sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Ett flertal av de strukturer som ansvarar för internationellt litteraturutbyte delar även ut översättarpriser. Särskilda insatser i , och De övriga nordiska länderna satsar stort på det internationella litteraturutbytet, särskilt genom (Norvegian Literature Abroad) och genom (). Sju personer arbetar på och cirka 11 personer hos . Detta är att jämföra med som dispo- nerar 1,5 årsarbetskrafter för motsvarande arbete. beviljade stöd till översättning av skön- och facklitteratur om till 383 titlar. Antalet ansökningar var 398 stycken, vilket innebär att en mycket stor del av ansökningarna beviljas bidrag. beviljar översättnings- och tryckningsstöd för sammanlagt till cirka 300 titlar. I inryms strukturen för internationellt litteratur- utbyte inom danska Kulturstyrelsen i likhet med den svenska organisationen av verksamheten. Såväl , och har även produktionsstöd vid sidan av översättnings- stödet. De andra nordiska länderna har även olika typer av rese-, arbets-, research- och residensstipendier samt provöversättnings- stöd för översättare. De arrangerar även seminarier i hemlandet och i utlandet för översättare och besöksprogram för förläggare. Hos kan utländska översättare även söka bidrag för att presentera en titel för förläggare och utländska förläggare och journalister kan ansöka om resebidrag för att resa till . har 2012 fått dubblerat anslag för en treårig satsning specifikt inriktad på översättning till engelska. genomför en medveten satsning på kulturexport inom olika konst- och kulturformer och litteraturexport är en del i detta arbete.19 Främjande av kulturexport utgör ett av utvecklings- områdena i regeringsprogram och är en del i regeringens globaliseringsstrategi. Projektet innefattar bl.a. utarbetande av ett program för utveckling av kulturexporten, uppbyggande av ett s.k. tjänstenät samt bilateralt kulturutbyte. 19 För en övergripande beskrivning av arbetet, se bl.a. finska rapport Powering up Finnish cultural exports (2008). I har har tillsammans med Artist-in-residence Programme (HIAP) startat ett residens- program för översättare av finsk litteratur. Residensvistelsen inkluderar kostnader för resa, boende och stipendium för en tre veckors vistelse. Vidare anordnar fortbildningsseminarier och evenemang för utländska översättare av finländsk litteratur och erbjuder arbetspraktik för översättare i början av sin karriär. FILI:s samarbetspartners är bl.a. förlag, ambassader och kulturinstitut, andra litterära informationscentraler, bibliotek och universitet. I samarbetar Litteraturudvalget och Kunststyrelsen kring de internationella litteraturinsatserna. Litteraturudvalg utarbetar en handlingsplan för inter- nationella aktiviteter på litteraturområdet som syftar till att främja dansk litteratur utomlands. Kunststyrelsens s.k. litteraturteam informerar även de om dansk litteratur utomlands och genomför även självständiga initiativ på litteraturområdet. Litteraturudvalg genomför bland annat besöksprogram för utländska journalister och förläggare, samt administrerar residens- stöd till danska författares vistelser utomlands. beviljar även bidrag till översättare för deltagande vid den danska bokmässan i . Utöver detta ordnas besök för översättarna på danska förlag. För att främja internationellt kulturutbyte har även skapat ett nytt internationellt researchprogram som ska ge internationella kulturförmedlare inblick i det danska kulturlivet och stärka nätverken mellan danska och utländska konstscener. Exempelvis kan utländska förläggare, festivalledare och institu- tionsledare m.fl. ansöka om bidrag för resa och uppehåll i . I finns också en särskild mentorsordning för över- sättare till danska. Översättare med kontrakt för översättnings- uppdrag kan således söka bidrag för mentorsmöten med en kvalificerad översättare. Det finns även möjlighet för utländska förlag, andra arrangörer och bibliotek att ansöka om bidrag för aktiviteter i samband med marknadsföring av en dansk bok i översättning. Detta är ett kompletterande bidrag till de stöd- ordningar som finns för litterära upphovsmän i samband med lansering av nyöversatt dansk litteratur, t.ex. översättningsstöd. Utöver dessa bidragsformer finns bl.a. möjlighet för danska och utländska författare och institutioner att ansöka om medel för bl.a. kostnader för deltagande vid litteraturfestivaler och utlands- Det finns även bidrag att söka för organisationer, institutioner och litterära upphovsmän för internationella kultur- utbytesprojekt inom litteraturområdet. De nordiska länderna genomför även specifika, riktade satsningar. Exempelvis har Litteraturudvalget vid i tillsammans med norska , danska ambassaden i och den spanska organisationen ordnat gemensamma översättarseminarier i för spanska översättare och spanska lektorer i norska. Satsningen har utvärderats och bedömdes ha gett positiva resultat. Litteratur- utvalget följde sedan upp satsningen genom att arrangera ett besöksprogram för spanska förläggare till för att träffa danska förläggare, delta vid flera spanska bokmässor samt producerade en turnerande barnboksutställning i . satsning för att ytterligare främja den danska barn- litteraturen i utlandet har även innefattat ett nytt stöd där utländska förlag kan ansöka om ett särskilt bidrag i samband med utgivning av dansk, illustrerad barnlitteratur. Som exempel på en egeninitierad satsning riktad mot en viss bokmarknad kan nämnas att Litteraturudvalg i samarbete med danska ambassaden i har inlett en särskild satsning på dansk litteratur i engelsk översättning. Arbetet inleds med ett seminarium om dansk litteratur i översättning för ett nytt nätverk för brittiska översättare av dansk litteratur. Såväl profes- sionella översättare, masterstuderande från och förläggare deltar. finns även en ny stödform hos Litteraturudvalg till översättar- nätverk som kan sökas av översättare och andra aktörer i utlandet. har ambitiösa program för att stärka det internationella litteratursamarbetet och den franska litteraturens spridning i utlandet. På det internationella området har Centre national du livre (CNL) prioriterat översatt litteratur genom ökade bidrag till utländska förlag för översättning av fransk litteratur, ökade bidrag till boklådor utomlands som säljer fransk litteratur samt genom att skapa ett nytt residensprogram för unga översättare. Översättare till franska har också möjlighet att ansöka om olika stipendier, bl.a. vistelse i för översättning av ett franskt verk och tio veckors översättarutbildning eller kompetensutveckling i Arles.20 En central aktör för att främja och marknadsföra fransk litteratur utomlands, stödja försäljning och inköp av internationella rättigheter samt främja internationellt samarbete inom litteratur- området är Internationale de l'Edition Française (BIEF). De har en omfattande verksamhet med en bred omvärldsbevakning, genomför studier och publicerar rapporter om bokmarknader, anordnar seminarier och utbildningar samt internationella utbyten för aktörer i bokbranschen. BIEF deltar vid ett mycket stort antal bokmässor världen över och publicerar informationsmaterial om fransk litteratur. Franska staten satsar strategiskt på litteraturexport och främjande av den franska litteraturen även genom ett antal andra institutioner och organisationer, t.ex. Centre d'Exportation du Livre Français (CELF).21 Det franska utrikesministeriet och framförallt dess Pôle de lécrit arbetar också med att främja den franska litteraturen utomlands. har s.k. bureaux du livre i 37 städer runt om i världen i samtliga världsdelar, vilka samtliga har en ansvarig person för litteraturfrågor. Utrikes- ministeriets utlandsposteringar administrerar specifika stödformer för publicering av fransk litteratur samt programmet Le Plan traduire som syftar till att främja återväxten av översättare från franska. De franska Alliances françaises utgör även de betydelse- fulla knutpunkter för det internationella litteraturfrämjandet. En central institution som ansvarar för internationellt kulturutbyte är i övrigt Institut français. Genom dess Fonds dAlembert finns möjlighet för franska författare och forskare att söka stipendier för utlandsvistelser. Institut français administrerar även programmet som ger franska författare möjlighet att bo utomlands för att genomföra ett litterärt projekt. Ungefär 50 författare deltar i programmet. De franska ambassaderna ordnar ofta tillsammans med Institut français olika former av litterära evene- mang för att uppmärksamma den franska litteraturen, exempelvis i . 20För en omfattande rapport om franska insatser för översättare och den översatta litteraturen, se , Les conditions du traducteur (Centre national du livre, 2011). 21Se bl.a. dArvor & , Quelles perspectives pour la politique publique de soutien au livre français à létranger? Propositions pour une stratégie concertée des acteurs publics (Centre national du livre, 2009). I handhas det internationella litteraturutbytet av Nederlands litterenfonds som har stora personella och ekonomiska resurser för arbetet. I kan bidrag sökas för litterära evenemang i utlandet av såväl författare som förlag. Fonden samarbetar även med aktörer i genomförandet av evenemang i utlandet för att främja den nederländska litteraturen. Över- sättningsstöd utgår av den totala kostnaden och för poesi täcks hela översättningskostnaden av bidraget. Det finns även ett specifikt stöd för utgivning av bilderböcker som täcker en del av produktionskostnaderna. Vidare producerar fonden utställningar om nederländsk barn- och ungdomslitteratur och har ett omfat- tande residensprogram för litterära upphovsmän. Ett internetbaserat initiativ av Nederlands litterenfonds för att öka inflödet av översatt litteratur i är webbplatsen Schwob.nl. Webbplatsen riktar sig till läsare och förläggare och kvalitetslitteraturen är i fokus. Det handlar om att introducera relativt oupptäckta litterära mästerverk från hela världen. De skickar även ett nyhetsbrev om kvalitetslitteratur . Schwob innehåller bl.a. litteraturkritik, biografier och essäer och är skapad av översättare, förläggare, forskare, läsare och kritiker. En av huvudprioriteringarna för Kulturstiftung des Bundes är att stödja innovativa program och projekt med internationell in- riktning. Fonden beviljar bland annat stöd till kulturutbyte och landsöverskridande projekt inom samtliga konst- och kultur- former, däribland litteratur. Kulturstiftung des Bundes stödjer ett fåtal större internationella projekt inom litteraturområdet, exempelvis projektet litrix.de, vars syfte är att främja tysk litteratur utomlands. Översättare kan söka bidrag från Litrix för översättning av tysk litteratur. Litrix ordnar även workshops och utbildningar för litterära översättare och seminarier för förläggare och agenter. På webbplatsen informerar de om utvalda nyutkomna böcker på den tyskspråkiga bokmarknaden. Deutscher Übersetzerfonds arbetar för att stärka översättarna och den översatta litteraturen och beviljar bl.a. arbetsstipendier, stipendier för residensvistelser i () och (författar- och översättarcentrum) samt resebidrag till översättare som översätter till tyska. Gällande spridningen av tysk litteratur i utlandet är Goethe- institutens arbete av grundläggande betydelse. De genomför bl.a. litterära evenemang och administrerar översättningsstöd för tysk litteratur. Vidare har flera specifika informationscenter för tysk litteratur skapats runt om i världen (i , , , och ). Syftet med Office (GBO) i är att främja översättning av tysk litteratur, skapa kontakter mellan den tyska och den amerikanska bok- branschen och att öka medvetenheten om den tyska litteraturen på den amerikanska bokmarknaden och bland de amerikanska läsarna. Bland annat bjuder GBO amerikanska förläggare till för att träffa tyska förläggare. GBO publicerar även kataloger över nyutgiven tysk kvalitetslitteratur för att erbjuda de amerikanska förläggarna och allmänheten en överblick över den nya tyska litteraturen. Urvalet görs av litteraturkritiker, litterära agenter och förlag. I syfte att skapa intresse för tysk litteratur hos de amerikanska läsarna arrangerar de även författarsamtal, upp- läsningar, diskussioner och seminarier, ofta i samarbete med . Ett särskilt översättningsbidrag finns även att söka för utgivning av tysk litteratur i engelsk översättning. I finns en lång tradition av litteraturhus och de kom först att utvecklas i . har idén spridit sig till flera europeiska länder, bl.a. , , , och . I utgör litteraturhusen en betydelsefull del i det litterära livet. Programverksamheten är ofta varierande och kan innehålla såväl författarsamtal, uppläsningar, seminarier, utbildningar för författare, översättare, förläggare och bokhandlare samt läsfrämjandeverksamhet. Flera av litteraturhusen har även egen förlagsverksamhet. I finns ett tjugotal litteraturhus varav fem i : Literaturhaus , Literarisches Colloquium (LCB), /, LesArt och literaturWERKstatt . Verksamheten vid LesArt är inriktad mot barn- och ungdomslitteratur och aktiviteter för barn och ungdomar. Literaturhaus utgör en plats för litterära evenemang, symposier och utställningar med medverkande för- fattare, kritiker, översättare, forskare, musiker och konstnärer. I huset finns även café, restaurang och bokhandel. I verksamheten ingår även distribution, marknadsföring och presentation av internationell och tysk litteratur samt diskussioner om litterära, estetiska och politiska frågor. Literarisches Colloquium kallar sig inte litteraturhus, men har länge har varit en viktig tyska litterära scenen. LCB grundades och är en av äldsta institutioner för litteraturfrämjande insatser. De arrangerar litterära evenemang och beviljar även stipendier till författare och över- sättare. Utöver detta ordnas workshops och sommarkurser där översättare och författare får möjlighet till fortbildning. Verksam- hetens fokus ligger främst på litterär översättning och översättarnas villkor. LCB har initierat många initiativ och samarbeten, bl.a. webbplatsen Literaturport och radioprogrammet som sänder alla litterära evenemang som arrangeras i huset. LiteraturWERKstatt arrangerar olika typer av litterära evenemang med fokus på lyrik och nyskapande litteratur samt har även viss egen förlags- och distributionsverksamhet. Literaturhaus är största litteraturhus och utgör även informationscenter för den tyska bokbranschen och inrymmer Deutsche Bucharchiv, ett bibliotek och arkiv om förlagsverksamhet och böcker. I Literaturhaus ordnas även olika typer av litterära evenemang och läsfrämjandeprojekt, bland annat Frischluft, ett skrivprojekt för unga. startades i ett samordningskansli och en gemensam webbplats för ett flertal av de tyska litteraturhusen. Kansliet koordinerar arbetet och insatserna samt organiserar gemensamma projekt som författarturnéer till flera litteraturhus. Litteraturhusen i , , , , , , och är med i nätverket av litteraturhus.22 Det finns planer på att stärka nätverket genom ökade kontakter med litteraturhus utomlands. De tyska litteraturhusen har inspirerat till initiativ med litteraturhus i . I de nordiska länderna har och . Litteraturhuset i öppnades . Litteraturhuset drivs av den icke-kommersiella stiftelsen huset, som var en del av Institutionen . 22 En förteckning över litteraturhus i nätverket finns via . en bred programverksamhet och 2010 arrangerades cirka 1 400 evenemang. Litteraturhuset i mottar ungefär 250 000 besök- are . Det finns även många aktiviteter för barn och unga, bl.a. särskild programverksamhet för barn i förskola och grundskola. Mer än hälften av förskolorna i har tagit del av verksamheten. I huset finns bokhandel, scener och rum för samtal och debatt samt en restaurang. Byggnaden inrymmer även residensverksamhet för utländska skribenter och norska skribenter kan hyra skrivbords- plats i huset. LiteraturHaus i öppnade 2005. Verksamheten har litteraturen i centrum men inriktningen är tvärkonstnärlig och innefattar även musik, film och konst. Såväl danska som utländska konstnärer bjuds in. I verksamheten inkluderas olika typer av litterära evenemang och arrangerandet av t.ex. . Olika typer av residensverksamhet är vanligt förekommande i och i flera länder finns program för utbyte för översättare och författare samt bidrag/stipendier att söka för residensvistelse i utlandet. I vissa länder finns också bidrag till kommuner, föreningar och andra sammanslutningar för residensprogram, t.ex. i . Syftet med bidraget är att stödja verksamhet vid litteratur- institut och författarhus. Danska professionella konstnärer, konstnärsgrupper och konstförmedlare inom bl.a. litteratur- området som har fått en residensplats i utlandet kan t.ex. ansöka om bidrag för deltagande i ett professionellt residensprogram i utlandet. De 14 europeiska residens som ingår i nätverket des Centres de Traducteurs littéraires (RECIT) mottar samtliga EU-stöd.23 Dessa residens kan sägas utgöra ett slags nav för de europeiska litterära residensen, men även andra residens och gästbostäder som inte är knutna till nätverket finns självfallet i såväl som i övriga världen. Exempel på residens som ingår i nätverket är Vertalershuits () i . 23 Medlemmar i nätverket är (), del Traductor (), Collège Européen des Traducteurs Littéraires (), des Traducteurs Littéraires (), Europäisches Übersetzer-Kollegium in Straelen (), Literarisches Colloquium (), Magyar Fordítóház Alapítvány (), Maison des Écrivains Étrangers et des Traducteurs (), Antwerp (), Übersetzerhaus Looren (Schweitz) och Vertalershuis () och författar- och översättarcentrum (). möjligheter för översättare från holländska som vill göra research, träffa holländska författare eller förlag samt förbättra sina språkkunskaper och kunskaper om den holländska kulturen. Översättare som har kontrakt med ett förlag för att översätta skönlitteratur eller barn- och ungdomslitteratur kan ansöka om stipendium. Nederlands letterenfonds organiserar olika typer av Writer in Residence-program och möjlighet finns att söka residens i olika delar av världen. Ytterligare ett betydelsefullt residens för litterära översättare är Europäisches Übersetzer-Kollegium i Straelen som grundades och har varit drivande i utvecklingen av översättarresidens i . Även i finns ett flertal viktiga residens för författare och översättare. Ett av de mest betydande är Collège international des traducteurs litteraires i som drivs av organisationen de la traduction littéraire en (). Översättare från hela världen som översätter till eller från franska kan söka residensvistelse i . organiseras även ett betydelsefullt översättarseminarium med cirka 300 översättare från hela världen kallat Les Assis à . mottar bidrag från EU, CNL, staden och regionen. Ytterligare framstående residens för översättare och författare är i , La Maison des écrivains étrangers et de traducteurs de Saint-Nazaire (MEET) samt La Maison i som erbjuder översättare från hela världen vistelsestipendium. Franska kultur- ministeriet har även beslutat att anlägga ett nytt stort inter- nationellt residens i en förort till . För att öka kvaliteten och mångfalden i den översatta litteraturen och det internationella utbytet på litteraturområdet ger bidrag till organisationer som Norwich, och . Syftet är att erbjuda goda arbetsförhållanden för författare och översättare, främst genom stipendier och möjligheter till residensvistelse. i är ett internationellt center för litteratur, läsning och det fria ordet. De har ett betydelsefullt Translator in Residence-program och anordnar en mängd aktivi- teter, bl.a. olika typer av litterära evenemang. Free Word Center och de litteratur- och läsfrämjandeorganisationer som är residenter i huset (Apples & Snakes, , Booktrust, English PEN, Index on Censorship, , , Article 19 och Dalkey Archive) mottar bidrag från Arts De olika organisationerna samarbetar och organiserar t.ex. evenemang, seminarier och debatter. Dalkey Archive gör exempelvis ett viktigt arbete genom att främja översatt litteratur och delar även ut stipendier. Literature Across Frontiers ordnar seminarier, workshops, konferenser, festivaler och kampanjer på bokmässor för att öka det internationella utbytet. Även och arbetar för kulturell mångfald genom att stödja översatt litteratur. Organisationen strävar efter mer översatt litteratur inom framför allt barnboksområdet. Att barn, unga och vuxna har god läsfärdighet är i de allra flesta länder en prioriterad fråga. Inom EU har frågan om bristande läsfärdighet bl.a. föranlett att en expertgrupp tillsatts, vilken i sin slutrapport belyser frågan och ger bl.a. rekommendationer till medlemsstaterna om hur det läsfrämjande arbetet kan utvecklas.24 Internationella undersökningar som PIRLS och har inneburit ett ökat fokus på frågan. Eventuella resultatnedgångar i dessa undersökningar samt i andra nationellt utförda studier har i flera fall fått till följd att länder har vidtagit särskilda åtgärder för att förbättra läsfärdigheten och öka litteraturintresset hos befolk- ningen. Det handlar ofta om omfattande insatser inom såväl utbildnings- som kultursektorn och insatserna gäller såväl barn och unga som vuxna.25 Vid sidan av de läsfärdighetsinriktade satsning- arna som genomförs inom skolområdet finns även kulturpolitiskt inriktade insatser med fokus på att motivera till läsning och stimulera till ett ökat intresse för litteratur. I många länder har olika typer av läs- och litteraturfrämjande- organisationer en viktig roll i arbetet. Det är i vanligt förekommande att organisationerna stöds genom statliga projekt- medel eller verksamhetsbidrag. Även olika typer av litteratur- festivaler har blivit allt vanligare inslag i det litteratur- och 24Se on Literacy, Final Report (Europeiska kommissionen, 2012). För en utförlig jämförande beskrivning av läsfrämjande insatser med fokus på skolområdet i EU:s medlemsländer, se Teching Reading in Europe: Contexts, Policies and Practicies (Europeiska kommissionen, 2011). 25Ett intressant exempel som dock inte behandlas i det följande är den mycket omfattande nationella lässatsningen i , se . läsfrämjande arbetet i många europeiska länder och dessa stöds ofta även de till del med statliga medel. Läsfrämjande verksamhet i regi av folkbiblioteken är en grundläggande del i det läsfrämjande arbetet även i övriga nordiska länder. Det genomförs en stor mängd läsfrämjande insatser runt om i världen. Nedan följer en översiktlig genomgång av viktigare läsfrämjande satsningar i utvalda europeiska länder och med särskilt fokus på de insatser som görs utanför skolan. I har medvetenheten om sviktande läsförståelse hos barn och vuxna föranlett särskilda satsningar från ideella organisationer, branschorganisationer och genom Kultur- och Kunnskaps- departementet med underlydande myndigheter. I PISA-undersök- ningen presterade de norska ungdomarna sämre resultat , vilket sedan vände 2009.26 Ett initiativ för att försöka vända utvecklingen och sätta läsfärdighet och läslust i centrum av den politiska debatten var utarbetandet av den nationella strategin Gi rom for lesning – strategi for stimulering av leselyst och leseferdighet 2003–2007. Denna innehöll ett brett spektrum av konkreta insatser inom såväl utbildnings- som kulturområdet. I har två specifika lässatsningar genomförts kallade Leseåret och Leseløftet. Målsättningen är en nationell läspolitik med sikte på att stärka läskompetensen i hela landet. Folk- biblioteken är centrala i detta arbete som innefattar litteratur, läs- kompetens och litteraturförmedling. Till grund för satsningen ligger de två Stortingsmeldingarna nr. 35, Mål og meining – Ein heilskapleg norsk språkpolitikk och nr. 23, Språk bygger broer – Språkstimulering og språkopplæring for barn, unge og voksne som båda betonar vikten av läsning i ett livslångt perspektiv. I den sistnämnda lades en plan för norskundervisning i förskolan och fram.