sou · H0B380 · 2012-11-29 00:00:00 — Det finns en rad utbildnings- och arbetsmarknadspolitiska insatser som syftar till att underlätta ungas omställning, att underlätta över- gångar från studier till arbete och från ett arbete till ett annat. Men det är uppenbart att det behövs kompletterande insatser till de insatser som finns på statlig och nivå som syftar till att underlätta ungas omställning och matchningen mellan unga arbetssökande och lediga jobb. Utbildningsanställning skulle kunna spela en kompletterande roll i detta avseende. Utbildningsanställning ger möjligheter till arbetslivserfarenheter och arbetsplatslärande, något som är viktigt för alla ungdomar oavsett om de har fullbordat en gymnasieutbildning eller ej. Många ungdomar med fullbordad gymnasieutbildning saknar just den arbetslivsförankring som gör att utbildningen uppfattas som relevant av arbetsgivare som söker personal, det gäller till exempel sannolikt många ungdomar som har läst en mer allmänteoretisk utbildning på gymnasiet och därefter vill börja jobba. En del utrikes födda ungdomar med fullbordad gymnasieutbildning kan tillhöra denna kategori. är det viktigt att se utbildningsanställningens möjlig- heter i ett längre perspektiv. De snabbt förändrade kraven i arbets- livet gör att de kunskaper och färdigheter som förmedlas via formell utbildning snabbt föråldras. Utbildningsanställning ger en möjlighet till omställning och uppdatering av kompetens. På så sätt underlättar anställningsformen matchningen på arbetsmarknaden. 2.5Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för unga Ungas etableringsvillkor påverkas av olika insatser från samhällets sida. Arbetsmarknadspolitiska insatser i statlig och regi spelar en viktig roll. Det är Arbetsförmedlingen som ansvarar för den offentliga arbets- förmedlingen och dess arbetsmarknadspolitiska verksamhet.11 ska verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att effektivt sammanföra de som söker arbete med de som söker arbetskraft, prioritera de som befinner sig långt från arbetsmarknaden, och bidra till att stadigvarande öka syssel- sättningen på lång sikt.12 Av instruktionen för Arbetsförmedlingen framgår inte något sär- skilt ansvar för ungas etablering på arbetsmarknaden. När det gäller unga med funktionshinder ska Arbetsförmedling dock särskilt sam- verka med skolan för att underlätta övergången från skola till arbetsliv och med för att öka möjligheterna till egen försörjning genom arbete.13 Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska verksamhet ska bedrivas i samverkan med andra aktörer på arbetsmarknaden, såsom arbetsmarknadens parter, myndigheter, kommuner, enskilda företag och organisationer.14 Verksamheten bedrivs bland annat i form av arbetsmarknads- politiska program.15 De arbetsmarknadspolitiska programmen är arbetsmarknadspolitiska insatser som syftar till att stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete.16 Det finns flera åtgärder inom ramen för arbetsmarknadspolitiken som kan användas för arbetslösa ungdomar. infördes en jobbgaranti för ungdomar.17 deltog av alla ungdomar som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen och var öppet arbetslösa eller i program med aktivitetsstöd i detta program.18 111 § förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 122 § förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 1315 § förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 142 § förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 155 § förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 161 § lag (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. 172 § förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. 18Arbetsmarknadspolitiska program – Årsrapport , sid. 65. Syftet med Jobbgaranti för ungdomar är att erbjuda ungdomar särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser på ett tidigt stadium för att de så snabbt som möjligt ska få arbete motsvarande hela sitt arbetsutbud eller påbörja eller återgå till en utbildning.19 Jobbgaranti för ungdomar kan erbjudas arbetslösa ungdomar från och med den dag de fyller och till dess de fyller under förutsättning att de varit arbetslösa och anmälda som arbets- sökande hos den offentliga Arbetsförmedlingen under en samman- hängande period under en ramtid om fyra månader.20 En anvisning till ett program ska vara arbetsmarknadspolitiskt motiverad. Det betyder att en anvisning får göras endast om den framstår som lämplig både för den enskilde och ur ett övergripande arbetsmarknadspolitiskt perspektiv.21 Inledningsvis, i normalfallet , ska aktiviteterna täcka arbetsutbudet och omfatta: -fördjupad kartläggning, -studie- och yrkesvägledning, och -jobbsökaraktiviteter med coachning. Därefter bör aktiviteterna ovan kombineras med -arbetspraktik, även i form av praktisk kompetensutveckling -stöd till näringsverksamhet eller Jobbsökaraktiviteter ska under arbetspraktik och utbildning mot- svara minst och regelbundet redovisas till och följas upp av Arbetsförmedlingen. Arbetspraktik innebär praktik på en arbetsplats som anordnas av den som Arbetsförmedlingen ingår överenskommelse med. Arbetspraktik får pågå under längst . Utbildning kan erbjudas som kortare yrkesinriktad utbildning för att förbättra möjligheten till en anställning. Utbildning kan också erbjudas som kortare allmänteoretisk utbildning som kan under- 191 § förordning (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar. 205 § förordning (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar. Även den som har fyllt 16 men inte , är arbetslös och anmäld hos den offentliga arbetsförmedlingen och som har del- tagit i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion eller dömts till fängelse och beviljats vistelse utanför anstalt eller blivit villkorligt frigiven men inte fullgjort av prövotiden, får anvisas garantin. 219 § förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. lätta att påbörja eller återgå till utbildning, så kallad studiemotiver- ande utbildning i folkhögskolors regi. 2.5.2 Exempel på aktiviteter i samverkan Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska verksamhet ska bedrivas i samverkan med andra aktörer på arbetsmarknaden, såsom arbets- marknadens parter, myndigheter, kommuner, enskilda företag och organisationer.22 Nedan följer några exempel på samverkan. är pilotkommun i ett nationellt projekt för att stärka industrins konkurrenskraft och för att förbättra möjligheterna för arbetslösa ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Projektet kallas och Arbetsförmedlingen, och Teknik- företagen deltar tillsammans med det lokala näringslivet och , kommun, kommun och kommun. Projektet bygger på att fack och arbetsgivare kommit överens om vilken minimikompetens som krävs för att klara ett industri- jobb. Yrkesåret ska sedan genom utbildning och handlett arbete leda fram till den kompetensen. När projektet är avslutat ska deltagarna få ett certifikat som ska visa att de nått grundkompetensen och som de kan använda om de vill söka jobb i andra företag. De lokala företag som anmält intresse matchas med en långtids- arbetslös ungdom. De inledande är utbildning i Arbetsförmedlingens regi. Ungdomarna får aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning, dvs. ekonomisk ersätt- ning som utbetalas av . Därefter inleds en anställning hos företaget. Anställnings- villkoren regleras av det Yrkesintroduktionsavtal som tecknat med Teknikarbetsgivarna23. Avtalet gör det möjligt att anställa ungdomar som saknar relevant yrkeserfarenhet, med speciella villkor. Anställningarna ska vara på visstid med möjlighet till en lika lång förlängning. 222 § förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 23IF Metall har tecknat motsvarande avtal med Industri- och Kemigruppen, Stål- och , och . Den anställda ska få handledning och en individuell utvecklings- plan som beskriver arbetsuppgifter, utbildnings- och introduktions- insatser. Lönen ska som lägst uppgå till av avtalets lägsta- lön. Avtalet om yrkesintroduktion är ett ramavtal och det krävs att parterna kommer överens lokalt för att anställning ska vara möjlig. Unga Jobb är ett projekt som drivs av och sparbankerna. Syftet med Unga Jobb är att fler arbetssökande ungdomar ska få in en fot på arbetsmarknaden. Meningen är att bankerna tillsammans med sina företagskunder ska försöka leverera så många bra praktikplatser som möjligt till Arbetsförmedlingen. Praktikplatserna i Unga Jobb förmedlas inom ramen för Arbets- förmedlingens erbjudande om Jobbgaranti för ungdomar. Swed- bank och sparbankerna tar initiativet att hitta praktikplatser genom att anordna lokala temakvällar, själva ta emot praktikanter eller genom att ta upp frågan i möten med företagskunder. Arbetsförmedlingen presenterar därefter tänkbara kandidater för arbetsgivarna och kvalitetssäkrar praktikplatserna. Praktikplatserna kan erbjudas ungdomar mellan som har varit arbetslösa och anmälda som arbetssökande (det vill säga de är inskrivna i Jobbgarantin för ungdomar). Praktiken varar normalt . Praktikanterna får ersättning i form av aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Ungefär 3 000 praktikplatser har anordnats med och Sparbankernas hjälp. och Sparbankerna står själva för runt 300 praktikplatser. Där har 7 av 10 fått någon form av anställning. Volvokoncernen har lanserat Volvosteget, som är ett ettårigt utbild- ningsprogram inom industriproduktion, särskilt riktat mot arbetslösa i åldern 18–. Ungdomarna ska ha avslutat gymnasieutbildning och vara anmälda på Arbetsförmedlingen för att ha rätt att delta i programmet. Rekrytering sköts av Volvosteget, men Arbets- förmedlingen är aktiv i marknadsföringen av utbildningsprogrammet och medverkar i Öppna hus med information om reglerna kring arbetslöshet. Syftet med Volvosteget är att ge unga en utbildning som gör att de får rätt kompetens och erfarenhet för att kunna ta arbete inom industriproduktion, antingen hos eller hos annan arbets- givare. Utbildningsprogrammet genomförs under en visstidsanställning med avtalsenlig lön enligt . Även övriga delar av yrkesintroduktionsavtalet tillämpas, med ett kompletterande separat avtal med för att reglera Volvo-specifika frågor. Utbildningen är på totalt och omfattar 12 veckors teori och 34 veckors praktik som varvas efter varandra. Efter en inledande teoriomgång inför varje nytt avsnitt i utbildningen följs det av en praktikperiod på de olika avsnitt som man har fått en förberedande teoriutbildning om. () kommer att ansvara för att ta fram utbildningspaketet () samt även ansvara för allt genomförande av utbildningarna. De i sin tur kommer att kontraktera utbildare på varje ort där Volvosteget genomförs. I möjligaste mån kommer det att vara skolor som har etablerat samarbete med. De praktiska delarna i utbildningen sker på Volvos fabriker där de tillverkar lastbilar, bussar, anläggnings- maskiner och drivlinor. Mentorer kommer coacha ungdomarna med regel- bundna träffar, ungefär en gång . Varje kommer ha 3–4 ungdomar. Mentorerna får en tvådagars utbildning som för- beredelse. Utbildningen ska dokumenteras med ett utbildningsbevis som ska utvisa tillräckliga kvalifikationer för ett produktionsarbete inom industrin. satsar och räknar med att kunna erbjuda programmet till 400 unga . Utbildningen startade vecka 45, 2012. Temagruppen Unga i arbetslivet , , finansierar under en femårsperiod24 cirka 1 000 arbetsmarknadsprojekt för att hjälpa unga människor från arbetslöshet till arbetsliv eller till ökad kompetens. 24 2007–2013. Temagruppen Unga i arbetslivet är ett samarbetsprojekt mellan Arbetsförmedlingen, , Communicare, Försäkrings- kassan, , och Kommuner och Landsting. Temagruppen Unga i arbetslivet, som har sitt kansli på Ungdoms- styrelsen, samlar och sprider kunskaper och erfarenheter från ESF-projekten. Kommunernas ansvar för unga liksom för andra åldersgrupper reg- leras ytterst i socialtjänstlagen (2001:453). Enligt lagen är kom- munerna skyldiga att skapa en god samhällsmiljö och goda förhåll- landen för barn och ungdom, äldre och andra grupper25. Kommunen har också ett informationsansvar enligt skollagen26 för icke skolpliktiga ungdomar, vilket innebär att en hemkommun löpande ska hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder. Kom- munens skyldighet omfattar inte de ungdomar som genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola eller motsvarande utbildning. I socialtjänstlagens fjärde kapitel regleras individens rätt till ekonomiskt bistånd eller försörjningsstöd. Biståndet ska garantera en skälig levnadsnivå och stödet ska stärka den enskildes möjligheter att leva ett självständigt liv. är stödet behovsprövat och villkorat. Ungdomars skyldigheter framhålls särskilt. får begära att personer som inte har fyllt och som uppbär försörjningsstöd ska delta i anvisad praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet.27 Det betonas att huvudsyftet ska vara att stärka den enskildes möjligheter att etablera sig på arbets- marknaden eller att komma in på en utbildning. Det framhålls också att ansvarig nämnd alltid är skyldig att samråda med innan man tar beslut om att anvisa en individ till någon form av sysselsättning. är det viktigt att betona att dessa insatser betraktas som ett komplement snarare än som ett alter- nativ till ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärder och reguljära 253 kap. § socialtjänstlagen (2001:453). 2629 kap 9 § skollagen (2010:800). 274 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453). utbildningar.28 I stöd för kommunernas rätts- tillämpning och handläggning av ärenden kopplade till ekonomiskt bistånd understryks att inte ska anvisa till några fullständiga eller reguljära utbildningar. Huvudsyftet med anvis- ningarna är att förhindra att yngre personer blir passiviserade av ett långvarigt biståndsmottagande.29 Kommunerna är skyldiga att upprätta en organisation för att hantera arbetsmarknadspolitiska åtaganden. Redan i en lag från 194430 fast- ställdes att kommunerna skulle inrätta arbetslöshetsnämnder som skulle ges förutsättningar att agera för att förhindra arbetslöshet. I de fall en arbetslöshetsnämnd inte inrättades föll ansvaret på kommun- styrelsen. Skyldigheten finns kvar. har av kom- munerna särskilda arbetsmarknadsenheter. Utformningen av dessa enheter varierar, de kan fungera som en fristående förvaltning eller som integrerade enheter under någon annan förvaltning (se bilaga 4). Försörjningsstödsberoende ungdomar är en av de grupper som arbets- marknadsenheterna arbetar mest med. Förordning (2007:1364) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner om arbetsmarknadspolitiska program reglerar Arbets- förmedlingens upphandling och samarbete med kommunerna. Privata aktörer har företräde genom lagen om offentlig upp- handling. I de fall någon privat aktör inte finns tillgänglig kan Arbetsförmedlingen vända sig till kommunerna. Dessutom framhålls att kommunerna ska kunna medverka i programmen Jobb- och utvecklingsgarantin och i Jobbgarantin för ungdomar. I övrigt ska Arbetsförmedlingen endast få ingå en överenskommelse med en kommun om anordnande av insatser eller aktiviteter för nyanlända invandrare och unga med funktionshinder.31 Samarbetet med kom- munerna ska också tidsbegränsas till och grundas på särskilda 28Socialstyrelsens handbok bistånd, sid. 89. 29Ekonomiskt bistånd, sid. 92. 30Lag (1944:475) om arbetslöshetsnämnd. 312 § förordning (.2007:1346) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner om arbetsmarknadspolitiska program. Kommunerna får emellertid ersättning för kostnader kopplade till studie- och yrkesvägledning och jobbsökaraktiviteter med coachning inom ramen för jobbgarantin. I flera kommuner bedrivs en förmedlingsinriktad verksamhet för att få fram jobb till arbetslösa ungdomar inom kommunens egna verksamheter. kommun var något av en föregångare på detta område. 2009 beslutade kommunen om att inrätta de första så kallade traineeplatserna inom den egna verksamheten. Ungdomarna erbjöds sex månaders visstidsanställning. av tiden skulle ägnas åt arbete och av tiden åt studier. Modellen finns i flera kommuner, bland annat , , och . i vänder sig till arbetslösa ungdomar mellan och erbjuder vägledning och coachning. arbetar som ett bemanningsföretag inom och erbjuder sex månaders anställningar inom kommunens stadsdelar och för- valtningar. Syftet är att erbjuda arbetslivserfarenhet och förbättrade försörjningsvillkor. Verksamheten drivs i nära samarbete med Arbetsförmedlingen. 2.6.4Finansiell samordning och samordningsförbund Lagen (2003:121) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser har följts av en snabb ökning av antalet samordningsförbund. Den finansiella samordningen berör kommunerna, landstingen, Arbetsförmedlingen och . 207 av landets kommuner är mer eller mindre aktiva i något samordningsförbund.32 De projekt som initieras av sam- ordningsförbunden ska i hög grad riktas till ungdomar som står långt från arbetsmarknaden. Ungdomar med aktivitetsersättning är en av målgrupperna. Syftet är att tidsbegränsa aktivitetsersättningen, minska beroendet av ekonomiskt bistånd och underlätta självförsörjning. 2.6.5Daglig verksamhet för funktionshindrade Kommunernas arbete med ungdomar med funktionshinder regleras bland annat i LSS (lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. LSS innehåller regler om stöd till boende, per- sonlig assistans och ledsagare. Inom ramen för LSS finns också ett krav på en individuell handlingsplan och individuellt anpassade insatser. 2011 var det totalt 63 300 personer som fick stöd enligt LSS (enligt uppgift från ). av dessa var . Räknat som andel av populationen i olika årskullar var det åldersgrupperna från 15 till som dominerade. Den helt dominerande insatsen enligt LSS utgörs av så kallad daglig verksamhet. Enligt lagen riktar sig daglig verksamhet till personer som varken förvärvsarbetar eller deltar i utbild- ning. Personerna som blir föremål för daglig verksamhet ska tillhöra personkrets 1 och 2 enligt definitionerna i LSS. Det betyder att de ska ha förhållandevis grava funktionshinder, men bedömningarna är sannolikt lite flytande. Det är kommunerna som ansvarar för aktivitet- erna inom daglig verksamhet. Det varierar inom vilken förvaltning kommunerna förlägger verksamheten. Det har också blivit allt van- ligare att kommunerna anlitar enskilda aktörer, framför allt i stor- stadsregionerna. Totalt deltog 31 146 personer i daglig verksamhet . av dessa var . En tredjedel var . Antalet har ökat kraftigt senare år. har antalet personer i daglig verksamhet ökat . Jämfört med är ökningen . I flertalet fall utgår man ifrån att deltagarna i daglig verksam- het ska ha sjuk- eller aktivitetsersättning. beviljar inte alltid försörjningsstöd för deltagare i daglig verksamhet. 2.7Ungas etableringsvillkor – en överblick Ungas etablering i arbetslivet har blivit mer utdragen. Detta har framför allt blivit tydligt efter krisen första hälft. Fler studerar vidare och studieperioderna har förlängts. Fler unga är också arbetslösa. får de höga arbetslöshetstalen bland svenska ungdomar i tonårsåldern tolkas med försiktighet eftersom väldigt få i denna åldersgrupp ingår i arbetskraften. Bland de som förvärvsarbetar är flertalet studerande som arbetar vid sidan av studierna. Även i åldersgruppen 20–är en stor andel av de som anges som arbetslösa i i själva verket studerande. För flertalet ungdomar är etableringen inget problem. De klarar studierna väl och får jobb. Arbetslöshetsperioderna är i allmänhet korta. Men det finns växande grupper av ungdomar som har allvarliga etableringsproblem. Gruppen unga som har svårt att klara grund- skolan och som lämnar gymnasieskolan utan godkända resultat är stor. Den gruppen drabbas i betydligt högre utsträckning än de med godkända gymnasiebetyg av långvarig arbetslöshet och försörjnings- problem. Utrikes födda är överrepresenterade bland unga som inte klarar skolan. Men vi har också kunnat konstatera att även utrikes födda som har klarat gymnasieskolan möter allvarliga etableringsproblem. Andelen som saknar registrerad inkomst är uppseendeväckande hög. Uppgifterna antyder en social sårbarhet som bör tas på stort allvar. Uppgifterna illustrerar också att många ungdomar, inte minst utrikes födda, skulle behöva ett förstärkt stöd för att etablera kontakter med arbetslivet. Ungdomarna behöver mer erfarenheter och möjligheter till lärande i arbetslivet. Här skulle utbildnings- anställning kunna spela en roll. Kraven på omställning, på nya kunskaper och färdigheter utvecklas allt snabbare i arbetslivet. Det är utbildnings- och arbetsmarknads- politikens uppgift att underlätta omställning och matchning på arbetsmarknaden. behövs det kompletterande insatser i arbetslivet för att underlätta för individer att möta efterfrågan på mer specialiserade färdigheter. Vi behöver stödja möjligheterna till lärande i arbetslivet. Alla ska inte behöva gå långa kurser inom det reguljära utbildningssystemet för att uppdatera tidigare utbild- ningar och för att utveckla en kompetensprofil som möter föränd- rade krav. Utbildningsanställning kan ge möjligheter både för de som har haft problem att fullfölja en gymnasieutbildning och de som har en fullbordad utbildning men som behöver mer erfarenheter och lärande i arbetslivet. 3 Möjligheter till anställning En ny anställningsform innebär enligt kommittédirektivet (2011:87) en mindre justering av gällande arbetsrättsliga regler med syfte att minska svårigheterna för unga att etablera sig på arbetsmarknaden. Utredningen ska föreslå en ny anställningsform med utbild- ningsinnehåll, som ska vara tillämplig på hela arbetsmarknaden, särskilt med beaktande av små företags behov. Utredningen ska enligt direktivet särskilt beakta att många små företag inte omfattas av kollektivavtal. Anställningsformen måste vara attraktiv för arbetsgivare så att dessa väljer att anställa, bland annat genom att den ska vara lätt att förstå och använda sig av. Den nya anställ- ningsformen ska vara ett komplement till övriga möjligheter till arbetsplatsförlagt lärande och tidsbegränsade anställningar. Det finns flera anställningsformer som arbetsgivare kan använda. De befintliga författningsreglerade anställningsformerna är inte särskilt avsedda för unga men är i huvudsak möjliga att använda även för unga. Det finns också stimulanser i form av subven- tionerade anställningar inom arbetsmarknadspolitiken1, och lägre arbetsgivaravgifter som gäller vid anställning av unga. Parterna på arbetsmarknaden har även träffat kollektivavtal med ytterligare möjligheter till anställning. Några av dessa anställnings- former är särskilt riktade till unga. De författningsreglerade löne- subventionerna och lägre arbetsgivaravgifterna går att använda även vid tillämpning av kollektivavtalade anställningsformer. 1 En subventionerad anställning är en anställning där hela eller delar av lönekostnaden betalas av någon annan än arbetsgivaren. Subventionerade anställningar inom arbetsmarknadspoli- tiken är ett redskap för att minska långtidsarbetslösheten. Bland de subventionerade anställningarna finns instegsjobb, särskilt anställningsstöd och de olika stödformer som riktar sig till personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga bl.a. lönebidrag, offentligt skyddat arbete och trygghetsanställning. I lag och förordning finns regler om tillåtna anställningsformer och vissa villkor i anställningen. Den generellt tillämpliga lagstiftning som reglerar tillåtna anställ- ningar och dess villkor är lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS). Ett avtal mellan en arbetsgivare och arbetstagare, som upphäver eller inskränker arbetstagarens rättigheter enligt LAS, är ogiltigt. Det är dock möjligt att i lag eller förordning (meddelad med stöd av lag) tillföra ytterligare regler om anställning som i så fall gäller i stället för LAS. Vissa regler i LAS är semidispositiva, vilket innebär att det är tillåtet att göra avsteg från LAS genom kollektivavtal, även om innehållet upphäver eller inskränker LAS regler.