sou · H0B321 · 2012-03-30 00:00:00 — Småföretagens it-användning har betydelse för faktorer som är betydelsefulla ur ett utvecklings- och tillväxtperspektiv. Småföretag som använder internet för olika ändamål arbetar i högre grad på en nationell och internationell marknad än icke-använd- arna. En liknande koppling finns rörande export och samverkan. Även om generellt sett av många anses ligga högt när det gäller it-användning i småföretag så finns indikationer på att vi i ett europeiskt perspektiv inte tillhör toppen. Av fem undersökta faktorer av avancerad it-användning i småföretag finns endast på topp-fem-listan för faktorn Företag som tar emot beställningar online. Utifrån denna genomgång kan följande reflektion göras: -It kan var att stöd till småföretaget för att klara konkurrensen på en globaliserad marknad. Det är förmodligen inte tekniken i sig som är nyckeln till att lyckas, utan de externa och interna förändringsprocesser som tekniken kan bidra till att utveckla. Tekniken kan sägas fungera som en katalysator. -Om föregående slutsats är rimlig finns det skäl för både privata och offentliga aktörer att fokusera mer på att öka småföretagens it-användning. Snabb teknikutveckling och andra länders agerande är teknikutvecklingen på området snabb. Även om den grundläggande tekniken inte har förändrats nämnvärt den senaste tioårsperioden har tillämpningarna och hårdvarulösningarna utvecklats med sådan snabbhet att det är svårt att jämföra användningen då och . Utvecklingen har i mångt och mycket gynnat småföretag i relation till storföretag. Tekniken har blivit billigare (pris/prestanda), flexiblare (mobilitet), enklare att använda (t.ex. appar) och mer kommunikativt inriktad. Men utvecklingen tydliggör också ett flertal problem såsom integritetsfrågor och upphovsrätt, mm. Den internationella utblicken visar att offentliga aktörer i andra länder vidtar åtgärder inom området på ett relativt proaktivt vis. Även inom genomförs initiativ som särskilt fokuserar på att främja småföretagens it-användning. Att tekniken blir mer tillgänglig för småföretag globalt leder förmodligen till en påtagligt ökad konkurrens för svenska småföretag. En intressant fråga är hur offentliga aktörer i ska förhålla sig till detta. Ska vi aktivt följa utvecklingen och ha hög handlingsberedskap, eller ska vi förhålla oss passivt och endast agera när synnerliga skäl finns? Vad blir exempelvis konsekvensen av att offentliga aktörer i andra länder agerar inom området småföretagens it-användning för svenska småföretags konkurrenskraft? Fragmentiserade åtgärder och ingen tydlig offentlig aktör på området har staten genomfört tre nationella program för att främja it-användningen i småföretag. pågår ingen sådan satsning. På lokal och regional nivå har åtgärder identifierats som delfinansierats genom tillgängliga EU-fonder. Åtgärderna på lokal och regional nivå har varit relativt blygsamma. Likaså finns begränsad tillgång till uppföljningar och utvärderingar av insatserna. Systematisk kunskaps- och erfarenhetsspridning tycks saknas. Vi konstaterar också att ingen central offentlig aktör aktivt förhåller sig till småföretagens it-användning. Inte heller finns någon offentlig aktör med uppdrag att följa utvecklingen. Kan den som regeringen aviserat i den digitala agendan för vara intressant i sammanhanget? SCB gör årliga undersökningar av it-användningen i företag med 10 och fler anställda. har (.SE) bekostat en årlig undersökning som omfattar företag med 1–9 anställda. Även denna genomförs av SCB. Undersökningen är emellertid begränsad i antalet frågor och endast ett fåtal frågor går att jämföra med SCB:s ordinarie undersökning. Undersökningarnas urval begränsar möjligheterna att göra olika bearbetningar av materialet uppdelat på bransch och geografi. Det gäller i synnerhet statistiken beträffande företag med 1–9 anställda. Likaså är det svårt att jämföra utvecklingen då många frågor har ändrats mellan åren. undersökning Företagens villkor och verklighet som genomförs bygger på ett betydligt större urval av företag från 0 anställda och uppåt jämfört med SCB:s undersökning över it-användningen. Det möjliggör större flexibilitet att bearbeta statistiken. Undersökningen är bred och omfattar endast ett fåtal it-relaterade frågor. Statistik över it-användningen kan behöva utvecklas för att möjliggöra ett bättre statistiskt kunskapsunderlag. Det är otillfredsställande att inte en bättre och mer djuplodande bild av småföretagens användning kan erhållas. Inte minst då deras betydelse för ekonomi har ökat . 1Utredningens uppdrag, genomförande och avgränsningar Enligt regeringens direktiv (dir. 2011:54) är utredningens syfte att stärka småföretagens utveckling och konkurrenskraft genom att undanröja hinder mot en ökad användning av it-lösningar. I direktiven framhålls att det för det första saknas en bred och aktuell analys av it-användningen där företagens behov, ambitioner och upplevda hinder studeras. För det andra finns ingen samlad bild över vilka insatser som görs för att främja en ökad it-användning bland svenska företag samt av effektiviteten i dessa insatser. I utredningsuppdraget ingår därför att kartlägga dels småföretagens it-användning och hinder mot ökad användning, dels de främjandeåtgärder som genomförs nationellt, regionalt och lokalt samt göra en bedömning av dessa åtgärders effektivitet. Det är enligt direktiven viktigt att få en god förståelse för hur synen på it-användning skiljer sig åt mellan olika typer av småföretag. Faktorer som kan påverka detta är exempelvis branschtillhörighet, geografisk hemvist, kundbas och företagsledningens bakgrund. I kartläggningen av befintliga åtgärder är det angeläget att belysa åtgärdernas genomslag utifrån antalet företag som nås med hjälp av de olika åtgärderna. Kartläggningen ska också innefatta hur och med vilka medel åtgärderna finansieras. Även relevanta EU-finan- sierade program ska ingå i kartläggningen. Utredningen ska också göra en internationell utblick. Denna ska i första hand bygga på de internationella rapporter som Tillväxtanalys genomför på regeringens uppdrag inom bl.a. it-politikens område. Utredningens uppdrag, genomförande och avgränsningar I direktiven framhålls det som önskvärt att analysera inom vilka tillämpningsområden en ökad it-användning främst bör prioriteras utifrån de utmaningar småföretagen ställs inför . Bristande kompetens hos småföretag, höga investeringskostnader, bristande anpassning av it-system och applikationer samt brist på standarder är några av de hinder som bör uppmärksammas. Utifrån nulägeskartläggningarna, och analyserna av dessa, ska utredningen lämna förslag på justeringar i befintliga åtgärder samt föreslå nya riktade och generella åtgärder som främjar en ökad itanvändning bland småföretag. Förslagen ska omfatta småföretag i alla delar av landet i de fall olika slag av marknadsmisslyckanden annars kan konstateras medföra negativa samhällsekonomiska konsekvenser. Enligt direktiven ska utredningen lämna ett delbetänkande . Slutbetänkandet ska lämnas . Som ovan beskrivits anger direktiven två tydliga delar i utredningsuppdraget. Den ena delen omfattar en nulägeskartläggning över småföretagens it-användning och eventuella hinder mot en ökad användning. En kartläggning av främjandeåtgärder som genomförs ska också presenteras. Den andra delen av utredningsuppdraget består av analyser av och förslag till åtgärder. Utredningsarbetet har lagts upp på så sätt att i detta delbetänkande presenteras i första hand nulägesbeskrivningarna. Utifrån dessa gör vi även vissa reflektioner av mer principiell karaktär. Slutbetänkandet kommer mer i detalj att behandla våra olika överväganden och förslag. Direktiven anger att utredningen ska bedriva sitt arbete i samråd med relevanta organisationer och myndigheter. Detta preciseras till att samråd ska ske med näringslivsrepresentanter, , Verket för innovationssystem (), Tillväxtanalys, , , kommuner och landsting, organ som ansvarar för regional tillväxt i länen, kommuner, samt länsstyrelser som ansvarar för det regionala tillväxtarbetet. Kravet på samråd har fullföljts på olika sätt. En expertgrupp har tillsatts med deltagare från i stort sett samtliga de aktörer Utredningens uppdrag, genomförande och avgränsningar med vilka samråd ska ske, nämligen från , Tillväxtanalys samt . Förutom dessa organisationer är följande representerade i expertgruppen: (), (), Företagarna, , , Rese- och turistnäringen i och E-delegationen. Intervjuer har genomförts med företrädare för och kommuner och landsting (SKL). har informerat om arbetet vid ett möte anordnat av med representanter för länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan och regionala samverkansorgan som ansvarar för det regionala tillväxtarbetet. Fortsatta kontakter kommer att hållas med de aktörer som utredningen ska samråda med. Vi har deltagit i seminarier och intervjuat ett antal aktörer inom området it i småföretag såsom Google, Microsoft, , Entreprenörskapsforum, E-delegationen, och (.SE)1. Vi har på plats träffat representanter för projektet i , , i samt kommuns näringslivsbolag. Vi har intervjuat forskare från angående projektet för affärssutveckling. Dessutom har vi deltagit i träff om småföretag och it, arrangerad av Företagarna i . En enkät har distribuerats via Företagarnas webbpanel för att belysa hinder som småföretagen anser finns mot en ökad itanvändning. Webbpanelen består av ca 4 000 småföretag. Till webbpanelen kan det medlemsföretag som så önskar, frivilligt ansluta sig. Fyra konsultbyråer har tagit fram underlagsmaterial till utredningen. Uppdragen omfattade följande områden: fallstudier av itanvändning i småföretag, statistik över småföretagens it-använd- ning, kartläggning av befintliga åtgärder för att främja småföretagens it-användning samt statistik över småföretagens utveckling och konkurrenskraft. Två möten har hållits med expertgruppen. Utredningen har hållit sju interna arbetsmöten. 1 Förteckning över intervjuade personer presenteras i bilaga 2. Utredningens uppdrag, genomförande och avgränsningar Först av allt bör poängteras att utredningens uppdrag inte är att förutsättningslöst klargöra om det finns behov av ökad itanvändning i småföretagen eller ej. Utredningens uppgift är enligt direktiven att ge förslag på hur hinder kan undanröjas för en ökad användning av it-lösningar. Att behov finns är därmed en förutsättning och utgångspunkt för utredningen. Men det kan naturligtvis finnas olika behov i skilda branscher och regioner. En ökad it-användning är emellertid inget mål i sig. Direktiven preciserar att utredningen ska omfatta sådana it-lösningar som stärker småföretagens utveckling och konkurrenskraft. Utredningsuppdraget avgränsas till att gälla småföretag. Definitionen av småföretag, och vad som kännetecknar dessa, återfinns i avsnitt 2.1. Den statistik som ligger till grund för betänkandet hämtas från SCB:s årliga undersökningar Företagens användning av it samt från undersökningar Företagens villkor och verklighet vilka genomförs . Fakta om statistiken och tekniska beskrivningar av undersökningarna återfinns i de avsnitt där statistiken redovisas. En precisering görs även vad gäller teknisk utrustning. Vi tar det nämligen för givet att alla småföretag använder telefonen som traditionellt kommunikationsmedel (rösttelefoni). På så sätt använder samtliga it. SCB har i sin statistik tidigare preciserat itutrustningen till att gälla begreppet datorer, med vilket avses persondatorer, arbetsstationer eller terminaler. Smarta telefoner/smartphones ingår i statistiken undersökning. Vi avgränsar tidsperioden att gälla tidsserier . Detta anser vi vara ett rimligt tidsomfång för att kunna belysa utvecklingen av och förändringar i småföretagens användning av it. SCB:s och senaste statistikinsamlingar inom vårt utredningsområde genomfördes . Utredningen övervägde att antingen genomföra en egen enkät till småföretagen eller komplettera SCB:s årliga enkät med ett antal frågor. En egen enkät hade blivit synnerligen omfattande. Av hänsyn till den tid som småföretagen redan lägger ner på att lämna information till offentliga organ, avstod vi från en ytterligare enkät. De statistiker vi talade med var dessutom tveksamma till om vi skulle få en tillräcklig svarsfrekvens för att kunna göra bedömningar av intresse. Orsaken till att vi inte kompletterade SCB:s Utredningens uppdrag, genomförande och avgränsningar årliga enkät med frågor var att vår utredning ligger fel i tiden. SCB gör sin informationsinsamling , vi var tvungna att göra insamlingen . Som klargörande bör påpekas att vi konsekvent använder förkortningen it (informationsteknik). I detta begrepp inbegriper vi även förkortningen IKT (informations- och kommunikationsteknik), vilken vi alltså inte använder i betänkandet. Förslag som utredningen lägger fram avgränsas av de ekonomiska ramar som direktiven ger. Sålunda ska förslag som eventuellt resulterar i ökade kostnader finansieras inom nuvarande ekonomiska ramar på området. Detta tolkar utredningen som de samlade närings- och it-politiska resurser regeringen avsätter till småföretag. Likaså stadgas i direktiven att eventuella åtgärdsförslag ska utformas så att kostnader som normalt skulle finansierats av företag inte blir en del av det offentliga åtagandet. Slutligen vill vi klargöra att denna utredning inte omfattar infrastrukturella frågor. För ett antal småföretag i olika delar av landet är stabil tillgång till bredband med bra kapacitet, en helt avgörande fråga för företagets verksamhet. Regeringen beslutade om Bredbandsstrategi för Sverige2. Ett Bredbandsforum är inrättat för samverkan och dialog kring utbyggnad av bredband. Därtill har PTS uppgifter på området. Det ligger inte i utredningens uppdrag att närmare behandla området. 2 Bredbandsstrategi för , , N2009/8317/ITP. 2Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 2.1Vad är ett småföretag? fastställde följande definition av Small and ()1. Som medelstora räknas företag som har mellan 50 till 250 anställda och har en årsomsättning på högst och en årlig balansomslutning på högst . Små företag är de som har mellan 10 och 49 anställda och vars omsättning eller balansomslutning inte överstiger . Mikroföretag är de som har färre än 10 anställda och högst i årsomsättning eller balansomslutning. Soloföretag har enbart 1 anställd, ägaren. I direktiven till denna utredning fastslås att utredaren ska kartlägga it-användningen bland småföretag med upp till 50 anställda och redovisa företag med färre än 10 anställda som en egen kategori. Vad kännetecknar ett småföretag? I beskrivs fem särdrag som skiljer ett småföretag från ett stort företag: Organisationsstrukturen är mindre byråkratisk i småföretag jämfört med större företag. Det innebär att man saknar standardiserade och formaliserade processer. Detta skapar en platt organisationsstruktur vilket gör det möjligt för småföretaget att snabbt fatta beslut. Det möjliggör också en högre grad av informell kommunikation som kan bidra till innovativa utvecklingar. 1 Se definition/index_en.htm samt . Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin Småföretag har den fördelen att de är flexiblare i sina processer och strategiska överväganden jämfört med storföretag. De kan lättare anpassa sig till ändringar i marknadens krav eftersom man befinner sig nära slutkunden. Småföretag driver på den ekonomiska tillväxten och innovationen. När nya marknader uppstår kan de små företagen lättare anpassa sin produktion till dessa, än vad större företag kan. Småföretagen kan därför snabbt ta tillvara de ekonomiska möjligheter som skapas. I en sådan process har de små företagen även stora möjligheter att utveckla nya innovativa lösningar som kan skapa konkurrensfördelar. Småföretag är större risktagare än storföretag därför att de måste kompensera sina begränsningar genom att skapa och utnyttja nya möjligheter. Nackdelen med att vara ett litet företag och nackdelen med att vara nystartat hämmar småföretagens möjlighet att växa. Småföretagens misslyckande beror ofta på avsaknad av resurser och förmågor, det finns inget slack i organisationen för expansion. Det nystartade företaget kan dessutom ha problem med att exempelvis få banklån. De följande avsnitten i detta kapitel, som är en kartläggning av småföretagens utveckling och konkurrenskraft2, bygger på statisikunderlag från i huvudsak SCB och . Befintliga data från myndigheterna har använts för att göra kartläggningen. Un- derlag har specialbearbetats av SCB för att få data på företagens storleksklass och bransch samt för att underlätta jämförelser . Från SCB:s undersökning Företagens ekonomi hämtas information om nettoomsättning, förädlingsvärde, tillgångar, investeringar, antal anställda och antal företag. Flera av de ekonomiska uppgifterna hämtas direkt från företagen då dessa har lagstadgad skyldighet att lämna uppgifterna. Andra delar i undersökningen baseras på deklarationsuppgifter. I undersökningen ingår samtliga 2 Underlagsmaterialet har tagits fram av Eurofutures i rapporten och konkurrenskraft, . Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin företag som bedrivit verksamhet under referensåret exklusive finansiella företag. Från SCB:s Utrikeshandel med varor har uppgifter inhämtas för småföretagens import och export. Uppgifterna om EU-handeln har inhämtas genom en särskild undersökning benämnd Intrastat. SCB har bearbetat (tidigare Nuteks) enkät Företagens villkor och verklighet för att få enkätsvaren uppdelade på storleksklass och bransch. Den principiella skillnaden i statistiken från SCB och bör poängteras för förståelse av materialet. Som framgår ovan bygger SCB:s statistik på siffror som företagen har lagstadgad skyldighet att inrapportera till olika statliga organ. statistik i Företagens villkor och verklighet grundas på en enkät till ett stort antal företag där dessa gör egna bedömningar av sin verksamhet. fanns det över 1,1 miljoner företag i . Av dessa var det 280 000 företag som hade anställda medan 840 000 företag var enmansföretag där endast ägaren arbetar i företaget. Av de 280 000 företag som hade anställda var 270 000 småföretag med 1–49 anställda. –ökade antalet småföretag med 1–49 anställda . Enmansföretagen ökade med . Det är genomgående företag med färre anställda som har ökat. Exempelvis har antalet företag med minst 500 anställda endast ökat . Antalet nystartade företag (aktiebolag, enskilda näringsidkare, handelsbolag och kommanditbolag) var under 50 000 och nästan 70 000 (). Detta innebär att de nystartade företagen ökat med – ungefär lika mycket som antalet enmansföretag har ökat.3 Över tid har antalet småföretag ökat som mest inom branschen utbildning följt av juridik, ekonomi, vetenskap och teknik, bygg- 3 sänktes kravet på aktiekapital i privata aktiebolag från till lägst . infördes nya regler för revision av små aktiebolag. Bolagen får välja om de ska ha revior eller inte. Detta kan vara en orsak till att antalet enskilda firmor har minskat något och ökningstakten beträffande nybildade aktiebolag blivit större, företagen ombildas. Ombildningarna registreras som nyföretagande i den officiella statistiken och denna är därför svår att jämföra . Se statistik på . Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin verksamhet och hotell och restaurang. Antalet småföretag har minskat något i branscherna utvinning av samt miljö och energi. var det nästan 1,3 miljoner anställda i mindre företag, vilket är en ökning med över 0,4 miljoner . Andelen av de sysselsatta som arbetar i ett småföretag har ökat från att vara till . Ökningen har skett i både mindre och större småföretag, vilket visas i figur 2.1. –ökade antalet anställda som mest i företag med 10–49 anställda. Under den senare delen av perioden, 2001–2011, var det främst företag med 1–9 anställda som ökade. Källa: SCB – Företagsdatabasen. Som framgår av figur 2.2 återfinns högst andel av de som har sin anställning i småföretag inom handel. Därefter följer branscherna tillverkning och byggverksamhet. Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin Källa: SCB – Företagens ekonomi. Omsättningen avser här företagens totala intäkter . Nettoomsättningen avser intäkter från sålda varor och utförda tjänster som ingår i företagets normala verksamhet med avdrag för lämnade rabatter, mervärdesskatt och annan skatt som är direkt knuten till omsättningen. Småföretagens omsättning har ökat –2009, bortsett från en nedgång under lågkonjunkturen (se figur 2.3). ökade småföretagens totala omsättning med i genomsnitt . Starkast ökade omsättningen för företag med 0 anställda, , medan den var som svagast i småföretag med 1–9 anställda, . Detta förklaras emellertid till stor del av vilka företag som ökat . Företagen med 0 anställda har blivit allt fler till antalet. var av alla registrerade företag enmansföretag utan anställda. Dessa företag, med 0 anställda, stod för av den totala omsättningen bland företagen. Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin Småföretagen med 0–49 anställda stod för av den totala omsättningen bland företagen , vilket är en något högre nivå jämfört med . Företagen med 1–49 anställda stod för av omsättningen . Källa: SCB – Företagens ekonomi. Omsättningen är som störst inom branschen handel. Även branscherna tillverkning och byggverksamhet har en relativt hög omsättning. Omsättningen har procentuellt sett ökat som mest i branscherna jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske, utbildning samt i byggverksamhet (SNI 2002). I kronor har däremot omsättningen ökat som mest inom handel följt av tillverkning och byggverksamhet. Omsättningen har procentuellt ökat som minst inom branschen juridik, ekonomi, vetenskap och teknik, uthyrning och fastighetsservice m.m. Mellan , under finanskrisen, minskade omsättningen framförallt inom branschen tillverkning medan omsättningen ökade inom mer samhälleliga tjänster såsom vård och omsorg samt utbildning. Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin Källa: SCB – Företagens ekonomi. Förädlingsvärdet brukar uttryckas som företagens bidrag till BNP (bruttonationalprodukten). Förädlingsvärdet är differensen mellan produktionsvärdet och förbrukningsvärdet. Produktionsvärdet avser den faktiska produktionen utförd av företaget och beräknas bland annat utifrån nettoomsättningen. Förbrukningsvärdet beräknas i huvudsak genom att företagets kostnader summeras, men med avdrag för vissa kostnader och förluster. Genom att studera företagens förädlingsvärde så får man en uppfattning om deras bidrag till den svenska ekonomin. Småföretagens förädlingsvärde följer ungefär samma utveckling som omsättningen (se figur 2.5). Småföretagens totala förädlingsvärde har ökat med i genomsnitt – 2009. Lågkonjunkturen slog hårdast på företagen med 0 anställda medan de övriga småföretagen klarade sig relativt väl i jämförelse. stod småföretagen för av samtliga företags totala förädlingsvärden. Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin Denna ökning berodde framförallt på att enmansföretag utan anställda ökade kraftigt i antal . Småföretag med 1-49 anställda ökade sin andel av företagens totala förädlingsvärde från –2009. Småföretagens bidrag till den svenska ekonomin har ökat . Källa: SCB – Företagens ekonomi. Genom att ta företagens förädlingsvärde i relation till antalet anställda fås ett mått på företagens produktivitet. fram ökade produktiviteten för småföretagen med igenomsnitt . Motsvarande ökning för medelstora företagen med 50–249 anställda var också medan större företag med 250 anställda eller fler hade en genomsnittlig produktivitetsökning . Bland småföretagen ökade produktiviteten mest bland företagen med 10–19 anställda och minst var ökningen för de allra minsta småföretagen med 1–9 anställda. Produktiviteten är i genomsnitt högre ju fler anställda ett företag har. Detta beror på flera faktorer. En faktor är att företag med en kapitalintensiv verksamhet har klara stordriftsfördelar i tillverk- Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin har oftare bättre förutsättningar att konkurrera i branscher med höga inträdesbarriärer.