sou · H0B376 · 2012-11-15 00:00:00 — Utredningen har i avsnitt 7.4 och 7.5 redogjort för den undervisning som sker för grundskoleelever som har medicinsk eller psykosocial problematik på samt för gymnasieelever på distans och på Korrespondensgymnasiet i . Distansundervisning finns endast reglerat för utlandssvenska elever och för elever på Korrespondensgymnasiet, övrig distansundervisning genomförs utan författningsstöd. Det lagstöd som verksamheterna själva hänvisar till är bestämmelserna i 24 kap. skollagen om särskilda utbildningsformer men en sådan lagtolkning får anses vara mycket tveksamt eftersom denna utbildningsform ligger utanför skolväsendet. 30 5 kap. 2 § skolförordningen. 7.9Fjärrundervisning för elever i små skolmiljöer -Fjärrundervisning får anordnas för elever i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. -Fjärrundervisning får genomföras under förutsättning att det inte finns någon legitimerad och behörig lärare inom skolenheten eller huvudmannens organisation, när elevunderlaget är otillräckligt eller när ett ämne eller kurs inte erbjuds på skolan. -Huvudmannen för skolformen fattar beslut om att eleverna inom en skolenhet ska erbjudas fjärrundervisning. -Fjärrundervisning får ges i moderna språk, samiska i sameskolan, modersmål, inklusive minoritetsspråk, och teckenspråk. Fjärrundervisning får även användas för att ge elever studiehandledning på modersmålet och integrerad samisk undervisning i . -Eleven ska befinna sig i skolans lokaler och fjärrläraren finns på annan plats. -Till stöd för eleven och fjärrläraren ska finnas en handledare på plats med eleven. -Fjärrläraren sätter betyg. Utredningen föreslår en generell reglering för inrättandet av möjligheten att bedriva fjärrundervisning men förordar en restriktiv tillämpning med hänvisning till att det saknas forskning på området. Den reglering som föreslås avser utredningen ska tillämpas för grundskolor, grundsärskolor, specialskolor, sameskolor, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor i landet om de väljer att införa fjärrundervisning. Utredningen föreslår att bestämmelser ska införas i skolförordningen och gymnasieförordningen som tydliggör när det är tillåtet med fjärrundervisning. Utredningen anser att fjärrundervisning endast bör vara tillåten i begränsad omfattning och det är viktigt att villkoren för att anordna fjärrundervisning regleras. Ut- redningen lämnar därför ett förslag till ett nytt kapitel i skolför- ordningen och gymnasieförordningen som bl.a. ska reglera fjärrundervisning. Skälet till att införa fjärrundervisning ska vara att det saknas en behörig lärare i ämnet eller kursen på elevens skola eller när ämnet eller kursen inte erbjuds på skolan eller när antalet elever inte är tillräckligt för en undervisningsgrupp. Om inte fjärrundervisning erbjuds skulle eleven inte få denna undervisning. Skälet till att använda fjärrundervisning utgår från skolans förhållanden, skolperspektivet är det dominerande. Detta gäller främst för glesbygd och små skolmiljöer dvs. små skolor med små elevgrupper men även för större skolor där det finns ämnen som få elever vill läsa t.ex. ett ovanligt språkval eller ett nationellt minoritetsspråk. Fjärrundervisningen innebär en möjlighet för skolhuvudmännen att ge eleverna ökad tillgång till undervisning när behöriga lärare saknas. Fjärrundervisning ger vidare skolhuvudmännen möjlighet att uppfylla sina skyldigheter i fråga om elevens rätt till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet och möjlighet att erbjuda eleverna ett större utbud inom moderna språk. Fjärrundervisningen ger även huvudmännen möjlighet att erbjuda integrerad samisk undervisning i . Rektorn ska garantera att den erbjudna fjärrundervisningen är av god pedagogisk kvalitet. En viktig aspekt att ta hänsyn till är den likvärdighet som ska finnas inom skolväsendet. Alla elever ska ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet oavsett geografisk hemvist, sociala och ekonomiska förhållanden, kön och övriga diskrimineringsgrunder. Likvärdighet är en viktig utgångspunkt när en kommun beslutar om en liten skola ska finnas kvar eller läggas ner. Likvärdighet innebär att de fastställda målen kan nås på olika sätt beroende på lokala behov och förutsättningar. Kvaliteten i verksamheten ska dock ha lika hög nivå oavsett var i landet verksamheten bedrivs. Små skolor med få elever som ligger långt från närmaste tätort finns spridda i landet. En glesbygdsskola kan finnas i norra men också ute på en ö i . Många glesbygdsskolor kan ha svårigheter att erbjuda undervisning enligt gällande styrdokument eftersom elevgrupperna ofta blir för små. Dessa skolor har ofta problem att rekrytera lärare och särskilt i de ämnen där eleverna delas upp i mindre grupper som t.ex. språkvalet. kommuner och enskilda anordnare kan använda sina språklärare på ett mer effektivt sätt utan att grundskoleeleverna går miste om sin rätt till lärarledd undervisning anser utredningen fjärrundervisning bör tillåtas. Utredningen har valt att inte lägga något särskilt förslag för skolor i glesbygd. Det behövs inte någon speciell reglering för dessa skolor som dessutom är svårdefinierade utan det förslag som redovisas för fjärrundervisning fyller enligt utredningen samma behov och kan tillämpas oavsett definitionen av skola. Utredningens förslag: Fjärrundervisning definieras som en interaktiv undervisningsmetod som innebär att elever och lärare är åtskilda i rummet och undervisningen sker genom användande av informations- och kommunikationsteknik. Den undervisning som utredningen valt att kalla fjärrundervisning kan ses som lektioner där skolan försöker likna den vanliga undervisningen som finns på plats så mycket som möjligt. Undervisning definieras i skollagen som sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden.31 Fjärrundervisning definierar utredningen som en interaktiv undervisningsmetod som innebär att elever och lärare är åtskilda i rum och undervisningen sker genom användande av informations- och kommunikationsteknik. Elev och undervisande lärare är fysiskt åtskilda men endast i rummet inte i tiden. Läraren har direktkontakt med eleven och eleven kan ställa frågor till läraren under lektionen, kommunikationen är dubbelriktad. Det är endast distans i rummet men inte distans , dialog eller struktur. Utredningen föreslår att en definition av fjärrundervisning införs i skollagen. Eleven ska befinna sig i en skola eller i en annan lokal som skolan anordnar och en handledare ska finnas på plats i klassrummet. Utredningen vill betona att eleverna alltid ska befinna sig i skolmiljö och att undervisningen ska uppnå den minsta garanterade tid som gäller för respektive skolform och ämne. 31 1 kap. 3 § skollagen. ska träffas regelbundet. Vilken form av informations- och kommunikationsteknik som används är inte avgörande men det bör ingå någon form av videokonferenssystem och dokumentkameror m.m. så att läraren och eleven kan se varandras uppgifter och dokument. Det är fjärrläraren som leder och ansvarar för undervisningen. Denne lärare ska på samma sätt som andra lärare vara legitimerad och behörig i det undervisande ämnet. Inga undantag från behörigheten ska medges utom de som redan finns. Det är också fjärrläraren som sätter betyg i ämnet. Utredningen förutsätter att samråd sker med handledaren. Läraren kan vara anställd av elevens skola eller hemkommunen men även av en annan kommun eller en annan skolhuvudman (entreprenad). Inför utvecklingssamtal och till den individuella utvecklingsplanen eller individuella studieplanen ska fjärrläraren lämna underlag till elevens klassföreståndare/på samma sätt som andra lärare. Fjärrläraren bör även träffa eleverna ett antal gånger per termin för att lära känna dem och för att gå igenom vissa moment som lämpar sig bättre för närundervisning. Att träffa eleverna är också viktigt för att kunna identifiera elever som är i behov av särskilt stöd. Det är önskvärt att detta sker minst en gång men utredningen är medveten om att det kanske inte alltid är genomförbart beroende på det geografiska avståndet, men det bör ses som en målsättning. Fjärrläraren ska vidare ha goda kunskaper om undervisning med stöd av informations- och kommunikationsteknik. Fjärrundervisning förutsätter en mer omfattande planering av läraren än vid vanlig undervisning på plats vilket kan innebära att läraren får en något ökad arbetsbörda, åtminstone inledningsvis. Förberedelserna måste göras noggrannare bl.a. för att kunna informera handledaren och skicka material till elevernas skola i förväg, uppkopplingen till elevernas skola måste förberedas. De skolor som prövat denna modell har ofta gett läraren en extra förberedelsetid . Även kommunikationen utanför lektionstid är viktig. Läraren är beroende att få tydlig återkoppling från handledare, elever och rektor om hur undervisningen fungerar och hur den upplevs av eleverna. På plats hos eleverna i klassrummet eller på annan plats som tillhandahålls av skolan ska det finnas en handledare. Denne kan vara en lärare på skolenheten men om rektorn bedömer att det är tillräckligt kan det räcka med att handledaren är en anställd på skolan. Handledaren som finns fysiskt på elevens hemskola har både en funktion som stöd till läraren och som stöd till eleven samt en uppgift när det gäller att ansvara för tillsynen av elever i . En arbetsordning bör upprättas som utgångspunkt för samarbetet. De elever som får fjärrundervisning finns i små skolmiljöer och får på så sätt en möjlighet att studera ett ämne där hemskolan inte kan anställa en behörig lärare. Elever som får fjärrundervisning och är i behov av särskilt stöd måste identifieras på samma sätt som i närundervisning och ges det stöd de behöver. Det har också visat sig att det finns elever som tycker att det är pressande att se sig själva på en videoskärm och därför behöver uppmuntran för att vänja sig vid detta. universitets utvärdering av fjärrundervisningen i kommun visade att elevens möjligheter till inflytande över undervisningen minskar i fjärrundervisning och det blir först i efterhand genom uppföljningar som läraren kan anpassa sin undervisning till elevernas önskemål och synpunkter. Både elevernas kunskapsutveckling och möjlighet till inflytande behöver därför följas upp. Utredningen föreslår att fjärrundervisning ska tillåtas i: modersmål, inklusive minoritetsspråk, samiska i sameskolan, och Utredningen föreslår även att studiehandledning på modersmålet och integrerad samisk undervisning i ska kunna erbjudas genom fjärrundervisning. Utgångspunkten är regeringens mål för en nationell språkpolitik där ett av målen är att alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet eller nationella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främmande språk. Språk är ett kommunikationsämne, detta kan delvis uppfyllas i fjärrundervisningen men också genom personliga möten mellan elev och lärare. I grundsärskolan och gymnasiesärskolan finns inte språkval. Eleven kan emellertid läsa sådana kurser enligt kursplanen för grund- eller gymnasieskolan, om rektorn bedömer att det är lämpligt i det enskilda fallet. Genom fjärrundervisning ökar möjligheten för elever i dessa skolformer att få tillgång till undervisning i språk. Anledningen till att utredningen anser att dessa ämnen lämpar sig för fjärrundervisning är att det i små skolor är svårt att anställa behöriga lärare för att tillgodose elevernas varierande språkval och att eleverna då inte kan få sitt val tillgodosett. I modersmål inklusive de nationella minoritetsspråken är bristen på lärare också mycket stor och det finns elever som därför inte får undervisning i sitt modersmål. Grupperna i moderna språk och modersmål är ofta små särskilt i små skolmiljöer vilket gör att dessa ämnen blir svåra att tillgodose och ekonomiskt omöjliga att genomföra. Ytterligare en anledning till att välja dessa ämnen är erfarenheterna från de kommuner i norra som till viss del redan har prövat fjärrundervisning och som har funnit att den fungerar bäst i dessa ämnen. Omfattningen av fjärrundervisningen ska motsvara den undervisningstid som ges till elever som läser ämnet eller kursen i närundervisning. Ämnet modersmål består av cirka 150 olika språk. Elever som har föräldrar från ett annat land och där språket talas i hemmet kan välja att studera sitt modersmål. Det finns även fem nationella minoritetsspråk i : finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. Minoritetsspråken samiska och chib har dessutom ett flertal varieteter som man måste ta hänsyn till i undervisningen. För dessa språk finns en förstärkt rätt till modersmålsundervisning. Detta gäller även för adoptivbarn med annat modersmål än svenska. Modersmålsundervisning kan anordnas som elevens val, språkval, skolans val eller utanför timplanen. En skolhuvudman är skyldig att anordna modersmålsundervisning om minst fem elever önskar undervisning. När det gäller de nationella minoritetsspråken är huvudmannen skyldig att anordna modersmålsundervisning även om bara en elev vill läsa språket. Tillsynen av skolorna visar att de ofta har svårt att ge eleverna den modersmålsundervisning de har rätt till enligt författningarna. Endast hälften av de elever som är berättigade till modersmål läser det, för elever som är berättigade till att läsa ett nationellt minoritetsspråk är andelen ännu lägre. Samiska är ett eget ämne i sameskolan och undervisningen ska ske både på och i samiska på de tre varieteterna lulesamiska, nordsamiska och sydsamiska. Det är brist på lärare som kan undervisa i och på samiska och som känner den samiska kulturen vilket leder till problem för sameskolorna att uppfylla målet att varje elev efter genomgången sameskola kan tala, läsa och skriva samiska samt vara funktionellt tvåspråkig. Integrerad samisk undervisning kan erbjudas samiska elever i efter avtal med Sameskolstyrelsen. Precis som i ämnet samiska råder det brist på lärare som kan samiska och den samiska kulturen. Det har därför varit svårt för skolor att kunna anordna integrerad samisk undervisning trots att ett intresse från elevernas sida funnits. Moderna språk kan väljas som språkval eller elevens val i . De flesta grundskolor börjar med språkvalet i årskurs 6 även om det finns variationer. Språkvalet innebär att eleverna ska erbjudas att välja mellan minst två av språken franska, spanska och tyska. Huvudmannen ska även sträva efter att erbjuda andra språk som språkval. I gymnasieskolan ingår ämnet moderna språk som programgemensamt ämne på ett antal program. Därtill ingår ämnet i inriktningar på flera program och får erbjudas inom programfördjupningen på ytterligare program. Förutsatt att huvudmannen erbjuder detta kan moderna språk också läsas som individuellt val på samtliga program. I gymnasieskolan kan eleverna välja att fortsätta med det språk de läst i , under förutsättning att språket erbjuds, eller välja ett nytt språk. Införandet av meritpoäng för moderna språk vid ansökan till gymnasieskolan och vid urval till universitets- och högskoleutbildningar har medfört en ökad efterfrågan på att skolorna ska erbjuda eleverna möjligheter att läsa moderna språk. Likvärdigheten kan anses fordra att alla elever, även de i små skolmiljöer, får samma möjligheter att läsa ett modernt språk. Teckenspråk för döva och hörselskadade finns som ämne i specialskolan. I gymnasieskolan finns ämnena Svenskt teckenspråk och Svenskt teckenspråk för hörande. Elever i gymnasiesärskolan kan läsa ämnena enligt gymnasieskolans ämnesplaner. Svenskt teckenspråk används av många personer i varierande omfattning. Döva och hörselskadade har språket som sitt modersmål eller som sitt primära kommunikationsspråk. Däremot finns ämnet inte i men ett förslag om detta är under beredning inom . Om teckenspråk inrättas som ämne för elever bör det övervägas om de kan ingå bland de ämnen som är möjliga för fjärrundervisning. Svenskt teckenspråk för hörande finns som ämne i , i sameskolan och i gymnasieskolan. I och sameskolan ges detta ämne som språkval, främst för hörande elever. Enligt Skolinspektionens granskning är det mycket ovanligt att elever studerar teckenspråk i . Antal elever som /09 läste teckenspråk var 307. Studiehandledning på modersmålet ska ges till den elev som behöver det enligt författningarna och det är särskilt betydelsefullt för nyanlända elever. Många skolhuvudmän ger inte eleverna studiehandledning främst eftersom det är många olika språk som ska erbjudas och de inte har tillgång till lärare på alla språk. Studiehandledning som fjärrundervisning förutsätter samverkan mellan läraren i ämnet/kursen och fjärrläraren. 7.9.7Beslut om fjärrundervisning och dokumentation Det är huvudmannen som ska fatta beslut om att eleverna inom en eller flera skolenheter ska erbjudas fjärrundervisning i ett visst ämne eller kurs. Undervisning i detta ämne eller kurs kommer endast att ges genom fjärrundervisning så om eleven vill läsa ämnet sker det genom fjärrundervisning. Sådana beslut kommer inte att gå att överklaga. Fjärrundervisningen kommer att granskas på samma sätt som annan undervisning av Skolinspektionen i den regelbundna tillsynen. Rektorn ansvarar för att en elev som påbörjat fjärrundervisning i ett ämne får det stöd som krävs för att kunna läsa ämnet till dess ämnet eller kursen har avslutats. Fjärrundervisningen är en arbetsform som kräver hög grad av koncentration av eleven. Det kan innebära att vissa elever behöver extra mycket stöd av fjärrläraren eller handledaren. Utredningen anser inte att det är nödvändigt att föreslå en nedre åldersgräns för fjärrundervisning. Huvudmannen måste vid sitt ställningstagande även ta ålder och mognad i beaktande när denne fattar beslut om att elever i en viss årskurs ska erbjudas fjärrundervisning i ett ämne eller en kurs. Föräldrar bör informeras på ett tidigt stadium att skolan har eller planerar att införa fjärrundervisning och det bör också framgå av utvecklingssamtalet. Beslut om fjärrundervisning behöver inte skrivas in i ett åtgärdsprogram eller i elevens betyg då utgångspunkten är att fjärrundervisningen ska ge samma kunskaper som närundervisningen. Det behöver inte heller framgå av den individuella utvecklingsplanen eller den individuella studieplanen att eleven får fjärrundervisning i ett visst ämne eller kurs. Fjärrundervisning innebär ett likvärdigt alternativ till reguljär undervisning i klassrummet. Även om fjärrundervisning utförs av annan lärare än från hemkommunen eller från hemskolan, är det hemskolan som har helhetsansvaret för eleverna. Distansläraren har däremot det pedagogiska ansvaret för sitt ämne/ämnen eller kursen/kurser. Utredningen har som tidigare framhållits valt att skilja på två olika former av undervisning på distans där eleven och läraren är åtskilda i rummet. För den undervisning som utredningen väljer att kalla distansundervisning är utgångspunkten en annan än för fjärrundervisning. Skälet till att bevilja distansundervisning utgår från den enskilde elevens förhållanden, elevperspektivet är det dominerande. Det kan handla om elever som har en medicinsk diagnos eller psykosocial problematik som gör att de inte kan delta i reguljär skolgång. Särskilt stöd ska i sådana fall kunna ges i form av distansundervisning. Det kan även handla om elever som har en yrkes- eller idrottskarriär och som därför inte kan delta i den reguljära undervisningen men inte vill behöva avbryta sina studier. Utredningen föreslår slutligen att SiS ska ges möjlighet att erbjuda sina elever på de särskilda ungdomshemmen distansundervisning. Detta under förutsättningen att det på det särskilda ungdomshemmet inte finns någon behörig lärare som kan undervisa i det aktuella ämnet eller kursen. Utredningen förordar en restriktiv hållning även för inrättandet av möjligheten att bedriva distansundervisning. Den reglering som föreslås avser utredningen ska tillämpas för elever i grundskolor, grundsärskolor, specialskolor, sameskolor, gymnasieskolor och gym- Utredningen föreslår att bestämmelser ska införas i skollagen, skolförordningen respektive gymnasieförordningen, som tydliggör i vilka fall det är tillåtet med distansundervisning. Utredningen anser att distansundervisning endast bör vara tillåten i begränsad omfattning och det är viktigt att villkoren för att anordna distansundervisning regleras. Utredningen lämnar ett förslag till ett nytt kapitel i skolförordningen och gymnasieförordningen som bl.a. reglerar distansundervisning. Utredningens förslag: Distansundervisning definieras som en interaktiv undervisningsmetod som innebär att elever och lärare är åtskilda både i rummet och i tiden och undervisningen sker genom användande av informations- och kommunikationsteknik. Utredningen anser att distansundervisning som undervisningsmetod ska falla in under den definition av undervisning som finns i skollagen.32 Definitionen lyder sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden. Distansundervisning har vissa särdrag i jämförelse med närundervisning. Med distansundervisning avser utredningen en interaktiv undervisningsmetod som innebär att elever och lärare är åtskilda i rum och och undervisningen sker genom användande av informations- och kommunikationsteknik. Distansundervisning innebär distans både i rummet och i tiden och oftast även i dialogen men inte i strukturen. Till skillnad från fjärrundervisning innebär det att undervisningen genomförs till största delen utan att det finns någon direktkontakt mellan lärare och elev. Men utredningen anser att läraren bör vara tillgänglig för direktkontakt med eleven vid behov. Kontakten är dock för det mesta enkelriktad. Utredningen föreslår att en definition av distansundervisning införs i skollagen. Utredningen anser att det vid distansundervisning måste ske någon form av interaktion mellan lärare och elev genom att det finns en möjlighet till kontakt via chatt, telefon, träffar eller liknande. Utredningen vill betona vikten av interaktion mellan läraren och eleven. 32 1 kap. 3 § skollagen. Den är avgörande för att det ska anses vara distansundervisning. Utan sådan interaktion är verksamheten att betrakta som självstudier och omfattas inte av den föreslagna regleringen. Eleven ska få stöd att lägga upp sin undervisning av distansläraren men ett stort ansvar vilar på eleven själv att genomföra sina lektioner. Distansundervisning är en undervisningsform som kräver mognad och eget ansvar av eleverna och därför passar bäst för senare årskurser och gymnasieskolan. Utredningen har i sina förslag inte angett någon åldersgräns utan menar att det är ett övervägande som ska göras på den lokala skolan. Utredningens förslag: En elev som får distansundervisning ska ha möjlighet till direktkontakt med distansläraren vid regelbundna tillfällen. Distansläraren ska på samma sätt som andra lärare vara legitimerad och behörig i det undervisande ämnet. De undantag som finns bör tillämpas även för distansundervisning. Distansläraren ska vidare ha goda kunskaper om undervisning med stöd av informations- och kommunikationsteknik. Det är distansläraren som leder och ansvarar för undervisningen. Det är också distansläraren som sätter betyg i ämnet eller kursen. Läraren kan vara anställd vid elevens skola men även av en annan kommun eller en annan skolhuvudman (entreprenad). Utredningen förutsätter att distansläraren kontinuerligt samråder med kontaktpersonen. Inför utvecklingssamtal och vid dokumentation i den individuella utvecklingsplanen eller studieplanen ska distansläraren lämna underlag till elevens klassföreståndare/på samma sätt som andra lärare. Distansläraren ska vara tillgänglig för eleven och ge eleven det stöd som krävs för att eleven ska uppnå kunskapskraven.