sou · H0B347 · 2012-06-28 00:00:00 — Regeringen beräknade vid förändringen att besparingen skulle upp- gå till brutto. slopades den s.k. semesterlönefaktorn. Vid fastställande av SGI skedde en schablonberäkning för att beakta den högre kompensation som semesterlönen gav jämfört med lönen för motsvarande arbetad tid. Eftersom detta kunde leda till att en arbetstagare blev överkompenserad vid bl.a. sjukdom så infördes en begränsning på så sätt att semesterlönen skulle beräk- nas till högst det belopp som skulle ha utgjort ersättning för utfört arbete semesterlönen kunde anses motsvara. Denna ändring beräknades innebära en besparing uppgående till . 1995/96:150. 4Prop.1995/96:209, s. 34. Hur lämnas inkomstuppgiften? När en person begär ersättning får denne en blankett från och får intyga på heder och samvete vilka inkomster denne förväntas få eller återkommande. Av 25 kap. 6 § SFB framgår att , där för- hållandena inte är kända, kan göra beräkningen av SGI utifrån de upplysningar som kan få av den försäkrade eller dennes arbetsgivare, eller den uppskattning av den försäkrades inkomster som gjorts vid inkomstbeskattningen. I arbetslöshetsförsäkringens grundförsäkring lämnas ett grund- belopp per dag, oberoende av vilken inkomst den arbetslöse haft före arbetslösheten.5 För ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen baseras ett belopp per dag (dagpenning) på tidigare förvärvsinkomster6. För att få ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen måste den arbetslöse ha varit medlem i en arbetslöshetskassa före arbetslöshetens inträde och fullgjort ett arbetsvillkor . Ersättningen är begränsad till en viss andel av den arbetslöses tidigare dagsförtjänst (eller vid hög eller låg dagsförtjänst ett visst max- respektive minimibelopp). Det är sökandens genomsnittliga inkomst (dvs. de som föregått arbetslösheten) som ligger till grund för beräkning av arbetslöshetsersättningen. Ersättningen enligt inkomstbortfallsförsäkringen är begränsad till en viss andel av den arbetslöses tidigare dagsförtjänst (eller vid hög eller låg dagsförtjänst ett visst max- respektive minimibelopp). I 5 kap. 1 § i IAF:s föreskrifter (IAFFS) 2009:1 preciseras inkomst av förvärvsarbete på så sätt att förutom lön räknas även övriga av arbetet regelmässigt utgående ersättningar som beskattas som inkomst av tjänst. I särskilt angivna fall ska dagsförtjänsten beräknas på sökandens förvärvsinkomst och det ersättningsbelopp som lämnats som sjuk- lön eller av Försäkringskassan.7 Eftersom endast regelmässigt utgående ersättningar ska räknas som inkomst anses gratifikationer inte ingå. Inte heller anses bonus, som utgår en gång , eller semestertillägg ingå i inkomstunderlaget.8 Ersättningar som beskattas som inkomst av tjänst Utöver den ersättning som arbetstagaren har erhållit i pengar för utförande av arbete ingår även skattepliktiga förmåner och skatte- pliktiga kostnadsersättningar i inkomstbegreppet. Hur lämnas inkomstuppgift? När den arbetslöse ansöker om ersättning begär arbetslöshets- kassan in arbetsgivarintyg från den tidigare arbetsgivaren. I arbets- givarintyget lämnar arbetsgivaren uppgift om lön, arbetad tid, över- tid och frånvarotid. När det gäller uppgiften om lön ger arbetsgivaren bara en löne- uppgift i kronor och om lönen avser månadslön, veckolön, daglön eller timlön. Uppgiften ska avse den lön som den anställde hade då arbetet upphörde. Lönen ska anges exklusive semesterersättning. Rörliga tillägg ska redovisas särskilt, liksom annan ersättning än lön som beskattas som inkomst av tjänst (t.ex. bil- eller milersättning). När det gäller uppgifter om tid, såsom arbetad tid, övertid och frånvaro, anger den tidigare arbetsgivaren uppgifterna månad för månad. Den arbetade tiden används sedan av arbetslöshetskassorna för att justera exempelvis månadslönen om personen inte har arbetat hela månaden eller om denne har arbetat övertid. 725 a § och 23 a § . För den som omfattas av möjligheten att vid fastställande av normal- arbetstid, utöver arbetad tid, beakta även tid med sjuklön eller vissa socialförsäkrings- förmåner, ska dagsförtjänsten beräknas på sökandens förvärvsinkomst och det ersättnings- belopp som lämnats. 8RÅ 2009 ref 105, mål nr 2445/06 samt FÖD 1989:37, mål nr 914/86. I arbetet med att ta fram ett enhetligt inkomstbegrepp för social- och arbetslöshetsförsäkringarna analyserar kommittén om ett införande av månadsuppgifter skulle motivera ett förändrat inkomst- begrepp. Om månadsuppgifterna skulle användas för att visa vilken inkomst en försäkrad har haft skulle uppgiften motsvara faktiskt utbetalad inkomst. Om den inkomst som framgår av månads- uppgiften också motsvarar den inkomst som utgör underlag för beräkning av socialavgifter skulle även ett större samband mellan avgift och förmån uppnås. I socialförsäkringen använder en uppskatt- ning av den försäkrades inkomster som gjorts vid inkomstbeskatt- ningen, när det inte är känt vilka inkomster en försäkrad kan antas få. Vid införande av månadsuppgifter kommer en sådan uppskatt- ning kunna ske på inkomster som har utbetalats i anslutning till försäkringstillfället. För att underlätta en sådan uppskattning skulle det vara en fördel om inkomstbegreppet motsvarades av de upp- gifter som framgår av månadsuppgiften. Det skulle underlätta kontroll och öka rättssäkerheten. baseras dagpenningen enligt inkomstbortfallsförsäkringen i arbetslöshetsförsäkringen på tidigare förvärvsinkomster. Om inkomstbegreppet motsvarar de uppgifter som framgår av månads- uppgiften skulle uppgiften om vilka inkomster den arbetslöse haft före arbetslösheten lätt kunna tas fram, utan att arbetsgivaren eller den arbetslöse behöver lämna någon uppgift om detta. Arbets- löshetskassorna skulle kunna lämna förslag om vilka inkomster som ska utgöra dagsförtjänst baserade på månadsuppgiften och den arbetslöse skulle endast behöva reagera om någon uppgift inte stämmer. 4.3.1Vilka uppgifter lämnas i en kontrolluppgift? De uppgifter som enligt förslag ska lämnas motsvarar de uppgifter som lämnas i en årlig kontrolluppgift. Kontrolluppgift ska enligt 15 kap. 2 § SFL, lämnas om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomst- slaget tjänst. Endast fysiska personers inkomster beskattas i detta inkomstslag. Med tjänst menas anställning, uppdrag och annan inkomst- givande verksamhet av varaktig eller tillfällig natur. Vad som utgör inkomst av tjänst framgår av 10 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), IL, och vad som ska tas upp i inkomstslaget tjänst framgår av 11 kap. samma lag. Inkomstslaget tjänst kan beskrivas som ett restinkomstslag. Här hamnar alla inkomster och utgifter som inte beskattas i något av de andra två inkomstslagen (kapital och näringsverksamhet). I inkomstslaget tjänst ingår alltså mer än ersättningar från en arbetsgivare eller ersättningar för arbete. Enligt huvudregeln ska löner, arvoden, pensioner, förmåner, sjuk- penning, föräldrapenning och andra inkomster som erhålls på grund av tjänst tas upp som intäkt. Kontrolluppgiften ska lämnas av den som har gett ut ersätt- ningen eller förmånen. Det innebär att både arbetsgivare och myn- digheter omfattas av reglerna och lämnar kontrolluppgift. Kontrolluppgiften från arbetsgivare m.m. Det är den som förvärvsarbetar som är försäkrad för arbetsbaserade socialförsäkringsförmåner. Systemen för social trygghet finansieras av socialavgifter som betalas för arbete. För den som är anställd betalar arbetsgivaren arbetsgivaravgifter. Det finns således skäl att i första hand undersöka vilka inkomstuppgifter som lämnas från arbets- givaren. De inkomster som arbetsgivaren redovisar i kontrolluppgiften är de inkomster som arbetstagaren får för sitt utförda arbete. I kontrolluppgiften från arbetsgivare m.fl., som lämnas till på blankett KU 10, redovisas kontant bruttolön i ruta 11 och skatte- pliktiga förmåner, skattepliktig bilförmån och drivmedel vid bil- förmån i rutorna 12, 13 och 18. Det är dessa inkomster som arbets- givaren ska betala arbetsgivaravgifter på. Övriga uppgifter i kontrolluppgiften ligger inte till grund för betalning av arbetsgivaravgifter. När det gäller t.ex. traktamenten och andra kostnadsersättningar redovisas att dessa inkomster lämnats, trots att de är skattefria. Arbetsgivaren gör en kryss- markering på den anställdes kontrolluppgift för att upplysa om att traktamente eller annan kostnadsersättning, som inte är högre än avdragsgillt schablonbelopp, betalats ut. Arbetsgivaren ska inte göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på skattefritt traktamente eller kostnadsersättning. Den anställde ska inte deklarera beloppen och inte heller göra avdrag. De traktamenten och kostnads- ersättningar som är högre än avdragsgillt schablonbelopp redovisas som kontant bruttolön (ruta 11). Av kontrolluppgiften framgår även andra inkomster t.ex. pension som arbetsgivaren betalat ut till före detta anställda eller till deras efterlevande. KU 10 lämnas även av andra än arbetsgivare när ersättning för arbete lämnats. Det kan t.ex. vara fråga om ersättningar till upp- dragstagare av olika slag. En person kan även få inkomster som inte lämnas för utfört arbete. Dessa utbetalas från t.ex. eller arbets- löshetskassorna och avser bl.a. ersättningar vid frånvaro från arbete. Inkomsterna redovisas i en särskild kontrolluppgift från de som lämnar denna ersättning (blankett KU 18 från pensions- och försäkringsutbetalare m.fl.). Dessa inkomster är skattepliktiga men ligger inte till grund för uttag av socialavgifter. 11 Kontant bruttolön m.m. I ruta 11 på blankett KU 10 redovisas summan av kontant brutto- lön, arvode m.m. I kontant bruttolön ingår bl.a. sjuklön, trakta- mente och bilersättning utöver avdragsgilla schablonbelopp (>18:50 kr per mil9), ersättning för resor mellan bostaden och arbets- platsen, ersättning för utgift för trängselskatt vid resa med egen bil, ersättning för hemresor som inte är tjänsteresor, ersättning för restid, avgångsvederlag och skadestånd vid anställnings upphör- ande, semesterlön och semesterersättning, försäkringspremie där den anställde är förmånstagare och hyresersättning till anställd för garage, lokal eller annat utrymme i anställds bostad över mark- nadsmässig hyra. 12 Skattepliktiga förmåner utom bilförmån och drivmedel vid bilförmån Förmåner som arbetsgivaren ställer till den anställdes förfogande och som inte utgår i pengar redovisas som ett sammanlagt värde i ruta 12 (skattepliktiga förmåner utom bilförmån och drivmedel vid bilförmån). Dessa är t.ex. förmån av fri kost, bostad, semester- 9 Inkomstår 2011/beskattningsår 2012. bostad, lånedator (hem-pc), telefon, hushållsarbete, fria tidningar, fritt garage, fri parkering eller ränteförmån. 13 och 18 Skattepliktig bilförmån och förmån av drivmedel Skattepliktig bilförmån (exklusive drivmedel) redovisas i ruta 13, förmån av drivmedel vid bilförmån redovisas i ruta 18. Det är uppgifterna som redovisas i ruta 11 (kontant bruttolön) och i rutorna 12, 13 och 18 (skattepliktiga förmåner, skattepliktig bilförmån och drivmedel vid bilförmån) som arbetsgivaren betalar arbetsgivaravgifter på. Vid korta sjukfall betalar arbetsgivaren sjuklön.10 är en karensdag, då betalas ingen sjuklön. Eftersom en sjukperiod för en arbetstagare inleds med en sjuklöneperiod är det intressant att undersöka vilka inkomster som ligger till grund för sjuklön. För dag 2–14 i sjukperioden är sjuklönen av lön och andra anställningsförmåner som den anställde gått miste om på grund av sjukdomen. Även inkomster över 7,5 pbb ingår i under- laget. Det är inte närmare reglerat hur lönen ska beräknas eller vilka inkomster som ska ingå. Enligt sjuklönelagen finns möjlighet att träffa kollektivavtal om detta. Utgångspunkten är dock att inkomst- underlaget utgörs av de förmåner som normalt skulle ha lämnats om arbete hade utförts. Detta innebär att ersättning för regelmässig övertid ingår i beräkningsunderlaget men inte kostnadsersättningar eller skattepliktiga förmåner. Eftersom det är den som förvärvsarbetar i som är försäkrad för arbetsbaserade socialförsäkringsförmåner är det relevant att undersöka om det finns ett samband mellan de inkomster som erhålls vid förvärvs- arbete och inkomstunderlaget för de arbetsbaserade socialförsäkrings- förmånerna11. 11Inget krav på svenskt medborgarskap eller bosättning i landet krävs. Systemen för social trygghet finansieras av socialavgifter. Social- avgifter betalas på skattepliktig ersättning för arbete och utgörs av arbetsgivaravgifter eller egenavgifter. Löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete är avgiftspliktiga. Detsamma gäller annat som utges med anledning av ett avtal om arbete, dock inte pension. Även kostnadsersättning och sådan ersättning som enligt 10 kap. 3 § andra stycket 9 och 10 SFL ska räknas som ersättning för arbete12. För den som är anställd betalar arbetsgivaren arbetsgivaravgifter. En näringsidkare betalar själv sina socialavgifter i form av egen- avgifter. Även den som utför arbete med F-skattsedel betalar in sociala avgifter till genom egenavgifterna. Det är således fler inkomster av förvärvsarbete som ligger till grund för uttag av avgifter än som ligger till grund för de arbets- baserade socialförsäkringsförmånerna. Ersättningar som inte utgör underlag för socialavgifter Vissa livräntor, ärvd royalty om den ursprungliga förvärvskällan varit tjänst, utbetalningar (i vissa fall) från vinstandelsstiftelse och periodiskt understöd utgör inte underlag för socialavgifter. Det finns också undantag för personer och personer . Förmåner är all form av "ersättning för arbete" som en anställd kan få i annat än kontanter. Förmåner som utgått för tjänsten är i prin- cip skattepliktig inkomst för mottagaren, om det inte särskilt reglerats att den är skattefri. Dessa undantag är särskilt uppräknade i IL.13 Renodlade personalvårdsförmåner är inte heller skatte- pliktiga. 12Se 2 kap. 10–11 §§ socialavgiftslagen. 13Följande förmåner, reglerade i IL, är under vissa förutsättningar skattefria: fri försäkring som avser reseskydd under tjänsteresa, förmåner av begränsat värde, arbetsredskap, fria arbetskläder och fri uniform, personalvårdsförmåner, personalrabatter, gåvor till anställda i vissa fall, fri utbildning i vissa fall, fri hälso- och sjukvård som inte är offentligt finansierad, fri hälso- och sjukvård utomlands, läkemedel vid vård utomlands, fri vaccination, fri företags- hälsovård, rehabilitering, fri tandvård i vissa fall, fri grupplivförsäkring, fri gruppsjukförsäkring, fri resa i vissa fall samt fri kost i vissa fall. Förmånen värderas normalt till sitt marknadsvärde. I vissa fall görs värderingen schablonmässigt. En förmån uppkommer i princip så snart arbetsgivaren bekostar en privat levnadskostnad åt en anställd. Om en arbetsgivare i stället för att t.ex. tillhandahålla fri semesterbostad betalar den anställdes egna kostnader, så redovisas detta som kontant bruttolön. 4.4Nytt inkomstbegrepp för arbetstagare Kommittén har att ta ställning till om det är möjligt att använda ett enhetligt inkomstbegrepp i trygghetssystemen. I detta del- betänkande aktualiseras en harmonisering av inkomstbegreppet vid bestämmande av inkomstunderlag för dagersättningar i social- försäkringen och för dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen. Det inkomstbegrepp som används i respektive försäkring är inte enhetligt. Kommittén analyserar i detta delbetänkande hur olika faktorer skulle kunna utformas om ett inkomstunderlag skulle baseras på historiska (faktiska) inkomster (se kapitel 6–10). Kommittén analyserar också hur arbetsvillkoret för att kvalificera sig till arbets- löshetsersättning skulle kunna bygga på inkomst av arbete i stället för, som , antal arbetade timmar (se kapitel 12). I arbetet med att analysera hur historiska (faktiska) inkomster kan användas i såväl social- som arbetslöshetsförsäkringen gör kommittén bedömningen att förslaget om uppgiftslämnande av inkomst av tjänst är en förutsättning för de analyserade förändring- arna, men gör också bedömningen att dessa månadsuppgifter behöver konkretiseras (se kapitel 3). De uppgifter som framgår av den kontrolluppgift som föreslås lämnas (månadsuppgiften) avser inkomster som utgör inkomst av tjänst. Såväl dagersättningarna i socialförsäkringen och dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen är arbetsbaserade förmåner och grundas på inkomster av eget arbete. De inkomster som ingår i respektive försäkrings inkomstbegrepp för anställda utgör inkomst av tjänst. Det är dock inte samtliga inkomster av tjänst som ingår i inkomstbegreppet. En förändring och harmonisering av inkomstbegreppet till att avse inkomster som går att utläsa av månadsuppgiften skulle under- lätta administrationen av försäkringarna. I arbetslöshetsförsäkringen skulle inkomstuppgiften i månadsuppgiften kunna användas som underlag för beräkning av dagpenning, men också som underlag för en kvalificering till en ersättning som bygger på inkomster . Vid ett införande av ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag för dagersättningar i socialförsäkringen skulle inkomstuppgiften i månadsuppgiften kunna användas som underlag för beräkning av dagersättningar. Även med dagens system med en antagande- inkomst skulle kontrolluppgiften kunna användas vid uppskattning av den framtida inkomsten. De inkomster som framgår av den föreslagna månadsuppgiften är såväl ersättningar för utfört arbete som andra ersättningar, efter- som inkomstslaget är ett restinkomstslag – inkomster som inte är inkomst av kapital eller näringsverksamhet deklareras som inkomst av tjänst. Flera månadsuppgifter kan alltså lämnas från flera upp- giftslämnare, . Ett inkomstbegrepp som används för beräkning av de arbets- baserade förmånerna är begränsat till inkomster som härrör från arbete. Kommittén ser ingen anledning att vidga inkomst- begreppet till att omfatta samtliga inkomster av tjänst. De inkomster från eget arbete som framgår av månadsuppgiften är de inkomster som ligger till grund för uttag av arbetsgivaravgifter. Av 2 kap. 10 § socialavgiftslagen (2000:980) framgår att löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete är avgiftspliktiga. Detsamma gäller annat som utges med anledning av ett avtal om arbete, dock inte pension. De avgiftspliktiga inkomsterna framgår av rutor- na 11, 12, 13 och 18 i kontrolluppgiften från arbetsgivare m.fl. (KU 10). Dessa inkomster är också skattepliktiga. Kommittén finner därför att inkomstbegreppet ska definieras utifrån dessa inkomster. På så sätt uppnås också ett större samband mellan de avgifter som finansierar de arbetsbaserade förmånerna och beräkningsunderlaget för för- månerna. Traktamenten och andra kostnadsersättningar ingår inte i inkomstbegreppet, eftersom de inte anses vara ersättning för arbete. Till den del de överstiger schablonbelopp ingår de dock i avgifts- underlaget och ingår i beloppet kontant bruttolön m.m. (ruta 11) i kontrolluppgiften. Kommittén föreslår därför att dessa inkomster, i den mån de är avgiftspliktiga, ska ingå i inkomstbegreppet. I det avgiftspliktiga inkomstunderlaget ingår även skattepliktiga förmåner. Även dessa inkomster föreslås ingå i inkomstbegreppet. Sjuklön är en inkomst som redovisas som kontant bruttolön. Sjuklön som lämnas föreslås därför ingå i inkomstbegreppet.14 Även ersättningar som lämnas från en arbetsgivare för att komplet- tera ersättningarna från de allmänna försäkringarna vid frånvaro från arbete redovisas som kontant bruttolön. Sådana kompletterande ersättningar tillförsäkras många arbetstagare genom kollektivavtalade försäkringar och ersättningarna kan då lämnas av försäkringsbolag. Om den kompletterande ersättningen inte lämnas från arbets- givaren är den visserligen inkomst av tjänst, men inte avgiftspliktig. Kommittén föreslår att kompletterande ersättningar ska undan- tas från inkomstbegreppet, oavsett vem som betalar ut ersättningen. Inkomster som lämnas under frånvaro ingår inte i ersättnings- underlaget . För det fall en frånvaroperiod är skyddsvärd, eller överhoppningsbar, räknas inte inkomsten med i underlaget. Frågan om hur ett inkomstunderlag baserat på historiska (faktiska) inkomster ska beräknas i skyddsvärda situationer diskuteras mer utförligt i kapitel 7. De två alternativa sätt som diskuteras är att använda överhoppningsbara tider eller att använda transfereringsinkomster som underlag . I inget av exemplen bör kompletterande ersättningar räknas med i inkomstunderlaget. I det första fallet på grund av att den aktuella perioden inte föreslås ingå i inkomstunderlaget och i det andra fallet för att det kan uppstå överkompensation vid frånvaro om eventuella kompletterande ersättningar adderas till en transfereringsinkomst som räknas upp till exempelvis av inkomstunderlaget. Ett annat skäl till att undanta kompletterande ersättningar från inkomstbegreppet är att kommittén bedömer att det är angeläget att ersättningar likabehandlas oavsett vem som betalar ut dem. Annars skulle den som får sådan kompletterande ersättning direkt från arbetsgivaren, i stället för via försäkringsbolag, få en högre inkomst som underlag för dagersättning. Det kan finnas anledning att se över frågan om likabehandling av inkomster såvitt avser uttag av sociala avgifter beroende på vem som är utbetalare, men det bör i så fall ske inom skattelagstiftningen. 14 Se 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980). 4.4.1Innebörden av att ändra inkomstbegreppet i socialförsäkringen Ett förändrat inkomstbegrepp i socialförsäkringen skulle innebära att nedan angivna ersättningar skulle ingå i inkomstbegreppet, som inte ingår . Ersättningar utöver avdragsgilla schablonbelopp. Ersättning för resor mellan bostad och arbetsplats. Ersättning för utgift för trängselskatt vid resa med egen bil. Ersättning för hemresor som inte är tjänsteresor. Ersättning för restid. Försäkringspremie där den anställde är förmånstagare. Hyresersättning till anställd för utrymme i anställds bostad över marknadsmässig hyra. Inkomsterna är i huvudsak sådana inkomster som avser ersättning för sådana kostnadsersättningar som är skattepliktiga. Skattepliktiga förmåner är förmåner som arbetsgivaren ställer till den anställdes förfogande som inte utgår i pengar. Dessa är t.ex. förmån av fri kost, bostad, semesterbostad, lånedator (hem-pc), telefon, hushållsarbete, fria tidningar, fritt garage, fri parkering eller ränteförmån samt skattepliktig bilförmån och förmån av drivmedel vid bilförmån. Även inkomster som inte lämnas i pengar är en inkomst av tjänst. Vid beräkning av SGI ingår inte sådana ersättningar i beräkningsunderlaget som inte går förlorade på grund av sjukdom (olika förmåner). Inte heller ingår ersättningar för sådana skatte- pliktiga kostnader som arbetstagaren endast har när denne utför arbete. Dessa ersättningar fanns ursprungligen med i SGI-under- laget men togs av besparingsskäl bort 1997, se avsnitt 4.2.2. 4.4.2Inkomster som föreslås undantas från inkomstbegreppet Den sjuklön som lämnas enligt sjuklönelagen betalas av arbets- givaren vid korta sjukfall. Denna inkomst är en inkomst av tjänst som upptas som kontant bruttolön. Det finns arbetsgivare som betalar sjuklön utöver de i sjuklönelagen angivna dagarna. Detta kan ske direkt från arbetsgivaren eller via ett försäkringsbolag. För det fall sådan sjuklön från arbetsgivaren skulle ingå i inkomst- begreppet för dem som får ersättningen direkt från arbetsgivaren, men inte för dem som får ersättningen utbetald från försäkrings- bolag, skulle det innebära bristande likabehandling. Kommittén föreslår därför att endast sådan sjuklön som betalas enligt sjuklöne- lagen ska ingå i inkomstbegreppet. Dagersättningar inom socialförsäkringen beräknas på ett antagande om vilken årlig inkomst en försäkrad kan antas komma att tills vidare få. Eftersom det inte är möjligt att göra antaganden om framtida sjuk- löneperioder kommer inte inkomsten av sjuklön finnas med i inkomstunderlaget för beräkning av dagersättningar inom social- försäkringen. Vid sjukdom och föräldraledighet kan ersättningar betalas ut med stöd av kollektivavtal eller enskilda överenskommelser.