sou · H0B368 · 2012-10-03 00:00:00 — E-delegationen ser därför behovet av ett förbättrat stöd för att informationssäkerhet i projekt där flera aktörer samverkar ska kunna skapas och upprätthållas. Bland annat krävs en gemensam grund i form av säkerhetskultur, metoder och regler. Den ökade integrationen och koncentrationen av it-lösningar ger också en ny riskbild som måste hanteras gemensamt för att samhällets funktionalitet ska kunna upprätthållas. E-delegationen inrättar därför ett nytt arbetsutskott för att utveckla det gemensamma informationssäkerhetsarbetet. Tyngdpunkten ska ligga på ledning, styrning och analys. Detta kommer att leda till dels en gemensam säkerhetsinfrastruktur, dels en större effektivitet i projekten som genomförs. 10 Regeringsbeslut N2012/3599/ITP (), Uppdrag att utveckla och vidareutveckla den tekniska plattformen – en portal för innovation. Delegationen har en kommunikationsstrategi som ses över och vid behov revideras. De uppsatta kommunikationsmålen ligger fast. öka kunskapen om e-förvaltning och delegationens arbete, stimulera till dialog och erfarenhetsutbyte om e-förvaltning, driva på utvecklingen av e-förvaltningen och stimulera till en positiv attityd till e-förvaltning. Målen ska stödja och stärka arbetet med att driva på och samordna e-utvecklingen inom offentlig sektor och stödja de övergripande målen för e-förvaltning. har delegationen kommit in i en operativ fas där flera gemensamma projekt och tjänster börjar realiseras. Delegationen har tagit fram en rad vägledningar som behöver stöd och verktyg för att få spridning och användning i offentlig sektor. Delegationen har också börjat blicka framåt och se över olika förslag kring hur samordningen av vissa viktiga områden kan ske efter att delegationens uppdrag har upphört . En viktig del i kommunikationsarbetet blir därför att öka kunskapen om de gemensamma tjänsterna och vilka konsekvenserna blir för offentlig sektor och användare, diskutera och förankra förslag om hur samordning bör ske och verka för att vägledningarna används. 3.1.2Seminarier, mässor och workshops Delegationen deltar i mässor som främst vänder sig till målgruppen chefer och verksamhetsutvecklare inom offentlig sektor. har delegationen planerat och deltagit i konferensen rummet i . Delegationen deltar också vid E-förvaltningsdagarna, Internetdagarna och 42 samt vid olika internationella konferenser. Tillsammans med olika samarbetspartners arrangerar delegationen olika seminarier och workshops i frågor som bedöms som angelägna. Några av de samverkanspartners delegationen arbetar med är , , , , Digidel2013, forskarnätverket inom e-government och de utvecklingsansvariga myndigheterna. Delegationen har bland annat haft kostnadsfria seminarier om hur man involverar användarna i utvecklingen av tjänster, nyttorealisering, webbutveckling och öppna data. Delegationen håller också i ett antal nätverk som träffas regelbundet. 3.1.3Webb och sociala medier Delegationens webbplats, , är en kommunikationsplattform för att sprida kunskap och goda exempel. Förutom webbplatsen använder delegationen sociala medier som stärker dialog och påverkan. –2012 har delegationens sekretariat genomfört behovsanalyser och användartester för att utveckla en webbplats som bättre motsvarar användarnas behov. De behov som kom fram i djupintervjuer med användare är följande: Få en kartbild över svensk e-förvaltning (vad gör andra: kommuner, landsting och myndigheter, privat näringsliv). Veta mer om E-delegationens uppdrag. Veta mer om pågående projekt, och hur dessa kan påverka egen verksamhet. Få mötesinformation (kalendariet, handlingar, webbsändningar). Få stöd i att gallra i informationsflödet. Omvärldsbevakning av information som är viktig på nationell och EU-nivå (regler nationellt och på EU-nivå, nationella och regionala projekt, standarder). Erfarenhetsutbyte (många har regionala nätverk, men efterfrågar utbyte med andra organisationer och branscher och mer fokuserade frågeställningar). Verktyg och stöd i argumentation i sina organisationer (checklistor m.m., som går att använda i praktiken). Delegationen har inte de resurser som krävs för att kunna driva en e-förvaltningsportal som många efterfrågar, men inom ramen för befintlig webbplats har vissa förbättringar gjorts. förtydliga E-delegationens uppdrag (möta förväntningar och tydliggöra vad delegationen ska göra – och inte göra), utöka information om pågående projekt, bidra till en effektivare omvärldsbevakning, göra tydliga ämnesindelningar som underlättar för besökaren att hitta det han eller hon söker, förbättra möjligheterna till dialog och erfarenhetsutbyte (integrering av sociala medier, webbsändningar). Delegationens vägledningar har använts som stöd i utvecklingen av webbplatsen och låtit användare vara delaktiga. Den nya webbplatsen beräknas bli klar . Parallellt med arbetet att vidareutveckla lanserar delegationen tre olika fördjupningswebbar, , och , som bygger på några av delegationens vägledningar. Syftet med dessa fördjupningswebbar är att kunna gå djupare in i ett ämne, på ett effektivare sätt integrera en vägledning med erfarenhetsutbyte (sociala medier) och få en omvärldsbevakning inom området. Webbarna ska också på ett enkelt sätt kunna föras över till en annan organisation när delegationens uppdrag upphör /2015. har sekretariatet beslutat att lägga ner E-delegationens erfarenhetsforum edelegationen.ning.com. Forumet har funnits och syftet har varit att stimulera till dialog för den som arbetar med verksamhetsutveckling inom offentlig sektor. Diskussionerna har dock varit få och forumet har inte fått önskvärd effekt. Däremot pågår många aktiva diskussioner inom andra sociala medier. Den erfarenhet som dragits utifrån detta är att det är bättre att vara där användarna är och istället använda etablerade och aktiva grupper och nätverk inom sociala medier. har två facebookgrupper för behovsdriven utveckling och webbutveckling samt en LinkedIn-grupp om nyttorealisering. 3.2Uppföljning av myndigheternas arbete E-delegationen ska enligt uppdraget följa upp myndigheternas samlade arbete med e-förvaltning. Sekretariatets arbete med uppföljning består främst av följande: 1.Sverige deltar i den EU Benchmarking som utförs. Underlaget till EU Benchmarking har varit under översyn och ett reviderat upplägg presenterades hos kommissionen . Syftet med den reviderade uppföljningen är att bättre ligga i linje med The eGovernment Action Plan 2011–2015. Den reviderade EU Benchmarking har ett utpräglat livshändelseperspektiv och genomförs dels genom user survey (enkät till privatpersoner och företag), dels genom s.k. mystery shoppers, vilka agerar i livshändelseprocesserna för att verifiera och utvärdera dem. De livshändelser som är utvalda uppföljning är Losing and Finding a , Business Start-Ups and Operations, samt Studying. Sekretariatet har deltagit i utformningen av den reviderade metoden för EU Benchmarking och kommer / vintern vid behov att facilitera den praktiska uppföljningen. Resultatet kommer att presenteras . 2.E-delegationen skickar ut en enkät till myndigheter för att med olika indikatorer följa upp myndigheternas e-förvaltning och utveckling av e-förvaltning. gjordes denna uppföljning i samarbete med SKL men riktar sig enkäten endast till myndigheter. Enkäten kommer att genomföras och resultatet tillsammans med en analys presenteras . I delegationens uppdrag ingår att identifiera och koordinera strategiska e-förvaltningsprojekt som uppfyller de förvaltningspolitiska målen, dvs. initiativ som ger en samlad nytta för förvaltningen och som är gemensamma för myndigheter, landsting och kommuner. I en kartläggning genomförd av E-delegationens sekretariat identifierades ett 30-tal sådana projekt och initiativ vilka finns listade på delegationens webbplats. har nätverksträffar genomförts där det primära syftet har varit att skapa en plattform för erfarenhetsutbyte. Dessa aktiviteter kommer att återupptas . 3.3Externa aktiviteter som påverkar delegationens uppdrag tillsatte regeringen en (N 2012:04).11 Kommissionens uppdrag är att följa upp och analysera utvecklingen mot det it-politiska målet, ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. utforma ett förslag till handlingsplan för genomförande av uppdraget att verka för det it-politiska målet, analysera utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet, visa på digitaliseringens möjligheter, kommunicera den digitala agendan och dess innehåll, vara administrativt ansvarig för de s.k. signatärerna till den digitala agendan, och samverka med olika aktörer i samhället för en ökad digitalisering. Kommissionen ska redovisa ett förslag till handlingsplan och uppdraget avslutas . Eftersom E-delegationen ansvarar för områden som ingår i den digitala agendan, kommer och delegationens arbete ha många beröringspunkter. Ett nära samarbete är därför en förutsättning och underlättas av att de två utredningarnas kanslier sitter i samma lokaler. 11 Dir. 2012:61, – en kommission för den digitala agendan. (S 2011:06) ska stödja och stimulera innovations- och förändringsarbete i offentlig verksamhet.12 Rådet vill öka kunskapen om vad som främjar innovation och kvalitet i offentlig verksamhet, få igång processer som gör att fler offentliga aktörer arbetar utifrån nytta, behov och särskilda förutsättningar och föreslå en ordning och framåtriktad kraft som kan bära ett systematiskt innovationsarbete i offentlig verksamhet. Rådet ska slutredovisa sitt uppdrag . De områden som rådet arbetar inom, bland annat nyttor, utvecklingsarbete av kundprocesser och kartläggningar, berör främst utvecklingsansvariga myndigheters men även delegationens arbetsområden. (Ju 2011:11) ska bl.a. se över den s.k. registerlagstiftningen i syfte att skapa rättsliga förutsättningar för en mer effektiv e-förvaltning, där såväl den enskildes rätt till personlig integritet som allmänhetens berättigade anspråk på insyn i den offentliga verksamheten tillgodoses.13 Utredaren ska bl.a. överväga om definitionen av begreppet allmän handling i tryckfrihetsförordningen (TF) är lämpligt utformad när det gäller sådana uppgifter som en myndighet har tillgång till genom s.k. direktåtkomst hos en annan myndighet eller genom liknande former av elektroniskt utlämnande, överväga om det finns skäl att i registerförfattningar bibehålla åtskillnaden mellan olika former av elektroniskt utlämnande, göra en översiktlig inventering av registerförfattningarna och närmare analysera hur dessa fungerar inom tre olika verksamhetsområden, med beaktande av utvecklingen inom EU och utarbeta en generell modell för reglering av registerfrågor och, med modellen som mall, lämna konkreta förslag till registerförfattningar inom de tre verksamhetsområdena och 2011:42, Ett nationellt råd för innovation och kvalitet i offentlig verksamhet. 2011:86, Integritet, effektivitet och öppenhet i en modern e-förvaltning. överväga vilka typer av allmänna handlingar inom de tre verksamhetsområdena som den eller de aktuella myndigheterna ska ha skyldighet att lämna ut elektroniskt och lämna de förslag som dessa överväganden föranleder. I delbetänkandet som ska lämnas ska eventuella förslag lämnas om ändringar i tryckfrihetsförordningens regler om allmänna handlingar och om åtskillnaden mellan olika former av elektroniskt utlämnande bör behållas i registerförfattningar eller inte. Att problematiken som rör dessa båda frågor får sin lösning har ansetts angeläget från ett e-förvaltningsperspektiv. Utredningen ska samråda såväl med E-delegationen som med utvecklingsmyndigheterna. Det är viktigt att de mest relevanta juridiska hindren för utvecklingen av e-förvaltning tas upp och hanteras i utredningen. Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . Regeringen tillsatte en utredning, (N 2012:01), som ska utreda och föreslå lösningar som leder till ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen.14 Syftet med utredningen är att företagen som regel bara ska behöva lämna uppgifter till statliga myndigheter en gång och till ett ställe. Uppgiften ska i första hand efterfrågas mellan myndigheterna. På så sätt minskar företagens administration som kvaliteten på informationen och samverkan mellan myndigheterna ökar. De uppgifter som avses är sådana där själva uppgiftslämnandet har sin grund i lag, förordning eller myndighetsföreskrifter. Delegationen har i tidigare betänkanden framfört behovet av att privatpersoner och företag bara ska behöva lämna en uppgift en gång. E-delegationen är representerad med en expert i utredningen. Ett delbetänkande med ett utkast till förslag som innebär att uppgifter som lämnas från företagen till statliga myndigheter som regel endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe ska lämnas . Ett slutligt förslag ska vara klart . 14 Dir. 2012:35, Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen. Uppdrag till myndigheter om minskat uppgiftslämnande för företag I nuvarande regeringsuppdrag har 13 myndigheter med som koordinator kartlagt företags uppgiftslämnande till följd av lag, förordning eller föreskrift.15 Totalt omfattas 1 164 uppgiftskrav och sammanlagt över 94 miljoner ärenden hos medverkande myndigheter. Kartläggningen ger en samlad kunskap om hur företags uppgiftslämnande ser ut och sätter fokus på arbetet med förenkling. Framförallt har kartläggningen bidragit till ökad kunskap om den potential som finns att återanvända uppgifter inom och mellan myndigheter istället för att begära in dem från företagen. Särskild potential finns för grundläggande uppgifter, som i huvudsak används för att identifiera och kontakta företag. Utöver det som görs kan ytterligare 30 av 38 kartlagda uppgifter återanvändas mellan myndigheterna. I det förlängda regeringsuppdraget16 fortsätter det myndighetsgemensamma arbetet för att ta vara på värdet av insamlat material, hitta gemensamma lösningar och realisera förbättringar. Dessutom startar ett gemensamt arbete mellan , och kring återanvändning av grundläggande uppgifter. Det kan ligga till grund för kommande satsningar inom områdena ekonomisk information och offentlig upphandling, med målet mot ett fortsatt förenklat och minskat uppgiftslämnande för företag. Utmaningen är att undanröja de olika hinder som finns för återanvändning av uppgifter mellan myndigheter. Kring detta eftersträvas ett nära samarbete med . startade , som har i uppdrag att utforma och tillhandahålla tjänster inom området administrativt stöd till statliga myndigheter. Syftet är att uppnå sänkta kostnader med bibehållen eller ökad kvalitet för staten som helhet. 15Regeringsbeslut N2011/5884/ENT (), Uppdrag att genomföra insatser för att möjliggöra ett framtida förenklat och minskat uppgiftslämnande. 16Regeringsbeslut N2012/311/ENT (delvis) (), Begäran om förlängd tid för redovisning av uppdrag att genomföra insatser för att möjliggöra ett framtida förenklat och minskat uppgiftslämnande. hetens tjänsteutbud ska inledningsvis omfatta ekonomiadministrativa tjänster, lön och lönerelaterade tjänster samt e-handelstjänster. Produktionen bygger på verksamhet från och . Statens servicecenters kundmyndigheter är , , , , , samt Svenska . Fokus inför starten av myndigheten var att säkerställa att produktionen fungerade och att få kundgränssnitt på plats. Vidare har myndigheten bl.a. fokuserat på att etablera den nya tjänsten e-handel som alla myndigheter med mer än 50 anställda ska ha infört till utgången av 2013. Arbetet är att definiera tjänsten s innehåll, genomföra pilotprojekt tillsammans med Lantmäteriet samt sätta upp ett helt nytt produktionssystem, fr.o.m. ta över verksamheten från Kammarkollegiet vilket innebär att kundnära verksamhet kommer att finnas i . Med kundnära verksamhet avses konsulter för specialtjänster, leverans av fullservicekoncept och resurser kopplade till kundanslutning och kundansvar, fr.o.m. ta över ekonomiadministrationen från i . kommer framöver att arbeta för ökad tillväxt av kunder likväl som krav på ökad effektivitet. Anslutningen av kundmyndigheter ska ske successivt och i första hand baseras på frivillighet. Inledningsvis har av alla statligt anställda anslutits till servicecentret, och målet är att nå inom samtliga tjänsteområden . Det kommer att ställa krav på ett effektivt anslutningsarbete. , , Transportstyrelsen och Lantmäteriet är av regeringen utsedda att vara utvecklingsmyndigheter med syfte att samordna strategiprocesser inom sina respektive intresse- och målgruppsområden.18 Beslutet att utse utvecklingsmyndigheter har sitt ursprung i E-delegationens förslag i sitt första betänkande (SOU 2009:86, s. 59). E-delegationen har utvecklat en samverkan mellan dessa. Utvecklingsmyndigheterna redovisar sitt arbete för regeringen . Nedan redovisas det genomförda arbetet från respektive utvecklingsmyndighet. Genom dialog med deltagare från den offentliga förvaltningen och privata aktörer (t.ex. intresseorganisationer, it-leverantörer och banker) har kunnat ringa in initiativ som kan skapa förutsättningar för att förenkla privatpersoners vardag i kontakt med det offentliga. Sju processområden har identifierats; har valt att fördjupa sig i efterlevandeprocessen och kring detta skapat en samverkan mellan privatpersoner och andra myndigheter. Ett annat fördjupningsområde är att analysera barnfamiljers behov vilket genomförs tillsammans med SKL och . sker dialog med och Arbetsförmedlingen angående nyanlända och till arbete. och samverkar i arbetet med att kartlägga vilka livshändelser som skapar komplexa kontakter mellan privatpersoner och det offentliga. Syftet är att få bättre kunskap om när privatpersoner upplever att det är svårt att vara i kontakt med den offentliga sektorn. 18 Regeringsbeslut N2011/1368/ITP (), Uppdrag att samordna och främja myndigheternas arbete med e-förvaltning. Lantmäteriet – Utvecklingsområde Geografisk information Lantmäteriet fokuserar kring tre områden inom ramen för utvecklingsuppdraget; bygga och utveckla fastigheter, köpa, äga och sälja fastigheter samt söka, hitta och använda geografisk information och fastighetsinformation. Nedan beskrivs några initiativ som lyfts fram ur ovan fokusområden och som är utvalda då de särskilt tar hänsyn till användarens perspektiv och där Lantmäteriet kan verka för att utveckling kommer till stånd. Bygga och utveckla fastigheter Detta initiativ utgår från processen Planering-Fastighetsbildning- Bygglov-Byggande och detta sker inom och i samarbete mellan olika utvecklingsprogram hos Lantmäteriet, SKL och Inom detta arbete pågår framförallt aktiviteter kring hantering av grundläggande information och utbyte av information mellan de olika aktörerna som är involverade. På kommunsidan planeras även ett standardiseringsarbete kring bygglovhantering, vilket är en viktig pusselbit vid hanteringen av information. Köpa, äga och sälja fastigheter Inom området köpa, äga och sälja fastigheter pågår ett arbete på Lantmäteriet att införa en digital process för fastighetsinskrivning, lagfart och inteckning. Detta arbete sker i samverkan med bland annat banker och fastighetsmäklare och syftar till att effektivisera fastighetsöverlåtelser och belåning vid just ägandeskifte av fastigheter. I nästa steg involveras även med syftet att förbättringar processerna ytterligare inom detta område. Söka, hitta och använda geografisk information Aktiviteterna inom detta område utgår från Lantmäteriets samordningsuppdrag för Geodata och här hanteras även frågor kring öppna/fria data. Som utvecklingsmyndighet för e-förvaltning inom området företag och företagande ska identifiera målgruppernas och intressenternas behov av myndighetsövergripande e-tjänster samt samordna och skapa en arena för att identifiera behov och hitta lösningar. Detta sammanställs i en handlingsplan. För att genomföra uppdraget har tillsatt en avdelning för e-tjänster och e-samverkan. Inom avdelningen finns en koordineringsfunktion med uppgift att identifiera och kommunicera pågående samt planerade insatser på myndighetsnivå och myndighetsgemensam nivå. Metodiken för är att utgå från företags livscykel och nyttja ett antal redan påbörjade aktiviteter inom till exempel myndighetssamarbetet Starta & driva företag. I myndighetssamarbetet som benämns Starta och driva företag ingår Arbetsförmedlingen, , , , och . I samarbetet har det tagits fram flera produkter och e-tjänster; exempelvis företagarsajten , starta företag-dagen och starta företagbroschyren. Arbetet med att identifiera myndighetsövergripande processer, nödvändiga aktörer samt de myndighetsövergripande e-tjänster som det finns behov av är dock av en löpande och ständigt pågående natur. Vilket medför att arbetet måste fortsätta över , troligen längre än vad uppdrag som sträcker sig. har uppstart och etablering/initiering av referensgrupper inom respektive område skett. Grupperna är sammansatta med avsikt att representera sin kundkategori (fordonsägare eller förare/körkortsinnehavare/-tagare) och föra fram synpunkter/förslag på vad som kan göras för att förenkla fordonsägandet eller körkortsinnehavet/körkortstagandet, med fokus på e-lösningar. Tanken är också att kunna använda grupperna i samband med förstudier, remissförfarande, test/verifieringar av e-lösningar etc. Initiala seminarier i har genomförts. Under innevarande år har, i samarbete med , det första elektroniska meddelandet tagits fram inom ramen för Mina meddelanden-konceptet i form av meddelande om körförbud. har till uppgift att samordna området elektronisk identifiering och signering för offentlig sektor. I detta ingår också att säkerställa att offentlig sektor har tillgång till tjänster för elektronisk identifiering och elektroniska underskrifter som kan användas i förvaltningens e-tjänster. Offentlig sektor har varit försörjda med tjänster inom området via gemensamma statliga ramavtal. Det senast gällande ramavtalet upphörde , så finns ingen gemensam försörjning på området. Det har också konstaterats att det är möjligt att via ramavtal försörja offentlig sektor med tjänster för elektronisk identifiering. arbetar i nära samarbete med flera aktörer inom offentlig sektor och utfärdare av e-legitimationer. Syftet är att bygga vidare på de befintliga tjänsterna för elektronisk identifiering och underskrifter, anpassa dem mot upphandlingslagstiftningen och åstadkomma förbättrade möjligheter med standardiserade gränssnitt. Nämndens arbete är en vidareutveckling av de förslag som lämnades i betänkandet från Utredningen om bildande av en e-legitimationsnämnd (SOU 2010:104). Grunden för de förslag som lämnades av utredningen innebär att en ny lag måste träda i kraft innan en ny försörjningslösning på området kan realiseras. Omställningen för utfärdare av e-legitimationer och tillhandahållare av e-tjänster till det vidareutvecklade systemet för elektronisk identifiering och underskrifter är en viktig faktor att beakta när det gäller övergång från nuvarande system till ett vidareutvecklat system. Avrop på det tidigare ramavtalet kan som längst gälla till 2016. Arbetet med nationell eHälsa har ett antal beröringspunkter med det arbete som delegationen bedriver. Det är viktigt med en tät dialog mellan delegationen och olika företrädare för eHälsoarbetet. Delegationen har regelbundna kontakter med de delar inom SKL och därtill associerade organisationer som genomför eHälsoarbete. En representant för eHälsoarbetet vid SKL kommer att permanent knytas till ett av delegationens utskott. Mer information om nationell eHälsa finns på . I syftet att stödja kommuners och landstings utveckling av e-förvaltning har SKL tagit fram en Strategi för eSamhället. (CeSam) är ett programkontor inom SKL som syftar till innovation och verksamhetsutveckling som tar stöd av it. Arbetet drivs i nära samarbete med SKL:s övriga verksamhetsdelar inom följande programområden: eHälsa, skola, näringsliv och arbete, samhällsbyggnad, transporter och miljö, kultur och fritid, demokrati och delaktighet samt gemensamma tjänster och funktioner.