entydiga. Olika barn har olika behov. Det gäller i synnerhet barn som invandrar till och som kommer till en ny miljö med ett nytt språk. I anges att adopterade barns förskolestart bör anpassas efter barnets anknytningsprocess, känslighet för separationer, mognad och fas i utvecklingen (, 2008). Barn som invandrar tillsammans med sina föräldrar har inte samma anknytningsbehov som adopterade barn, men kan också behöva tid för anpassning i det nya landet. Ett otryggt och traumatiserat barn kan i vissa fall må bäst av att vara hemma med sina föräldrar i . Om föräldrarna själva är traumatiserade kan det å andra sidan vara bättre för barnet att få möjlighet att knyta an också till andra vuxna och barn utanför den egna familjen. Barnets bästa varierar därför med varje enskilt barn. På en övergripande nivå pekar dock ett antal studier på att barn som har gått i förskola i regel har en bättre kognitiv och språklig förmåga än barn som i första hand fått hembaserad omsorg. Förskolebarn klarar sig också bättre i skolan (, 2009; 1989; 1992). Effekterna är särskilt stora för barn från fattiga och resurssvaga familjer, för vilka förskolan bidrar till ökad välfärd och social mobilitet (Datta Gupta m.fl., 2008). Förskolans positiva effekter är i stor utsträckning beroende av verksamhetens kvalitet. Särskilt barngruppernas storlek och personalens kompetens har betydelse för barnens kognitiva och språkliga utveckling (Brandht och Gislason, 2010). Föräldrapenningens utformning har även betydelse för barnens ekonomiska villkor. En kvantitativ studie av 18 visar att det finns ett starkt samband mellan andelen ekonomiskt utsatta barn och föräldraförsäkringens ersättningsnivå (Ferrarini, 2003). De ekonomiska villkoren under uppväxtåren påverkar i sin tur barnens fysiska och psykiska hälsa. Flera studier pekar på att barn i socioekonomiskt utsatta familjer löper högre risk för dödlighet, skador, kroppslig sjuklighet och psykisk ohälsa under både barndomen och vuxenlivet (Batljan, 2005). och övriga nordiska länder har en lägre andel ekonomiskt utsatta barn än andra , vilket bland annat beror på en relativt generös inkomstbaserad ersättning (Ferrarini, 2003). Ersättningen i föräldrapenningen till föräldrar som saknar sjukpenninggrundande inkomst är dock betydligt lägre – före skatt om uttaget sker på heltid . Riksnormen 2012 uppgår till för en ensamstående vuxen med ett barn mellan ett och två Det går inte att göra en direkt jämförelse mellan försörjningsstödet och grundnivån i föräldrapenningen, eftersom föräldrar som tar ut föräldrapenning kan ha en högre samlad inkomst.5 Ett långvarigt uttag på grundnivå medför dock en ökad risk för ekonomisk utsatthet i dessa familjer. 3.5Föräldrapenningens utformning i andra länder 3.5.1Sverige hör till de mest generösa länderna är ett av de länder i världen som lägger mest resurser på föräldraförsäkringen. uppgick utgifter för den ekonomiska familjepolitiken till av bruttonationalprodukten (BNP). De övriga nordiska länderna låg på ungefär samma nivå, vilket placerar länderna på en europeisk toppnivå (, 2011). ersättningsnivå är också en av de högsta i världen. En jämförelse av föräldraförsäkringen i 21 industriländer utifrån de två aspekterna tid och pengar visar att samtliga studerade länder ger föräldrar rätt att vara lediga i samband med ett barns födelse. och har de mest generösa regelverken vad gäller rätt till ledighet (motsvarande ). Huvuddelen av denna ledighet är dock obetald. Om nivån på ersättningen multipliceras med tidsperioden som ersättningen täcker framgår att de flesta länders ersättning motsvarar mellan och ersättning på heltid (figur 3.2). , och utmärker sig som länder med de högsta ersättningarna. 5 Exempelvis genom barnbidrag och eventuell löneinkomst. Bidrag och andra inkomster räknas dock av vid en ansökan om försörjningsstöd. Betald ledighet motsvarande heltid Anm: För att underlätta jämförelser mellan länderna har den betalda ledigheten i varje land räknats om till antal veckor med 100 procents inkomstkompensation. Källa: m.fl. (2010). föräldrapenningmodell utmärker sig också i ett internationellt perspektiv med avseende på tidsgränsen för uttaget. I jämförande studie över föräldraförsäkringens utformning i de 46 europeiska länder som är medlemmar i organisationen framgår att det var fyra länder (, , och ) som hade en tidsgräns som motsvarar , dvs. att föräldrapenning kan tas ut fram tills dess att barnet fyller utan restriktioner för hur dagarna ska fördelas . Majoriteten av länderna har en tidsgräns för uttaget som motsvarar eller mindre från barnets födelse, varav 18 länder hade en tidsgräns eller mindre. I och kan delar av föräldrapenningen tas ut fram till barnets åttonde respektive nionde födelsedag, men majoriteten av dagarna måste användas respektive efter barnets födelse (, 2005). 3.5.2Sveriges föräldrapenning är generös också i ett nordiskt perspektiv De nordiska länderna uppvisar både likheter och skillnader i föräldrapenningens uppbyggnad. Samtliga nordiska länder ger föräldern en relativt hög kompensation för inkomstbortfallet . I komparativa studier har de nordiska länderna beskrivits som defamiliserande eftersom barnfamiljer erbjuds mer inkomsöverföringar och service än i många andra länder för att stödja föräldrar i deras strävan att kombinera arbete med föräldraskap. Länderna skiljer sig dock sinsemellan med avseende på ersättningens storlek och längd. Antalet veckor med inkomstrelaterad ersättning varierar () till som mest (). Om ledighetsperioder som kompenseras med en låg, fast ersättning alternativt ingen ersättning alls inkluderas så ökar variationerna från () till (och ) (Duvander och Lammi-Taskula, 2010). Den inkomstrelaterade delen i de nordiska ländernas föräldraförsäkringar motsvarar som lägst av förälderns tidigare inkomst (i vissa delar av den inkomstrelaterade ersättningen i ) och som högst (i vissa delar av den inkomstrelaterade ersättningen i ). Storleken på minimibeloppet, den ersättning som föräldrar med låg eller ingen tidigare inkomst erhåller, varierar från av landets medelinkomst () till av medelinkomsten (och ). I är minimibeloppets storlek beroende av mottagarens ålder och andra ersättningar. Högst ersättning (av medelinkomsten) har föräldrar under som fått reducerat socialbidrag. Rätten till minimibeloppet är villkorat med särskilda krav på arbetsmarknadsanknytning. För att ha rätt till minimibeloppet måste föräldern antingen vara anställd eller få arbetslöshetsersättning, kontant understöd eller starthjälp. Personer som är arbetslösa men som inte är registrerade som arbetssökande får därmed ingen föräldrapenning i . *För unga föräldrar under som har fått reducerat socialbidrag. Personer utan anknytning till arbetsmarknaden får ingen ersättning alls. **Utgörs av en engångssumma på efter förlossningen som här har delats upp . Källa: Duvander och Lammi-Taskula (2010). De nordiska länderna uppvisar också skillnader vad gäller tidsgränsen för uttaget. har den vidaste tidsramen. I måste huvuddelen av föräldrapenningen tas ut innan barnet fyllt . En förälder som är anställd kan dock välja att spara 8–som kan tas ut fram till att barnet fyller . Arbetslösa föräldrar kan endast spara . I och måste föräldrapenningen tas ut innan barnets treårsdag. har det minst flexibla systemet. Mammor måste ta ut sin mamma- och föräldraledighet efter barnets födelse, och pappor efter barnets födelse. Som komplement till föräldrapenningen erbjuder samtliga nordiska länder ett vårdnadsbidrag till föräldrar som själva tar hand om sina barn i stället för att barnen deltar i förskoleverksamhet. Bidraget är utformat på ungefär samma sätt i alla länder och avser vård av små barn, upp till att barnet är i och upp till att barnet är i övriga länder. motsvarade ersättningen av medelinkomsten i , och och av medelinkomsten i . För att en förälder ska kunna beviljas vårdnadsbidrag i måste han eller hon sakna annan inkomst (Eydal och Rostgaard, 2010). Föräldrapenningen i har sedan införandet 1974 utvecklats med avseende , ersättningsnivåer och regler för uttagets förläggning. Förändringarna har medfört att föräldrapenningen blivit allt mer generös och flexibel till sin utformning. Svenska föräldrar har stora möjligheter att vara hemma med sina barn med ersättning under relativt långa perioder, samt att för- lägga uttaget utifrån egna önskemål och förutsättningar. Föräldrapenning kan tas ut i flera korta perioder eller under längre sammanhängande perioder, i samband med barnets födelse eller när barnet är äldre. Antalet dagar med föräldrapenning på grund- och lägstanivå är en bosättningsbaserad rättighet. Utrikes födda barn som bosätter sig i när de är gamla ger föräldrarna rätt till samma antal föräldrapenningdagar som utfaller vid barns födelse i . omfattar rätten med per dag som kan tas ut för respektive barn innan barnet fyllt .