sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — En utgångspunkt skulle kunna vara att försäkrings- tagaren ska ha rätt till det aktuella marknadsvärdet av de tillgångar som hör till försäkringen. En annan utgångspunkt skulle kunna vara att värdet ska motsvara det värde som försäkringstagaren hade varit berättigad till om han eller hon hade stannat kvar i det befint- liga försäkringsavtalet. I det senare fallet finns en tydlig koppling mellan återköpsvärdet av försäkringen och den garanti som för- säkringsföretaget åtagit sig i samband med att avtalet slöts. I det tidigare fallet däremot skulle en flytt innebära att det som för- Flytträtt – överväganden och förslag säkringsgivaren åtagit sig i avtalet upphör att gälla i samband med att försäkringstagaren begär att få flytta försäkringen. Oavsett utgångspunkt är det rimligt att i beräkningen av försäkringens värde beakta kostnader hänförliga till försäkringsavtalet. Osäkerheten om försäkringstagarnas egentliga hälsotillstånd innebär att det är först i efterhand som vissa försäkringar med säker- het kan värderas, vilket försvårar beräkningen av återköpsvärdet. De försäkringar som avses är sådana utan efterlevandeskydd samt övriga försäkringar om det saknas förmånstagare. Orsaken är att för- säkringsföretaget inte med säkerhet kommer att betala ut försäk- ringens värde i dessa fall. Om försäkringstagaren avlider innan utbetalning påbörjats eller uppstår i stället arvsvinster som fördelas till övriga försäkringstagare med samma typ av försäkring. Även för försäkringar med efterlevandeskydd finns visserligen ett osäkerhetsmoment avseende tidpunkten för utbetalning. Att försäkringens värde ska betalas ut är däremot klart.8 Bedömningen av försäkringstagarens hälsotillstånd vid tid- punkten för en överföring får således för försäkringar där osäkerhet råder om huruvida utbetalning kommer att ske stor betydelse för förmögenhetsfördelningen mellan flyttande och kvarvarande för- säkringstagare. En ensidig rättighet för försäkringstagarna att avbryta avtalet , med det informationsövertag om det egna hälsotillståndet som de har gentemot försäkringsgivaren, skulle i många fall omöjliggöra den riskutjämning som försäkringsföre- tagets verksamhet vilar på. Som nämnts tidigare finns i ett sådant läge en risk för moturval, vilket skulle kunna få till följd att vissa försäkringskollektiv till övervägande del skulle komma att utgöras av personer med bättre hälsa och omvänt. Ett sätt för ett företag att hantera eventuella negativa konsekvenser av en överföring är att, för vissa försäkringar, kräva att försäkringstagaren fyller i en hälso- prövning eller lämnar in ett läkarutlåtande, för att på så sätt närmare kunna värdera den avflyttande försäkringstagarens hälso- tillstånd och vilken påverkan det ska ha på försäkringens värde. Ett sådant förfarande kan resultera i att den försäkrade medges flytt alternativt inte kan medges flytt, eller medges flytt efter en avräk- ning för värdet av arvsvinster. 8 Som tidigare nämnts gäller detta under förutsättning att förmånstagare finns. Flytträtt – överväganden och förslag Villkoren skulle också kunna bestämmas så att avdrag på för- säkringens värde görs för minskade stordriftsfördelar. Detta gäller inte enbart de fördelar som uppstår när fasta kostnader slås ut på flera försäkringstagare, utan även den skalekonomi som uppnås genom att den genomsnittliga risken i ett försäkringsföretags för- säkringsportfölj minskar när fler avtal knyts till portföljen. Detta är dock inte en metod som används i någon högre utsträckning i praktiken. 9.4.2Kostnaderna förknippade med flytt av en försäkring Vilka kostnader uppstår? När ett försäkringsavtal upphör , på grund av att försäkrings- avtalet återköps eller flyttas, uppstår kostnader för försäk- ringsföretaget. Hur dessa kostnader ska fördelas kan ge upphov till intressekonflikter vilket främst är ett problem beträffande ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag. Där är det försäkrings- tagarna kollektivt som via konsolideringsfonden i allt väsentligt svarar för företagets riskkapital. Problem kan emellertid även i mindre utsträckning uppstå i fondförsäkring och i vinstutdelande livförsäkringsbolag i de fall där kostnadsuttaget inte är individuali- serat. Vid en flytt av pensionskapital uppstår flyttkostnader, vilka avser de administrativa kostnader som är förknippade med att hantera flytt in respektive flytt ut av pensionskapital. Till detta kommer övriga kostnader i form av avräkningar från värdet som kan behöva göras i form av marknadsvärdesjustering eller avräk- ningar för värden som är relaterade till försäkringsrisk såsom arvs- vinster eller avdrag för oamorterade anskaffningskostnader. De administrativa kostnaderna uppstår eftersom avgivande för- säkringsföretag måste ha en fungerande administration för att kunna hantera flytten av försäkringssparandet. När en flytt är aktuell måste det avgivande försäkringsföretaget också säkerställa att försäkringsavtalet om pensionsförsäkring som försäkringens värde ska överföras till, vare sig det är hos samma eller annat för- säkringsföretag, lever upp till de skattemässiga krav som ställs för att överföringen inte ska anses vara ogiltig. Flytträtt – överväganden och förslag Utöver direkta kostnader kan försäkringsföretaget drabbas av ute- blivna framtida intäkter av olika slag, vilka hade kommit företaget till del om avtalet hade fullföljts. kan ett förtida upp- hörande av ett avtal leda till att försäkringsföretaget undgår vissa framtida kostnader för detta. Kostnaderna drabbar olika parter beroende på vilken associations- form som verksamheten bedrivs i. I vinstutdelande livförsäkrings- bolag kan de administrativa flyttkostnaderna och avräkningar relaterade till försäkringsrisker (såsom arvsvinster) belasta resul- tatet och därmed aktieägarna. Kostnaderna kan i dessa bolag även påverka försäkringstagarna, beroende på hur riskfördelningen mellan aktieägare och försäkringstagare har reglerats i försäkrings- avtalet. I ömsesidigt verkande försäkringsföretag är det försäkrings- tagarna som finansiera verksamheten och påverkas av kostnaderna av att försäkringsavtal upphör . Den genomgående principen för att hantera kostnader som upp- står vid en flytt är att det är de flyttande kunderna som ska bära dessa, om kostnaderna inte täcks av de avgifter som redan har tagits ut . De hanteringskostnader som uppstår för före- taget i samband med att en försäkringstagare flyttar kan täckas av flyttavgifter samt av övriga avgifter i form av avräkningar eller avdrag i vissa fall, som minskar flyttvärdet. Om kostnaderna inte fördelas på de kunder som faktiskt flyttar kan det som nämnts ovan finnas möjlighet att kostnaderna fördelas i förväg mellan för- säkringstagare med försäkringsavtal som innehåller en rätt till flytt, i annat fall finns det en risk att dessa kostnader övervältras i efterhand på andra försäkringstagare. Det finns olika former av avgiftsuttag, vilka kan anpassas till olika typer av pensionsförsäkringar och hur de har distribuerats. Det kan vara fasta avgifter eller avgifter relaterade till det värde som ska flyttas, t.ex. en procentsats av detta. Det senare kan vara ett sätt för företaget att kompensera sig för anskaffningskostnader, till exempel ersättning till säljare eller förmedlare. Det förekommer även att mottagande företag erbjuder sig att betala vissa flyttkost- nader för den inflyttande kunden. Det förekommer att avgifter eller eventuella avdrag kan minska i takt med att tid förflutit sedan avtalet tecknades. De olika kon- struktionerna speglar möjligheten att täcka de administrativa flytt- kostnaderna genom flyttavgifter och att täcka övriga kostnader för Flytträtt – överväganden och förslag exempelvis anskaffningskostnader genom att göra avdrag på flytt- värdet. Skälet är att försäkringsföretagen vill kompensera sig för de initiala kostnaderna – exempelvis provisioner – som de har haft och som annars skulle belasta antingen aktieägare eller försäkrings- tagare beroende på företagsform. För en närmare beskrivning av försäkringsföretagens villkor vid flytt av försäkringssparande, se redogörelsen av kartläggningen, avsnitt 8.11. 9.4.3Prissättning av och villkoren i det nya avtalet I det mottagande företaget är det liksom vid annan nyteckning än vid flytt, normalt av vikt att villkor för det nya försäkringsavtalet utformas på ett sådant sätt att befintliga försäkringstagare eller aktieägare kompenseras för den affärsrisk som avtalet medför. Vid en flytt av pensionskapital är dock omfattningen av risken att fel villkor uppställs betydligt större då det kan vara betydande belopp som flyttas in. I främst ömsesidigt verkande försäkringsföretag finns annars en risk att befintliga försäkringstagare finansierar för- säkringsföretagets expansionskostnader utan att få någon eko- nomisk kompensation för detta. I praktiken kan bedömningen av affärsrisken leda till att ett för- säkringsföretag inte är villigt att ta emot det flyttande kapitalet eller att försäkringstagaren finner de erbjudna villkoren oacceptabla. Det mottagande företaget kan nämligen ha skäl att göra en annan bedöm- ning vid premieberäkningen än vad det avgivande företaget gjorde vid beräkningen av värdet vid återköpet. Av samma skäl kan det mottagande företaget tänkas ställa upp andra krav, exempelvis att den presumtive försäkringstagaren genomgår samma typ av hälso- prövning som vid annan nyteckning för att bättre kunna bedöma risken med den eventuellt inflyttande kunden. 9.5Särskilda överväganden om flytträttens omfattning Utredningen har redogjort för de principer som bör vara vägledande i förslaget om regler för flytträtt. Bland annat fast- ställdes att regler om flytträtt ska säkerställa en konkurrens- neutralitet på försäkringsmarknaden. För att inte gynna vissa Flytträtt – överväganden och förslag företag framför andra bör förslaget således i möjligaste mån vara neutralt med avseende på dels olika företagsformer, dels olika former av försäkringssparande. För att säkerställa ett gott kon- sumentskydd bör utgångspunkten vara att försäkringstagare, oavsett tidpunkten för tecknandet av försäkringsavtalet, bör omfattas av likalydande regler om flytträtt. Utgångspunkten är därmed att retroaktiva och framåtverkande regler i möjligaste mån ska anpassas till varandra. Som tidigare påpekats är det dock inte möjligt att bortse från att det kan finnas sakliga skäl för avvikelser från dessa principer, exempelvis vad gäller flytträttens omfattning. Principerna till trots finns därmed ett behov av att analysera faktorer som kan påverka i vilken mån olika försäkringsformer skulle kunna omfattas av utred- ningens förslag om flytträtt och om det finns faktorer som påverkar möjligheten att införa såväl retroaktiva som framåtverkande regler på området. Inledningsvis är det värt att notera att i och med att vissa krav och begränsningar framgår såväl av den civilrättsliga lagstiftningen som av den skatterättsliga lagstiftningen kan ändringar behöva göras i både FAL och IL för att föreslagna ändringar ska få genom- slagskraft. Utredningen återkommer till detta nedan. 9.5.1Särskilt om kollektivavtalsgrundade tjänstepensionsförsäkringar gällande lagstadgade flytträttsregler omfattar endast vissa typer av individuella försäkringar som tecknats efter . Det innebär att reglerna inte omfattar kollektivavtalsgrundade tjänste- pensionsförsäkringar. I förarbetena till FAL motiverar lagstiftaren denna begränsning bland annat med att regler beträffande individu- ell försäkring om ansvarsinträde, uppsägning och ändring passar mindre väl för kollektivavtalsgrundad försäkring. Vidare betonas i det sammanhanget vikten av att dels klargöra innebörden av kollek- tivavtalsgrundade försäkringar, dels ge stöd åt vissa konstruktioner och villkor som avviker från det brukliga inom annan försäkring, framför allt åt arbetsrättens inflytande på systemet. Behovet av att de försäkrade skyddas i vissa särskilt viktiga avseenden framhålls (se prop. 2003/04:150 s. 343). Lagstiftaren fastslår i det sammanhanget att utvecklingen på kollektivavtalsområdet ska beaktas i samband med utformningen av Flytträtt – överväganden och förslag Denna ska inskränkas till att slå fast vissa huvud- principer som är förenliga med den mångfald av lösningar som förekommer på området som den ska säkerställa att de försäkrade ges ett visst minimiskydd. I förarbetena till FAL anges även att det är just existensen av ett kollektivavtal som motiverar att den försäkrade inte behöver samma skydd av lagregler (se prop. 2003/04:150 s. 344 och s. 351 f.). Att de försäkrade företräds av en arbetstagarorganisation i förhandlingarna kring utformningen av försäkringen och dess villkor, anses säkerställa att de försäkrades intressen tillvaratas i tillräckligt hög grad för att motivera undantag från kravet på att låta den enskilde både fritt välja och fritt flytta mellan försäkringslösningar och försäkringsgivare. Som ett första steg i analysen bör lyftas de faktorer som talar för respektive emot att flytträttsregler bör omfatta även kollektiv- avtalsgrundade tjänstepensionsförsäkringar. Den försäkrades ställning inom kollektivavtalsgrundad tjänstepensionsförsäkring analyser på området gör ofta gällande att det faktum att den försäkrade vid kollektivavtalsgrundad försäkring företräds av en arbetstagarorganisation i förhandlingarna kring utformningen av försäkringen och dess villkor innebär att de försäkrades intressen tillvaratas i tillräckligt hög grad för att motivera undantag från kravet på att låta den enskilde arbetstagaren både fritt välja och fritt flytta mellan försäkringslösningar och försäkringsgivare. I detta sammanhang är det dock viktigt att framhålla att det kan vara svårt för en arbetstagarorganisation att ta hänsyn till alla för- säkrades intressen och preferenser, vilket kan påverka behovet av en flytträtt för den enskilde. Det faktum att de försäkrades pre- ferenser kan förändras förstärker ytterligare svårigheten för en organisation att anpassa utbudet av försäkringar till alla för- säkrade. Till detta hör den försäkrades begränsade möjlighet att påverka utbudet av godkända försäkringsgivare och försäkrings- lösningar kan innebära att han eller hon känner ett behov av en annan försäkringslösning än de som erbjuds inom ramen för ett specifikt avtalsområde, det kan till exempel vara fallet om man bytt anställning och arbetar inom ett annat kollektivavtalsområde. Det är dock möjligt att argumentera för att den senaste tidens utveckling på kollektivavtalsområdet, som innebär att man inom Flytträtt – överväganden och förslag ITP-planen och avtalspension SAF-LO infört kollektivavtalad flytträtt mellan de av avtalsparterna valda försäkringsföretagen, till viss del säkerställer att den försäkrade kan anpassa försäkrings- lösningen till sina preferenser. kan det upphandlings- förfarande som ligger till grund för valet av försäkringsföretag, med ett antal bestämda kriterier som företagen måste uppfylla för att få erbjuda sina produkter, bidra till en viss likriktning av de produkter som erbjuds inom ramen för ett visst kollektivavtalsområde. En annan aspekt är att den kollektivavtalade flytträtten inte medger rätt att flytta mellan olika avtalsområden, vilket är en begränsning för de arbetstagare som är rörliga på arbetsmarknaden. Detta skulle tala för att den flytträtt som utvecklats inom vissa kollektivavtals- områden inte täcker alla väsentliga behov av att kunna flytta pensionskapital. Det finns även faktorer som talar emot att individen bör ha en rätt att fritt välja försäkringsgivare och försäkringsprodukt på kollektivavtalsområdet. Ett viktigt sådant argument är det att individen, genom att välja att bli medlem i en arbetstagarorganisa- tion, har gjort ett medvetet val att avsäga sig vissa individuella rättigheter och i stället ge denna organisation rätten att repre- sentera och föra hans eller hennes talan i vissa frågor. Utifrån ett sådant resonemang kan hävdas att en individ inte kan ingå i ett kollektiv som via sin organisation förhandlar med arbetsgivarsidan och ha rätt att fritt fatta individuella beslut som strider mot det som förhandlats fram centralt. I de förhandlingar som förs mellan arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer utgår företräd- arna för organisationerna från kollektivets preferenser. Det går dock inte att bortse från att enskilda individer i kollektivet kan ha intressen som inte överensstämmer med dessa. Att en individ trots detta gjort ett medvetet val att avsäga sig rätten att föra fram sina egna preferenser kan sägas tala mot att han eller hon ska ha en möj- lighet att frångå det centrala avtalet som tagits fram. På kollektiv- avtalsområdet måste således en avvägning göras mellan den enskilde individens intressen och de intressen som kollektivet som helhet kan ha. Mot detta resonemang talar dock det faktum att kollektivavtalen påverkar även individer som, medvetet eller omedvetet, avstår från att vara medlemmar i arbetstagarorganisationer. Anställda hos en arbetsgivare som är medlem i arbetsgivarorganisation omfattas av det kollektivavtal som tagits fram centralt, oavsett om den anställde själv är medlem i en arbetstagarorganisation. En individ kan således Flytträtt – överväganden och förslag omfattas av vad organisationer, som hon eller han själv inte bestämt ska företräda honom eller henne, har avtalat fram. I sammanhanget bör man även ta hänsyn till den utveckling som skett , med en allt lägre andel av arbetstagarna som väljer att bli med- lemmar i arbetstagarorganisationer. Det är av den anledningen svårt att hävda att alla de individer som träffas av ett kollektivavtal avse- ende vissa frågor frivilligt har avsagt sig rätten att fatta individuella beslut och därmed inte självklart att arbetstagarens möjlighet att fatta individuella val ska begränsas med detta som motiv. Utifrån ovanstående kan det ifrågasättas om inte en möjlighet för den försäkrade att vid behov flytta sitt sparande även till annan försäkringsgivare än de av kollektivavtalsparterna utpekade och på så sätt anpassa försäkringsskyddet till de egna preferenserna, kan anses vara en förutsättning för att alla försäkringstagare eller för- säkrade har samma konsumentskydd i form av flytträtt, oavsett vilket kollektivavtalsområde man tillhör eller om en tjänste- pensionsförsäkring är kollektivavtalad eller inte. Den försäkrades beroende av försäkringsföretagets förvaltning9 En av de principer för flytträtt som omnämnts tidigare är att den part som bär risken för utvecklingen av försäkringssparandet också är den part som ska ha rätt att flytta. Inom kollektivavtalad tjänstepension förekommer dels förmånsbestämd tjänstepension där arbetsgivare bär den finansiella risken, dels premiebestämd tjänstepension där den försäkrade bär den risken. Arbetsgivaren kan således i ett avtal utfästa en pensionsförmån (pensionsutfästelse), t.ex. att pensionstagaren ska få ett visst belopp eller en viss andel av lön eller annan ersättning, livet ut eller . En sådan utfästelse kan tryggas genom att arbetsgivare tecknar en tjänstepensionsförsäkring. Karakteristiskt för en sådan pensionsförmån är arbetsgivarens skyldighet att säker- ställa den utfästa förmånen även om utbetalningarna från för- säkringen inte är tillräckliga för att täcka utfästelsen. Detta innebär att en flytträtt för den försäkrade inom förmånsbestämd försäkring skulle innebära risker för arbetsgivaren som till följd av sitt ansvar för pensionsutfästelsen är i behov av kontroll över hur pensions- kapitalet utvecklas. 9 Detta resonemang rör även individuella tjänstepensionsförsäkringar. Flytträtt – överväganden och förslag När det gäller förmånsbestämd tjänstepensionsförsäkring finns alltså ett visst skyddsbehov för arbetsgivaren som är försäkrings- tagare i dessa pensionslösningar. Detta skyddsbehov kan avse den enskilde arbetsgivaren, men även hela kollektivet av arbetsgivare när tidigare intjänad förmånsbestämd pension ska samordnas med senare intjänad sådan (exempelvis inom ). Denna ord- ning innebär att framtida arbetsgivares pensionskostnader påverkas av vad som finns intjänat. Den försäkrade står däremot inte någon risk för förvaltningen av pensionskapitalet eftersom förmånen är fastställd i pensionsutfästelsen. I sammanhanget bör även frågan om värdesäkring, eller indexering av utgående pensioner, beröras. Om värdesäkringen är formellt avtalad i pensionsutfästelsen gäller att arbetsgivaren är ansvarig för att pensionerna värdesäkras. Det gäller oavsett om försäkring har teck- nats för att trygga förmånen eller om en tecknad försäkring inte täcker upp det som utlovats i utfästelsen. Även i dessa fall saknas ett väsentligt skyddsbehov för den försäkrade. För arbetsgivaren kan det däremot finnas fördelar med att byta försäkringsgivare genom att flytta pensionskapital inom ramen för förmånsbestämda lösningar. I praktiken är det dock få försäkrings- företag som kan erbjuda förmånsbestämd försäkring som ofta är livsvarig. Det kan dessutom hos dessa företag finnas begränsningar att endast teckna försäkringar av en viss typ eller inom vissa avtals- områden, vilket inskränker handlingsutrymmet. För ömsesidigt verkande försäkringsföretag krävs en bedömning av hur en inflytt av pensionskapital och nya åtaganden ska beaktas och vilken inverkan en sådan flytt har på företagets överskott. Detta för att befintliga försäkringstagares och försäkrades intressen ska kunna tillvaratas. Dessa förhållanden gör att en lagstadgad flytträtt – om en sådan skulle införas för försäkringstagaren (arbetsgivaren) även inom kollektivavtalad, förmånsbestämd försäkring – sannolikt skulle få en begränsad omfattning i praktiken. Det bör även i sam- manhanget särskilt poängteras att den frivilliga flytträtten även fortsättningsvis kommer att komplettera den lagstadgade rätten att flytta pensionskapitalet. Sammantaget kan hävdas att de kostnader och risker för arbets- givaren som är förknippade med en lagstadgad flytträtt inom för- månsbestämd tjänstepensionsförsäkring är stora. Som framgår av vad som sagts har en rätt till flytt för den försäkrade inom denna kategori dessutom ett lågt konsumentskyddsvärde. Flytträtt – överväganden och förslag måste tas hänsyn till vid utformningen av förslaget till flytträtts- regler och vilken omfattning dessa ska ha. Inom premiebestämd kollektivavtalad tjänstepension är däremot den försäkrade, på samma sätt som för privat livförsäkring, bero- ende av försäkringsföretagets förvaltning och hur det bedriver sin verksamhet i övrigt. Den förvaltningen har i båda fallen betydelse för att den försäkrade ska få en tillfredsställande pension och en lagstadgad flytträtt för premiebestämda kollektivavtalsgrundade pensioner ger de försäkrade möjlighet att agera för att skydda sitt pensionskapital. Som ett centralt argument mot flytträtt för kollektivavtalsgrundade tjänstepensionsförsäkringar hänvisar proposition om flytt av försäkringssparande (prop. 2006/07:26) till begränsningen i FAL, där lagstiftaren i förarbetena anger att kollektivavtals- grundade försäkringars särställning i förhållande till individuell försäkring motiverar särregler för dessa försäkringar. Den avtals- struktur som finns på området, där villkoren för försäkringen till stora delar följer av ett kollektivavtal och inte som för övriga för- säkringsformer av försäkringsavtalet, kan således komplicera införandet av en utvidgad lagstadgad flytträtt. Även om en arbetstagarorganisations möjlighet att fullt ut till- godose de försäkrades, i egenskap av medlemmar, intressen och preferenser kan diskuteras (se ovan), finns det andra faktorer som kan innebära att flytträtt för kollektivavtalsgrundade försäkringar inte nödvändigtvis är önskvärt ur ett konsumentperspektiv. En sådan faktor är flytträttens effekt på kostnader och andra villkor för tjänstepensionsförsäkringarna. I upphandlingen av försäkrings- givare utgår kollektivavtalsparterna från ett antal villkor som för- säkringsgivarna ska uppfylla.