sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Varje block innehåller dels kapitel med en analys av samhällsutvecklingen på det berörda området, dels kapitel som beskriver de statliga insatserna. I ett avslutande sjätte block finns våra samlade över- väganden och förslag samt en kostnads- och konsekvensanalys. Det första blocket om läsning, består av kapitel 2, 3 och 4. I kapitel 2 analyseras läsvanor och läsfärdighet i befolkningen utifrån viktigare undersökningar. I kapitel 3 behandlas litteraturens ställning i skolan, i kapitel 4 redovisas insatser för att främja läsning. I kapitlet beskrivs bl.a. biblioteksväsendet, folkbildningen och stödet till läsfrämjande insatser i projektform. Det andra blocket, om upphovsmännens villkor, innefattar kapitel 5 och 6. I kapitel 5 behandlas villkoren för de yrkesverksamma på ordområdet utifrån tidigare undersökningar och statistiska uppgifter från SCB. Kapitel 6 beskriver ersättningar, stipendier och bidrag till de litterära upphovsmännen. Största delen av kapitlet rör biblioteksersättningen. Det tredje blocket, om bokmarknaden, består av kapitel 7, 8 och 9. Kapitel 7 är en analys av bokutgivningen per litteratur- kategori samt utvecklingen för nya format som e-böcker. Kapitel 8 är en beskrivning av de viktigare aktörerna på bokmarknaden. Kapitel 9 innefattar en redogörelse för stödet till utgivning av litteratur samt vissa andra stödordningar som syftar till att stärka kvalitetslitteraturens ställning. Det fjärde blocket, om tidskriftsmarknaden, består av kapitel 10 och 11. Kapitel 10 är en beskrivning av kulturtidskrifternas ställ- ning på marknaden. I kapitel 11 analyseras de statliga stöd som riktas till främst kulturtidskrifter. Det femte blocket, om internationellt utbyte, innefattar kapitel 12 och 13. Kapitel 12 är en nulägesbeskrivning av den översatta litteraturens ställning i och den svenska litteraturen som exportprodukt. I kapitel 13 beskrivs de statliga insatserna för internationellt kulturutbyte på litteraturområdet. I det avslutande sjätte blocket med bedömningar och förslag sammanfattas vår analys utifrån de tidigare avsnitten i kapitel 14. I kapitlet lämnas också kommitténs förslag i syfte att öka läsandet och för att stärka kvalitetslitteraturens ställning. I kapitel 15 sammanfattas ekonomiska och andra konsekvenser av förslagen, bl.a. utifrån bestämmelserna i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Kommitténs direktiv finns återgivna i bilaga 1. Bilaga 2 är en tabellbilaga som innehåller mycket av det statistiska underlags- material som använts för analysen. Bilaga 3 består av en inter- nationell utblick i valda frågor och bilaga 4 innehåller samman- fattande information om studieförbunden i . I bilaga 5 och 6 finns två olika analyser av utvecklingen i bokhandeln skrivna av . Bilaga 7 innehåller en sammanställning av svar från den enkät till läns- och regionbibliotek som genomförts. består av den beskrivning gjort för utredningens räkning av arbetet med e-resurser vid forskningsbiblioteken. 2 Läsvanor och läsfärdighet Som konstateras i våra direktiv har flera undersökningar från senare år pekat på tendenser till en negativ utveckling vad gäller läs- förståelse, läsvanor och intresse för litteratur och läsning i . Mot denna bakgrund ska vi enligt uppdraget analysera hur läsandet och intresset för läsning har utvecklats i olika befolkningsgrupper . Vi ska även belysa om den befintliga statistiken bygger på lämpliga variabler för att beskriva läsning i ett föränderligt medie- landskap. I detta kapitel presenteras inledningsvis data från olika under- sökningar som behandlat läsvanor i befolkningen som helhet och uppdelat på grupper. Sedan följer en analys av ungas läsfärdighet och tendenser i denna del. Det senare bygger i stor utsträckning på de s.k. PISA-undersökningarna. Kapitlet avslutas med ett referat av viktigare förklaringar som förts fram till för- sämrad läsfärdighet bland unga. I dagens snabbrörliga informationssamhälle har medborgarna att hantera en ständigt ökande ström av information i olika kanaler. Internets inmarsch har bl.a. inneburit att annan mediekonsumtion har minskat. Trots ny informationsteknologi och nya medieformer står dock texten som bärare av information stark i många avseenden.1 Det visar sig både i att gamla format som boken lever kvar, sida vid sida med nya, men också i att mycket av aktiviteten på nätet är textbaserad. Hur mediekonsumtionen förändrats under 1 Se t.ex. , Några inledande ord i spåren av tidigare utredningar, i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10). den senaste tioårsperioden speglas bl.a. i Nordicoms undersök- ningar av den genomsnittliga s.k. mediedagen. Källa: , Bokläsning i skiftet mellan traditionella och digitala medier, i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 65. Data från Mediebarometer. Som framgår av ovanstående tabell har användningen av samtliga medier förutom användningen av internet minskat bland flickor och pojkar i åldern 9–. Läsning av böcker har dock inte minsk- at lika mycket som vissa andra medieslag. Det är bara tv-tittande som har minskat mindre än bokläsningen. 2010 var det fortfarande av 9–17-åringarna som läste en bok . Tidsanvändningen för olika medieslag har förändrats på ett liknande sätt. Användningen av samtliga andra medieslag har minskat sedan internet slog igenom runt år 2000.2 Vad gäller 2 , red., Mediesverige 2010: Statistik och analys (Nordicom- , 2010) och Internetbarometer 2010, Medienotiser nr 2 2011 (). bokläsningen så har tendensen dock varit stabil. I har bokläsningen i befolkningen som helhet legat på i genomsnitt omkring per dag sedan slut enligt olika forskare.3 Internet är ett i hög utsträckning textbaserat medium vilket innebär att användarna ofta både läser och skriver texter när de är online. Det finns dock mycket som tyder på att de texter som internetanvändarna kommer i kontakt med oftast är korta och inte kräver så mycket av läsarna. För befolkningen som helhet är de vanligaste sysselsättningarna på internet i fallande ordning: att skicka och läsa mail, läsa kvällstidningarnas hemsidor, använda sociala medier som Facebook, lyssna på musik, titta på videoklipp, ta del av faktadatabaser, besöka bloggar, läsa morgontidningar och spela spel. Att läsa skönlitteratur eller längre sammanhängande resonerande texter via internet är relativt sett ovanligt.4 Aktiviteter som kräver kvalificerad läsning förfaller inte förekomma i samma utsträckning som snabbare och mer kortfattat informationsutbyte. På en övergripande nivå är läsvanorna i befolkningen tämligen stabila vad gäller läsning av böcker. De undersökningar som genomförts av Nordicom ger en bild av vanor som förändras långsamt. 3Olle Findahl, Barn och ungas medieanvändning i Internet-världen (, 2012). 4Nordicom-Sveriges Internetbarometer 2010. Källa: , Bokläsning i skiftet mellan traditionella och digitala medier, i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 54. Data från Mediebarometer. Då man i undersökningen särskilt betonar att även facklitteratur, inklusive kurs- och läroböcker, ingår i frågan sker ett skift uppåt i kurvan. Både före och efter detta är utvecklingen dock jämn. Diagrammet kan alltså tolkas som att bok- läsningen i befolkningen totalt sett är tämligen stabil även om en ihållande svag nedgång kan noteras . Tydligt framgår också att kvinnor genomgående läser mer än män, ett för- hållande som var det omvända längre tillbaka i tiden.5 Tendensen i befolkningen ser dock olika ut vad gäller läsning av skönlitteratur och facklitteratur. 5 , Några inledande ord i spåren av tidigare utredningar. Skönlitteratur inkl. barn och ungdomslitteratur Facklitteratur inkl. kurs- och läroböcker Källa: , Bokläsning i skiftet mellan traditionella och digitala medier, i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 55. Data från Mediebarometer. Skillnaderna i trender mellan fack- och skönlitteratur är som synes ovan stora. Andelen av befolkningen som läser facklitteratur har enligt undersökningen mer än halverats . Detta har tro- ligen delvis sin grund i att behovet av t.ex. uppslagsverk minskat då allt fler hittar information med hjälp av olika sökmotorer på internet eller med hjälp av internetbaserade uppslagsverk som . Som kunnat konstateras i tabellen ovan, med uppgifter för hela befolkningen och all typ av läsning, finns det betydande skillnader mellan kvinnors och mäns läsvanor. Kvinnor i tenderar att läsa i betydligt högre utsträckning än män. Denna skillnad visar sig tydligt om man ser till läsningen av skönlitteratur. 2006(B) 2007(T) Källa: , Bokläsning i skiftet mellan traditionella och digitala medier, i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 60. Data från SCB, undersökningarna av levnads- förhållanden (). Anm.: Notera att 2006 samlades data in dels genom en besöksintervju (B) och dels genom en telefon- intervju (T). Data från telefonintervjuerna har inte tagits med . Som framgår av ovanstående diagram finns det tecken som tyder på att andelen som läser skönlitteratur minst en gång ökade något bland både kvinnor och män totalt . Ökningen är dock större bland kvinnor än bland män vilket innebär att skillnaderna ökat något. Vad gäller de yngre, 16 till 24- åringarna, så har skillnaderna blivit betydligt större då andelen av de yngre männen som läst skönlitteratur minskat medan kvinnor- nas andel ökat. Andelen kvinnor i befolkningen som läste skönlitteratur var 2007 nästan dubbelt så stor som motsvarande andel av männen (). För den yngre gruppen är skillnaderna mellan könen större, andelen av de unga kvinnorna som läste skönlitteratur var nästan större än för de unga männen (). Läsning i olika åldersgrupper Olika åldersgrupper läser olika mycket och förhållandet mellan skilda grupper är relativt stabilt . Det finns dock vissa undantag från detta mönster som är viktiga att uppmärksamma, bl.a. att läsningen minskar i ungdomsgruppen. Denna tendens visar sig tydligt om man ser till bokläsningens utveckling över ett längre tidsspann så som den mätts i SCB:s undersökningar av levnads- förhållanden (). 2006(B) 2007(T) Källa: , Bokläsning i skiftet mellan traditionella och digitala medier, i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 59. Datat från SCB, undersökningarna av levnads- förhållanden (). Anm.: Detta diagram innehåller delvis samma uppgifter som diagram 2.3. Diagrammet innehåller dock ett längre tidsperspektiv och gruppen samtliga ingår i detta diagram. En successiv och tydlig minskning av andelen som läser minst en gång kan noteras i grupperna med unga (16–) sett över de senaste tre decennierna. Denna trend märks både för unga män och unga kvinnor. Om man inkluderar ett bredare åldersspann (16–) är trenden däremot stabil, eller till och med svagt uppåtgående. Nordicom mäter också regelbundet den tid som används för olika medier. Den tid som ägnas åt läsning av eller lyssnande på bok bland dem som uppger att de ägnat sig åt detta en genomsnittlig dag har inte minskat med mitten av . Man kan dock se en mer substantiell minskning i grupp- en unga (15–). Källa: , Bokläsning i skiftet mellan traditionella och digitala medier, i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 63. Data från Mediebarometer. Enligt , som sammanställt dessa siffror, är föränd- ringarna i total lästid bland de som är läsare relativt små. De är dock inte obetydliga och en tydlig tendens är att läs- tiden minskar bland de unga. Detta tillsammans med data som tyder på att andelen läsare (dvs. de som uppger att de över- huvudtaget läser) minskar i denna grupp pekar på att en reell förändring i vanor skett över tid.6 6 , Bokläsning i skiftet mellan traditionella och digitala medier, s. 63. som trenden är nedåtgående för ungdomsgruppen som helhet ska man också lägga märke till att den grupp som läser mest frekvent är barn och unga som är i grundskoleåldern (9–). Vad gäller yngre barn i förskoleåldern är frågan snarare i vilken utsträckning de vuxna läser för dem. Några mer systematiska studier av detta finns inte att tillgå men enligt en undersökning framtagen på initiativ av Läsrörelsen läser av föräldrarna för sina barn och läser för sina barn , men inte . Undersökningen visar att högutbildade läser betydligt oftare för sina barn jämfört med lågutbildade och fler mammor än pappor läser för sina barn. I jämförelse med liknande undersökningar gjorda har högläsningen minskat.7 Den tydliga skillnaden mellan barn och unga i grundskoleåldern och andra åldersgrupper kan illustreras med uppgifter som gäller läsning av skönlitteratur. Källa: , Bokläsning i skiftet mellan traditionella och digitala medier, i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 56. Data från Mediebarometer. 7 , , , Sagostunden som försvann, , . Som framgår av ovanstående diagram är det 9–14-åringarna som läser mest skönlitteratur. Dessa bokslukare är de verkliga stor- konsumenterna av skönlitteratur. En oroande tendens är dock att läsningen minskat i denna grupp. har andelen som läser en genomsnittlig dag sjunkit från . Från den högsta nivån på 2004 är minskningen större, . Den åldersgrupp som läser minst skönlitteratur är de unga vuxna, 20–24 åringarna, där läst en skönlitterär bok 2010. I denna grupp har läsningen även mins- kat och skillnaderna mellan denna åldersgrupp och den övriga befolkningen har blivit större. Bland de äldre går det att skönja en svag uppgång i läsandet av skönlitteratur. I alla åldersgrupper är tendensen svagt ökande och av 25-65 åringarna läste skönlitteratur en genomsnittlig dag 2010.8 Utbildningsnivån har stor betydelse för hur benägen individen är att läsa. Av nedanstående diagram framgår att högutbildade är dubbelt så benägna att läsa böcker minst en gång jämfört med lågutbildade. Skillnaderna mellan högutbildade och lågutbild- ade vad gäller läsvanor förefaller inte ha förändrats i någon större utsträckning över den senaste tjugoårsperioden enligt SOM- institutets undersökningar. De relativa förhållanden som kan kon- stateras i början av perioden förefaller i stort hålla i sig . 8 För motsvarande siffror för de äldre ålderskategorierna, se , Bokläsning i skiftet mellan traditionella och digitala medier, s. 56. , i –2011, 2012:17 (). Anm.: Låg utbildningsnivå avser som mest grundskola eller motsvarande obligatorisk skola; medelhög utbildningsnivå avser utbildning utöver grundskola men ej vid högskola/universitet; hög utbildnings- nivå avser studier vid högskola/universitet. Det saknas i all väsentlighet undersökningar om vuxna svenskars läsfärdighet. Det är dock rimligt att anta att nästan alla vuxna svenskar har grundläggande läsförmåga. Detta innebär inte att alla har en läsförmåga som innebär att de kan ta till sig avancerade texter på ett fullgott sätt. Läsfärdigheten hos elever i mäts regelbundet. De mest omfattande internationella undersökningarna som deltar i är Progress in International Reading Literacy (PIRLS) som undersöker 10-åringars läsförmåga och Programme for Interna- tional Student () som mäter 15-åringars läs- förmåga. 9- och 10-åringars läsförståelse enligt internationella studier har ingått i internationella studier som () genomfört av 9- och 10-åringars läsförståelse.9 pekar i sin artikel Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar på att det finns tecken på att läsförståelsen bland elever i dessa åldrar kontinuerligt har minskat enligt IEA:s undersökningar. Följande diagram är Roséns sammanställning av resultaten i de undersökningar som genomförts med vissa intervall sedan denna tidpunkt. Källa: , Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- och 10-åringar , i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 117. Data från The Achievements (IEA) läsundersökningar. Observera att undersökningarna sett något olika ut vid olika tillfällen och att de inte är fullt ut jämförbara. 9 I de internationella studierna har olika begrepp använts för att beskriva individers möjligheter att ta till sig text. har begreppet reading literacy använts. Till svenska har det t.ex. översatts med läsfärdighet, läskunnighet eller läsförståelse. påpekar att det viktiga är att begreppet reading literacy inte bara innefattar läsförmåga utan även attityder till läsning såsom läsintresse och läsvanor. Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- och 10-åringar, i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 113. Som framgår av ovanstående diagram ser det ut som att tendensen är en successiv minskning i läsförståelse . Den relativt lilla minskningen i årskurs 3 på drygt 10 poäng ska dock tolkas försiktigt då den kan bero på mätosäkerhet. Den anmärkningsvärda minskningen har snarare ägt rum sedan 1990- talet. minskade resultaten med 32 poäng och med ytterligare 25 poäng. Det ger en total nedgång med 52 poäng . Detta kan jämföras med att skillnaderna mellan ett skolår 2001 också var 52 poäng. Det före- faller alltså som att den försämrade läsningen hos elever i årskurs 3 och 4 motsvarar inlärningen under ungefär ett skolår.10 Det finns tydliga skillnader mellan pojkars och flickors läs- färdighet. Flickor läser både mer och bättre än pojkar enligt de studier som gjorts.11 Skillnader mellan könen är tydliga hos de 9 till 10-åringar som ingått i dessa studier. Källa: , Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- och 10-åringar, s. 118. 10Rosén, Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar, s. 117 11Detta gäller även i samtliga enligt PISA-undersökningarna. Se 2009 Results: What Students Know and can do – Students Performance in Reading, Mathematics and Science (2010). Skillnaderna mellan pojkars och flickors läsförståelse har enligt IEA-undersökningarna ökat . Enligt undersök- ningarna har skillnaderna mellan könen ökat från cirka 10 poäng 1971 till cirka 20 poäng 2001 och 2006. Förändringarna är dock så pass små att det inte går att dra några långtgående slutsatser i denna del.12 15-åringars läsförståelse enligt PISA-undersökningarna I PISA-undersökningarna definieras läsförståelse som förmåga att förstå, använda, reflektera och engagera sig i texter för att uppnå sina egna mål, utveckla sina kunskaper och sin potential och för att delta i samhället.13 I PISA-undersökningarna urskiljs tre olika läsprocesser som testas: söka och inhämta information i texten, sammanföra och tolka det lästa samt reflektera och utvärdera en text och relatera den till egna erfarenheter. definition av läsförståelse inbegriper alltså både den tekniska förmågan att avkoda en text såväl som förmågan att tillgodogöra sig texter på djupet och kunna använda sig av den kunskap som förmedlas. Av PISA-undersökningarna framgår att de svenska 15-åringarna gått från att vara goda läsare i jämförelse med andra , 2004 och 2006 till att vara genom- snittliga läsare . Av de 24 länder som deltagit i under- sökningarna så är det i fyra länder som en minskning har kunnat uppmätas och är ett av dessa länder. Det är endast i som resultaten sjunkit mer än i Sverige.14 I nedanstående diagram visas hur de svenska elevernas resultat utvecklats . Diagrammet innehåller de svenska 15- åringarnas viktade genomsnittsresultat på det lästest som ingår i . Medelvärdet i har varit 496 poäng. 12Rosén, Förändringar i läsvanor och läsförmåga bland 9- till 10-åringar, s. 117. 13Statens skolverk, att möta framtiden: 2009 om 15-åringars läsförståelse och kunskaper i matematik och naturvetenskap, rapport nr 352 (2010), s. 30 ff. 14Statens skolverk, att möta framtiden, s. 83. Källa: , Hur 15-åringars läsning förändrats , i Läsarnas mark- nad, marknadens läsare (SOU 2012:10). Data från PISA-undersökningarna. De svenska 15-åringarnas läsförståelse har enligt PISA-undersök- ningarna blivit signifikant sämre . Från att ha varit över medelvärdet för skiljer sig resultat inte signifikant från medelvärdet. Det är dock troligt att den nedåtgående trenden inte började . Mer osäkra under- sökningar antyder att läsförståelsen försämrats bland svenska 15- åringar från början på 1990-talet.15 En sådan misstanke bekräftas ytterligare när man ser till den tidigare redovisade tendensen vad gäller 9- till 10-åringarnas läsförståelse över . I PISA-undersökningen finns som nämnts tre olika skalor som mäter olika läsprocesser: söka och inhämta information, samman- föra och tolka samt reflektera och utvärdera. De svenska elevernas resultat i dessa delar sammanfattas i följande tabell. 15 , Att lära av de bästa – en om svensk skola i ett internationellt perspektiv (Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2011:8). Källa: , Hur 15-åringars läsning förändrats , i Läsarnas mark- nad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 98. Data från PISA-undersökningarna. Av resultaten framgår att de svenska eleverna blivit sämre inom alla tre kategorierna. Den största minskningen finns inom kategorin sammanföra och tolka vilket även anses vare den kategori som mäter den mer avancerade länsningen.16 Det finns även i PISA-undersökningarna tydliga skillnader mellan 15-åriga pojkars och 15-åriga flickors läsfärdighet. Källa: , Hur 15-åringars läsning förändrats , i Läsarnas mark- nad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 99. Data från PISA-undersökningarna. Som framgår i ovanstående tabell har skillnaderna mellan pojkar och flickor ökat inom samtliga kategorier. Den största skillnaden finns inom kategorin reflektera och utvärdera. Det är även värt att notera att medelvärdet har sjunkit i varje kategori hos både flickor och pojkar. Minskningen av flickors förmåga att söka och inhämta information är dock marginell. En del av förklaringen till de försämrade resultaten är att andelen elever som presterar mycket låga resultat blivit betydligt 16 , Hur 15-åringars läsning förändrats , i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 98. För att spegla hur väl eleverna läser grupperas dessa i PISA- undersökningarna utifrån hur väl de klarar olika uppgifter. Totalt används sju nivåer där nivå 6 är den högsta och nivå 1b den lägsta. Elever som presterar under nivå 2 kan ofta läsa och förstå enklare texter men har problem med mer krävande texter. Dessa elever har ofta problem med att sammanföra och tolka det lästa samt problem med att reflektera över och utvärdera en text liksom att relatera den till sina egna erfarenheter. Sammantaget var av de svenska 15-åringarna under nivå 2 i den senaste PISA-undersökningen. Det är en ökning jämfört med andelen under nivå 2000.17 Resultaten kan jämföras med ett land som där motsvarande andel är . Skillnaden i andelen svaga läsare är också stor mellan grupperna flickor och pojkar. Källa: , att möta framtiden: 2009 om 15-åringars läsförståelse och kunskaper i matematik och naturvetenskap, rapport nr 352 (2010), s. 85. Andelen svaga läsare har ökat i båda grupperna. Mest oroande är dock tendensen bland pojkar. Resultaten innebär att nästan en fjärdedel av pojkarna saknar den grundläggande läs- färdighet som är en förutsättning för att läsning ska upplevas som lustfyllt. Dessa förhållanden bidrar troligen starkt till att endast hälften av pojkarna läser på sin fritid för nöjes skull.18 Bland 15-åringarna i är födda i ett annat land och har utländsk bakgrund genom sina föräldrar. Detta är något högre än genomsnittet i . Av PISA-undersökningarna framgår att unga med invandrarbakgrund 17Se , Hur 15-åringars läsning förändrats , s. 100. 18Statens skolverk, att möta framtiden, s. 85. har sämre läsfärdighet än elever utan utländsk bakgrund, det gäller främst de som oftast inte talar svenska hemma. I är skillnaden mellan gruppen utan utländsk bakgrund födda i landet och gruppen med utländsk bakgrund födda utom- lands större än genomsnittet i de andra . I ett genomsnittligt OECD-land är skillnaden i resultat mellan elever utan utländsk bakgrund födda i landet och elever med utländsk bakgrund 32,5 poäng. I är motsvarande siffra 53,5 poäng. De länder med minst skillnad är de vilket kan bero på att engelskan är ett internationellt språk.