sou · H0B374 · 2012-11-09 00:00:00 — En rimlig utgångspunkt är att de som bryter mot eller vill ändra svenska lagar i islamsk riktning bara är en bråkdel av de muslimer som lever i . Många av dem upplever, som Can, att det är en stor fördel att leva i en sekulär stat med religionsfrihet. Den bilden bekräftas på europeisk nivå av den danskamerikanska statsveten- skapsprofessorn (citerad i Legrain 2006:297). Hon konstaterar efter att ha intervjuat 300 muslimska aktivister i att: de muslimska politiska ledarna i inte eftersträvar att få bort den liberala demokratin och att ersätta de sekulära lagarna med islamska religiösa lagar, sharia. De flesta söker snarare vägar att skapa institutioner som tillåter muslimer att utöva sin religion på ett sätt som är förenligt med social integration. Spridningen av främlingsfientliga budskap Det finns visserligen olika islam, men det är de bokstavstroende fundamentalisterna som har medvind och som därför ökar i betydelse. Radikala islamska grupper förväntas få ett växande inflytande över den stora gruppen muslimer och därmed över utvecklingen i till exempel det svenska samhället. Gemensamt för islamistiska rörelser är att de på ett eller annat sätt vill islamisera samhället. All politisk, ekonomisk, social, rättslig och annan form av verksamhet ska präglas av en specifik tolkning av islam som dessa grupper ger uttryck för, konstaterar , professor i idéhistoria vid , i sin bok (2008:124). När det hävdas att fundamentalisterna har medvind kan man lätt få intrycket att det handlar om en homogen grupp som vinner ökat stöd. Som Fazlhashemi framhåller uppstår det skiljaktigheter mellan dessa grupper i frågan om hur denna islamisering ska gå till. Faktum är att även de som anser att det är bokstaven, det vill säga vad som står i , som man ska hålla sig till är splittrade. Som alla religiösa texter, det gäller också den kristna och den judiska Torahn, måste tolkas av människor och som vi erfarenhetsmässigt vet går tolkningarna isär. Dessutom måste framhållas att tolkningarna inte bara styrs av de religiösa texterna utan också av den sociala kontext där de tolkas. Därför varierar alla religioner och rum. Grogrunden för islamism i muslimska länder har framförallt varit stater med djuplodande strukturkriser, länder som har lidit av ekonomiska problem, med djupa klyftor mellan olika samhällslager och avsaknad av socialt skyddsnät som följd. Därtill har ofta kommit utbredd korruption och avsaknad av rättsskydd. har islamismen också vuxit fram som en reaktion mot västerländsk kolonialism eller imperialism. Framför- allt efter invasionerna i och 2003 har också den internationella islamismen vuxit sig starkare (Fazlhashemi 2008:129). Enligt bedömning (2010) förekommer islamistisk verksamhet också i . gör bedömningen att det i vårt land finns knappt 200 personer som på något sätt har deltagit i eller stött våldsbejakande islamistisk extremism eller senare (fram till dess rapporten redovisades ). Man konstaterar att sådan extremism förekommer oftare i Spridningen av främlingsfientliga budskap miljöer som präglas av utanförskap och svåra sociala situationer. En parallell kan här dras till framväxten av islamism i den muslimska världen. framhåller vidare att skälen till att vissa personer radikaliseras snarare är sociala och känslomässiga än ideologiska. finner inga belägg för att radikaliseringen ökar utan den bedöms ligga på motsvarande nivå . Man bedömer således att omfattningen är begränsad och inte ett problem på samhällsnivå. En uppfattning som ofta tillskrivs fundamentalister är att de motsätter sig demokrati i västlig mening. Men ser man till utveck- lingen på ländernivå kan vi konstatera att fler och fler muslimskt dominerade länder är demokratier, till exempel , , och . Utvecklingen efter det som har kallats den arabiska våren är ännu oviss men åtminstone , och kanske förefaller vara på väg att etablera demokratier. Det tyder inte på ett ökat stöd för fundamentalister. har följt utvecklingen i sedan början på 1990- talet, bland annat av det Muslimska brödraskapet.13 Hon konsta- terar att alla som hon mötte 1991 var emot västerländsk demo- krati med flerpartisystem. menade samma talesmän att det islamska begreppet shura, rådplägning, var detsamma som västerländsk demokrati och 2007 hade de övergett termen shura och talade om demokratiyya. Generalsekreteraren för Islamiska aktionsfronten, som är Muslimska politiska gren, säger till och med att för oss är demokrati inte oislamiskt, utan något som är naturligt (2012:100). Enligt World Values Survey finns i många muslimska länder ett starkt folkligt stöd för demokrati, i förutom de nämnda till exempel , och (2011). 13 Muslimska grundades i av . Det är en massrörelse som söker förena islams traditioner med det moderna livets krav. Organisation- ens mest framträdande ideolog var som mördades 1966 (NE). Spridningen av främlingsfientliga budskap Islamismen är inte en förvrängning av islam. Tvärtom tar den bokstavligt och det är därför den kallas fundamentalistisk. Fundamentalisterna är radikala därför att islam är radikal. Islamisterna säger egentligen bara samma sak som . Det är inte terrorism som är problemet utan islam. Visserligen tar de flesta muslimer avstånd från våld, men oavsett om de är beredda använda våld eller inte vill de ha en islamisk stat baserad på de lagar som finns nedtecknade i . är en lagreligion det vill säga en religion som inte skiljer på religion och juridik utan där religionen styr. eftersträvar makt för att kunna omsätta dessa principer i praktiken. Jag har redan kommenterat problemet med att tolka bokstavligt. Även de som läser bokstäverna kommer fram till olika tolkningar. Ett utflöde som av de islamfientliga förväntas av en bokstavlig tolkning är att vad som kallas sharialagar ska börja tillämpas där islam får makt. Av de 6 300 verserna i har cirka 300 karaktären av rättsliga och religiösa regler. Den rättsliga traditionen i islam har med utgångspunkt i dessa byggts upp och utvecklats under dess historia. Tolkningar och traditioner skiljer sig bland annat åt mellan fem olika rättsskolor (fyra sunnitiska och en shiitisk). Bland muslimer finns som sagt vitt skilda uppfattningar om vilka lagtolkningar som ska göras. Det finns de som anser att en viss lagtolkning ska följas, men också de som anser att sharia närmast ska ses som allmänna levnadsregler och att det bara är i en sekulär stat det finns möjligheter för muslimer att leva i enlighet med dessa. Där finns de som anser att sharia ska vara lagstiftningens enda källa och de som anser att rättssystemet inte alls ska baseras på sharia (2011:132 f.). pågår en debatt bland muslimska nytänkare och feminister som just utgår ifrån att man inte ska tolka sharialagar bokstavligt. Man förespråkar i stället ändamålsenlig eller teleologisk tolkning, historisk-kritisk tolkning och andra tolkningstraditioner. Före- trädarna för dessa nytolkningar ser på sharialagar som historiska företeelser, knutna till historiska och lokala förhållanden. Från muslimskt feministiskt håll lägger man till den patriarkala kulturens påverkan och männens tolkningsföreträde som viktiga orsaker till att tolkningar gjorts som missgynnar kvinnor. Spridningen av främlingsfientliga budskap Muslimska nytänkare och feminister vill underkasta dessa regler en nytolkning och de anser att det är helt i sin ordning att revidera reglerna för att skapa harmoni med dagens samhällsförhållanden eller att helt avskaffa dem om de visar sig oförenliga med dagens förhållanden. Dit hör exempelvis sådana regler som männens rätt till polygami, kvinnornas begränsade arvsrätt, mannens rätt att "fysiskt tillrättalägga" (slå) sin hustru osv, som alla går att spåra tillbaka till . I till exempel , , med flera stater används sharia inom flera domäner. Men i flertalet muslimska länder gäller den bara inom familjelagstiftningen. I övrigt gäller andra lagar, på samma sätt som i västliga stater. Då och då har framförts förslag om att det skulle öppnas möjlig- heter för muslimska gemenskaper att på familjerättens område tillämpa sharia även i västländer (så är det i !). I början av 2000-talets väcktes ett sådant förslag i , men det drogs tillbaka sedan bland annat muslimska kvinnoorganisationer protesterat skarpt. I väckte det stor uppmärksamhet när dåvarande ordföranden i föreslog bland annat sharialagar i , men det stötte på motstånd även från hans eget förbund (2009, 2011:135). Det ska noteras att önskan att lagstiftningen i landet ska inspire- ras av en religiös text inte är unikt för muslimer. Enligt en gallup- undersökning i anser av amerikanerna att ska vara en eller den enda källan till lag- stiftningen i (2011:133). Till de stränga reglerna i islamska samhällen hör de som förtrycker och diskriminerar kvinnor (genom barnäktenskap, tvångsäktenskap, slöjkrav, hedersregler etc.). Det råder knappast någon tvekan om att en mycket stor grupp inom islam, sannolikt majoriteten, har en syn på relationen mellan män och kvinnor som avviker från den officiella svenska. bör framhållas att den syn på jämställdhet mellan kvinnor och män som gäller i är av ganska modernt snitt. Kvinnorna fick rösträtt först , föräldraförsäkringen infördes och jämställdhetslagen 1980 för att nämna några exempel från utveck- Spridningen av främlingsfientliga budskap lingen mot ökad jämställdhet. Ännu återstår mycket innan man kan hävda att vi i lever i ett jämställt land. noterar just att det i väst finns en kritik mot islam för att den inte delar våra värderingar med avseende på till exempel homo- sexuella och förtryck av kvinnor. Men minnet är kort, påpekar han. För bara en generation sedan dominerade en patriarkal syn på familjen och homofoba föreställningar. För ett par generationer sedan hade franska kvinnor inte rösträtt och inte samma rätt till ägande som män. Muslimska kvinnor i stora delar av världen hade lättare att få skilsmässa än europeiska kvinnor. Amerikanska pro- testanter och amerikanska muslimer är lika negativa till homo- sexualitet. Skillnaden, i varje fall i , går inte mellan islam och väst utan mellan mer eller mindre konservativt religiösa (2012:58). Men har som sagt nått längre än något muslimskt land när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män, både vad gäller lagstiftning och social praktik. Det finns också muslimer i som har svårigheter att acceptera den svenska jämställdhetssynen. Men som jag har redovisat finns en tydlig utveckling från första generationens invandrare till deras barn. Många i den unga generationen anammar viktiga delar av den svenska jämställdhets- synen utan att överge sin muslimska tro och uppfattar till och med att den är väl förankrad i islam. Det är inte bara muslimer i och andra europeiska länder som i detta avseende omtolkar islam. Det förekommer en inter- nationell inomislamsk debatt om jämställdheten. I flera muslimska länder anser en majoritet att kvinnor ska ha samma juridiska status som män och kunna välja yrke utanför hemmet. Kritiken riktas således mot den patriarkala ordningen inom islam och inte mot islam i sig. Skulden för de kvinnofientliga bestämmelserna läggs, som jag har nämnt, till största delen på det manliga tolkningsföreträdet och de patriarkala sociala strukturernas påverkan på tidigare tolkningar och lagar. En del menar att detta strider mot grundläggande tankar och att han i själva verket var pionjär på jämställdhetsområdet. De framhåller att de regler som i dagens samhälle kan uppfattas som reaktionära, som att kvinnor bara får ärva hälften av männen, vissa regler för skilsmässa, mäns rätt att ha upp till fyra fruar etc, i själva verket innebar förbättringar av kvinnors villkor när de infördes. En muslimsk feministisk organisation som driver dessa frågor är of i . De och andra kvinnorättsaktivister i Spridningen av främlingsfientliga budskap muslimska länder arbetar på flera fronter för att få en omtolkning av till stånd. Framstegen har varit begränsade men kan ändå skönjas. Ett exempel är att flickor trots protester från många konservativa muslimska män har fått tillgång till utbildning. utgör flickorna över hälften av eleverna i en majoritet av muslimska länder och få muslimska ledare med självaktning skulle motsätta sig kvinnors rätt till utbildning (Fazlhashemi 2008:81- 115). En fråga som har diskuterats livligt i många länder är muslimska kvinnors och kanske framförallt flickors användning av huvudduk. Störst uppmärksamhet har beslutet i fått om att förbjuda iögonfallande tecken på religiös tillhörighet i allmänna skolor. Förbudet omfattar inte bara huvuddukar utan även judiska kippor, stora kristna kors och sikhiska turbaner, men det råder knappast någon tvekan om att beslutet riktade sig mot muslimska slöjor. Liknande regler har införts i flera andra europe- iska länder och har diskuterats även i . Synen på huvudduken varierar med kulturell kontext. I , liksom i flera andra europeiska länder, associeras huvudduken främst med kvinnoförtryck och svårigheter för muslimska kvinnor att få jobb. För muslimska kvinnor används huvudduken ofta i protest mot utländskt styre (till exempel i ) eller i opposition mot det tryck som förekommer från majoritets- samhället (2009). Det ska understrykas att även när det gäller slöja förekommer en omfattande inomislamsk debatt. Unge- fär hälften av muslimska kvinnor i stödde förbudslagen när den infördes, vilket visar på den muslimska splittring som finns (2012). Det kan vara av intresse att notera att en av de händelser som låg bakom den franska lagstiftningen 2004 var när systrarna kastades ut från sitt gymnasium därför att vägrade ta av sig sina huvuddukar. Deras föräldrar var inte religiösa, pappan var jude utan gud, mamman berber från , döpt i katolska kyrkan men inte utövande. Flickorna hade konverterat till islam. Pappan konstaterade att han inte försvarade huvudduken men väl sina barns rätt att gå i skolan. Beslutet att bära huvudduk var deras eget (Wallach 2010:32). I en bok som publicerades i , Lune voilée, lautre pas (Den ena beslöjad, den andra inte) diskuterade två muslimska kvinnor, Daïda Kada och , den ena med och den andra utan huvudduk, om förbudsförslaget. Spridningen av främlingsfientliga budskap ett antal unga kvinnor. De kvinnor och flickor som bär huvudduk och som intervjuas i boken uppger alla att beslutet att bära huvud- duk var fritt och en del av deras personliga sökande. En del uppgav till och med att användningen av huvudduk innebar en kamp med släkt och vänner, precis som för systrarna (Wallach 2010:124-129). Syftet med denna kritiska granskning av de argument som används mot islam och muslimer är inte att hävda att kritikerna i alla avseenden har fel, för det har de inte. Det de lyfter fram är ofta företeelser och åsikter som det finns starka skäl att ifrågasätta. Men däremot har de fel när de argumenterar som om vissa negativa företeelser och åsikter vore helt dominerande eller tongivande inom islam eller representativa för hela gruppen muslimer och därför kan tas som utgångspunkt för att värdera alla. De är medvetna om att inte alla kan dras över en kam. Både och gör reservationer för att alla muslimer inte är fundamentalister. Men när de drar sina slutsatser glöms reservationen bort och dessa baseras på de mest extrema företeelserna och åsikterna. I själva verket är bilden långt mer nyanserad och varierande. Av de 450 000 individer som i i någon mening anses tillhöra den muslimska gruppen är kanske ett par hundra enligt Säkerhets- polisens bedömning våldsbenägna islamister, det vill säga 0,5 pro- mille. I gruppen finns alla tänkbara åsikter om politik, religion och andra samhällsfrågor. De utövar sin religion, om de har någon, på vitt skilda sätt. De läser med olika ögon och gör olika tolkningar. Främlingsfientlighet riktad mot en grupp bygger på stereotypa föreställningar om gruppen. Att odla sådana föreställningar är att mana till främlingsfientlighet. Alternativet måste vara att sprida kunskaper om de variationer som det verkliga livet bjuder på och att se individerna i grupperna. Som jag har framhållit har människor inte bara en identitet utan många. Att se individerna, att förstå deras mångsidighet, är det bästa sättet att motverka främ- lingsfientlighet riktad mot muslimer eller andra. Spridningen av främlingsfientliga budskap Det allmänna samhällsklimatet spelar stor roll för möjligheterna att få genomslag för främlingsfientliga budskap. Ledande politiker har ett stort ansvar för detta samhällsklimat, bland annat för att hävda och förstärka den antirasistiska norm som finns i samhället, inte minst efter erfarenheterna inför och under . I finns ett antal partier som förenas av i första hand sitt motstånd mot invandrare och invandring och framförallt mot islam och muslimer. ingår i denna familj av partier. inträde i innebär att den främ- lingsfientliga opinionen är tydligare artikulerad än i . försöker partiet genom att nyansera sina ställningstaganden mjuka upp bilden av ett parti med rötterna i Bevara Svenskt. Övriga främlingsfientliga organisationer är framförallt aktiva på Internet om än inte bara där. Internet är det dominerande mediet för att sprida främlingsfientliga budskap. Det är framförallt möjlig- heten att vara anonym som för många är attraktivt. I finns långt över 100 rasistiska Internetsidor, många med servrar i vilket gör dem särskilt svåråtkomliga. av svenskar i åldern 16–och nästan lika stor andel 30–besöker de mest inflytelse- rika rasistiska sajterna/bloggarna. En stor majoritet av besökarna är män. Under anonymitetens täckmantel kan inte bara extrema åsikter framföras utan också brott begås. Anonymiteten gör det svårt för rättsväsendet att komma åt brottslingarna. Möjligen kan en lag- ändring som ger polisen ökade möjligheter att begära ut abonnemangsuppgifter ha någon positiv effekt. Men huvudproblemet är att de flesta servrarna ligger i och de är mycket svåråtkomliga för svenska och andra europeiska poliser. För att underlätta det polisiära samarbetet över krävs sannolikt en politisk överenskommelse på högsta nivå. Internet kommer att förbli en viktig arena för politisk opinions- bildning. Det är angeläget att andra krafter än högerextrema blir mer aktiva på nätet. Counterjihadrörelsen är en viktig inspirationskälla för dem som är fientliga till islam och muslimer. Motståndet mot islam och muslimer byggs upp genom att lyfta fram vissa mer eller mindre Spridningen av främlingsfientliga budskap extrema företeelser och hävda att de är representativa för islam. Kritikerna bortser från att det finns många islam och att det inom islam pågår en livlig debatt om bland annat tolkningen av sharia. De bortser också ifrån att muslimer som lever i västerländska sam- hällen i hög grad anpassar sig till dessa och successivt tar sig de värderingar som där är förhärskande när det gäller till exempel synen på sekularism och demokrati. Säkerhetspolisen bedömer att det finns ett par hundra personer som har deltagit i eller stött våldsbejakande islamistisk extremism. bedömer inte att de utgör ett problem på samhällsnivå. Spridningen av främlingsfientliga budskap Lag (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor. SD-topp hänger ut migrationsdomar. 2010 Responding to cyber hate: Toolkit for action, tillgänglig på /internet/Binder_final.pdf Diffus rörelse med muslimer som hatobjekt. 110803, tillgänglig på Bartlett, , , 2011. Inside the EDL: Populist politics in a digital age. Bartlett, , , , 2011 The new face of digital populism. Bjurwald, , 2011. Borell, , , , , , , , , 2011. Muslimska församlingar i lokal- samhället: Samverkan eller isolering?. Socialvetenskaplig tidskrift nr 1 2011, 63-77. , , R., 2012. Brå () & (Säkerhetspolisen), 2009. Våldsam politisk extremism. Antidemokratiska grupperingar på yttersta höger- och vänsterkanten. Can, 2010. Inte i mitt namn. CIA World Factbook, tillgänglig på Dagens Juridik 110928, Ansvarig utgivare döms för hets i kommentarsfält, tillgänglig på . drömmar: och . Unga män dominerar på extremhögerns sajter. Spridningen av främlingsfientliga budskap Dir 2011:112, Översyn av det statliga stödet till dagspressen, . ECRI (European Commission against Racism and Intolerance) 2012. ECRI Report on . Den rasideologiska miljön. Svensk vit makt årsrapport , 2011. Fazlhashemi, , 2008. , , 2011. , , 2011. Understanding and countering populist extremism in Europe. , tillgänglig på /sites/default/files/r0911_goodwin.pdf , , , 2008. Immigration as a political issue in and . 2008, 47:610-634. 111206 Nätextremister kallas att vittna, tillgänglig på Årsrapport , tillgänglig på /INACH_report_2010.pdf Rasism och främlingsfientlighet i . Antisemitism, antiziganism och islamofobi 2006, Integrations- verkets rapportserie 2007:03. Vem ansvarar för förtal på Internet?. Ivarsflaten, , , , , 2011. The Anti-Racism Norm in Western European Immigration politics: Why we to Consider it and How to Measure it. , Public Opinion & Parties, 29:4, 421–445. Ivarsflaten, , Frøy, 2011. The Populist in Western Europé. I Europe Regional Surveys of the World: Western Europe 2012. , , , 2010. Islams magt – nye virkelighed. , , , , , , Per, 2012. Integration, etnisk mångfald och attityder Spridningen av främlingsfientliga budskap Resultat från enkätstudien ! inom projektet , bilaga 6 till utredningen. Kahneman, , 2011. Thinking, fast and slow. Farrar, and Giroux. , , 2006. Bland judiska och muslimska konspiratörer, i , Rasism och främlingsfientlighet i . Antisemitism och islamofobi 2005. Legrain, , 2006. Your country needs them. Lööw, , 2011. The extreme right in : Growing slowly, i (ed. ), Is Europe on the right path? Right-wing extremism and right-wing populism in Europe. Lööw, , 1998. Nazismen i –1997: Den rasistiska underground-rörelsen: musiken, myterna, riterna. & , , 2009. Countering online radicalisation. A strategy for action. International centre for the study of radicalisation and political violence (ICSR), tillgänglig på /publications/papers/1236768491ICSROnlineRad icalisationReport.pdf , , 2009. Yttrandefriheten på nätet. En guide om gränserna för det tillåtna på nätet, i .SE:s Internetguide, nr 2, 2009, tillgänglig på /ODIHR (/och mänskliga rättigheter), 2010. Incitement to Hatred vs. Freedom of Expression: Challenges of combating hate crimes motivated by hate on the Internet. Rapport från /, tillgänglig på /odihr/68750 Pariser, , 2011. The Filter Bubble: What the Internet is Hiding From You. Poohl, , 2007. Källkritiken i skolan måste stärkas, tillgänglig på Spridningen av främlingsfientliga budskap , , 2012. Individualisering och sekularisering av det islamska budskapet, i (red). , , 2009. Muslimer i nya samhällen. Lägst fruktsamhet hos döttrar till utlandsfödd. SCB välfärd nr 2. SOU 1989:13–14. Mångfald mot enfald, slutrapport från kommiss- ionen mot rasism och främlingsfientlighet. Allmänna Förlaget, 1989. Sverigedemokratiskt principprogram 2011, tillgängligt på slår ifrån sig kritik. Våldsbejakande islamistisk extremism i , tillgänglig på nr 1 2011, På marsch mot islam, tillgänglig på , , 2011. Vi måste stå upp mot hatet. , 111206 tillgänglig på Wallach , , 2010. Younge, , 2010. Who are we – and should it matter in the 21st century?. Muslimerna är vårt största utländska hot. 091019, tillgänglig på , bliaktiv.nu/varfor-ska-jag-bli-aktiv Spridningen av främlingsfientliga budskap 111214, SD-politiker aktiv i rörelse som uppmanar till våld 5 Arbetet mot främlingsfientlighet Enligt direktiven ska jag kartlägga arbetet mot främlingsfientlighet och i den mån det är möjligt analysera dess effekter. Jag ska också ta ställning till om och hur framgångsrika metoder och insatser som identifierats kan användas på nationell nivå. Jag ska vidare identifiera brister i det nationella arbetet mot främlingsfientlighet och föreslå åtgärder för att komma till rätta med dem. Därtill ska jag belysa situationen i inom området. I detta kapitel kommer jag att ge en översiktlig bild av det arbete som pågår utanför skolans värld vilken jag återkommer till i nästa kapitel.