sou · GZB38 · 2012-01-01 00:00:00 — 36 § Varje fristående skola med gymnasiesärskola ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i en gymnasiesärskola med offentlig huvudman. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 19 kap. 48 § andra stycket. 37 § Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten. Riksrekryterande utbildning för elever med utvecklingsstörning i kombination med ytterligare funktionsnedsättning 38 § Staten får sluta avtal med en kommun om att i kommunens gymnasiesärskola ta emot elever från hela landet med utvecklings- störning i kombination med synskada och ytterligare funktions- nedsättning, eller med utvecklingsstörning i kombination med dövhet eller hörselskada. 39 § Regeringen får meddela föreskrifter om sådan utbildning som avses i 38 §. Föreskrifterna får innebära undantag från vad som annars gäller för utbildning i gymnasiesärskolan. 19 kap. Utbildning på program i gymnasiesärskolan 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –utbildningarnas utformning och innehåll (2–26 §§), –dokumentation över genomförd gymnasiesärskoleutbildning (27 och 28 §§), –ansökan, antagning, mottagande och fullföljande av utbildningen (29–34 §§), –utbildning vid en gymnasiesärskola med offentlig huvudman (35–45 §§), och – utbildning vid en fristående gymnasiesärskola (46–50 §§). Utbildningarnas utformning och innehåll 2 § De nationella programmen i gymnasiesärskolan är programmen för –administration, handel och varuhantering, –estetiska verksamheter, –fastighet, anläggning och bygg, –fordonsvård och transport, –hantverk och produktion, –hotell, restaurang och bageri, –hälsa, vård och omsorg, –samhälle och språk, samt –skog, mark och djur. 3 § Undervisningen på de nationella programmen ska omfatta ämnena –svenska eller svenska som andraspråk, –idrott och hälsa, –estetisk verksamhet, –religionskunskap, och Dessutom ska det, för elever som ska erbjudas moders- målsundervisning, som ämne finnas modersmål. Det ska också fin- nas individuellt val. 4 § För varje nationellt program ska det finnas examensmål som innehåller mål för programmet Nationella inriktningar och särskilda varianter 5 § Inom de nationella programmen får det finnas inriktningar och särskilda varianter, som börjar det första, andra eller tredje läsåret. 6 § Inriktningarna är nationella. Regeringen får meddela föreskrifter om vilka nationella inrikt- ningar som ska finnas. 7 § Frågan om en särskild variant ska godkännas ska prövas av Sta- tens skolverk. 8 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om nationella inriktningar och sär- skilda varianter. Gymnasial lärlingsutbildning inom gymnasiesärskolan 9 § Inom de nationella programmen Administration, handel och varuhantering, Fastighet, anläggning och bygg, Fordonsvård och transport, Hantverk och produktion, Hotell, restaurang och bageri, Hälsa, vård och omsorg samt Skog, mark och djur får det finnas gymnasial lärlingsutbildning. Gymnasial lärlingsutbildning inom gymnasiesärskolan ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning inom gymnasiesärskolan. 10 § Utbildning på träningsprogrammet ska erbjudas elever som inte kan följa undervisningen på ett nationellt program. Undervisningen på träningsprogrammet ska omfatta ämnes- områdena Estetisk verksamhet, Hem- och konsumentkunskap, Idrott och hälsa, Natur och miljö, Individ och samhälle samt Språk och kommunikation. Praktik får förekomma om rektorn bedömer att det är till nytta för eleven. Programmet kan syfta till att stimulera eleven att senare gå över på ett nationellt program. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ämnesområden. 11 § Rektorn får besluta att en elev ska läsa en kombination av ämnen och sådana ämnesområden som anges i 10 §, om eleven har förutsättningar för det. Detta beslut ska framgå av elevens indivi- duella studieplan. 12 § För de elever på träningsprogrammet som ska erbjudas modersmålsundervisning ska modersmål finnas som ämne. Erbjudande av viss utbildning 13 § När en huvudman erbjuder utbildning på ett nationellt pro- gram får huvudmannen också låta erbjudandet omfatta att eleven senare ska antas till en nationell inriktning, en särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning inom programmet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att ett sådant erbjudande ska ges inom vissa program. Avvikelser från ett nationellt programs innehåll 14 § får besluta om avvikelser från struktur, inne- håll och examensmål för utbildningar på nationella program. Beslut enligt första stycket som avser en utbildning som anord- nas av en offentlig huvudman fattas i samband med beslut om riks- rekrytering enligt 38 §. Beslut enligt första stycket som avser en utbildning som anord- nas av en enskild huvudman fattas efter en prövning som motsvarar prövningen av riksrekryterande utbildningar enligt 38 §. Regeringen får meddela föreskrifter om villkor för beslut enligt tredje stycket. 15 § Om det finns särskilda skäl, får huvudmannen besluta att en elevs utbildning på ett nationellt program till sitt innehåll får avvika från vad som annars gäller för programmet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana avvikelser som avses i första stycket. 16 § Utbildningen i gymnasiesärskolan är avsedd att genomgås på fyra läsår. Huvudmannen får besluta att utbildningen får fördelas än fyra läsår. Regeringen får meddela föreskrifter om huvudmannens befo- genhet enligt första stycket. Utbildningens förläggning och arbetsplatsförlagt lärande 17 § Av 18 kap. 9 § framgår att utbildningen i gymnasiesärskolan i huvudsak ska vara skolförlagd, om inte annat följer av bestämmelserna om gymnasial lärlingsutbildning i gymnasiesär- skolan i 9 §. De nationella programmen ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om minsta omfattning av det arbetsplats- förlagda lärandet samt om undantag från 18 kap. 9 §. Utbildningens omfattning och garanterad undervisningstid 18 § Utbildningen inom gymnasiesärskolan ska bedrivas som hel- tidsstudier. 19 § Eleverna har rätt till minst (garanterad undervisningstid). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser från den garanterade under- visningstiden. 20 § Omfattningen av studierna på nationella program anges i gymnasiesärskolepoäng. Utbildningens omfattning är 3 000 gymnasie- särskolepoäng. Fördelningen framgår av en poängplan i bilaga 4. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om poängplanen. Ämnen, gymnasiesärskolearbete och kurser 21 § För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om ämnesplaner. 22 § I utbildningen på de nationella programmen ska det ingå ett gymnasiesärskolearbete. 23 § Utbildningen inom varje ämne på de nationella programmen ges i form av en eller flera kurser. För varje kurs ska det anges hur många gymnasiesärskolepoäng som kursen omfattar. 24 § Har en elev efter avslutad kurs eller genomfört gymnasie- särskolearbete fått lägst betyget E, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter meddelade med stöd av andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att få påbörja en kurs och att få gå om en kurs. 25 § För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan. Elevens synpunkter ska inhämtas och beaktas vid utformandet av den individuella studieplanen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen. 26 § Rektorn får i den individuella studieplanen besluta att en elev på ett nationellt program ska få anpassad studiegång. Ett sådant beslut får innebära att elevens utbildning ska omfatta färre gymna- siesärskolepoäng än vad som anges i bilaga 4. Dokumentation över genomförd gymnasiesärskoleutbildning 27 § Elever på de nationella programmen ska få ett examens- dokument. Dokumentet ska innehålla uppgifter om betyg, vilka kurser eleven läst, kursernas omfattning i gymnasiesärskolepoäng, gymnasiesärskolearbete och om inriktningen på elevens arbets- platsförlagda lärande. För elever på träningsprogrammet gäller att de på begäran kan få ett examensdokument. Dokumentet ska i så fall innehålla uppgifter om vilka ämnesområden enligt 10 § som eleven har läst och i före- kommande fall om vilka ämnen som eleven har läst med stöd av Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om dokumentation över genomförd gym- nasiesärskoleutbildning. 28 § Det ska framgå av examensdokumentet om en elev på ett nationellt program har uppnått examensmålen, vilket innebär god- kända betyg som omfattar minst 2 500 gymnasiesärskolepoäng och som innefattar 1.en eller flera kurser i svenska eller svenska som andraspråk och matematik, och Ansökan, antagning, mottagande och fullföljande av utbildningen 29 § En ansökan till ett nationellt program eller till en sådan natio- nell inriktning, särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning inom gymnasiesärskolan som börjar första läsåret eller till trä- ningsprogrammet ska ges in till den sökandes hemkommun. ansökan mer än en utbildning ska den sökande ange i vilken ord- ning han eller hon önskar komma i fråga. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman, ska ansökan sändas vidare till denne. 30 § Huvudmannen för den sökta utbildningen prövar om den sökande ska tas emot. Om hemkommunen bedömer att en elev som sökt till trä- ningsprogrammet inte kan följa undervisningen på ett nationellt program, ska eleven tas emot på träningsprogrammet. Om hemkommunen bedömer att en elev som sökt till trä- ningsprogrammet kan följa undervisningen på ett nationellt program, ska kommunen, efter att eleven och elevens vårdnads- havare beretts tillfälle att yttra sig, istället ta emot eleven på ett nationellt program. Rätten att fullfölja utbildningen 31 § En elev som har påbörjat en utbildning inom gymnasie- särskolan har rätt att, utom i de fall som avses i 18 kap. 23 och 24 §§ hos huvudmannen eller, om huvudmannen är offentlig, inom samverkansområdet under fyra läsår fullfölja sin utbildning. Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att en elev istället ska få fullfölja sin gymnasiesärskoleutbildning under fem läsår. Första stycket gäller även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras . 32 § Vad som sägs i 31 § gäller på motsvarande sätt den elev som har påbörjat gymnasial lärlingsutbildning. Om lämplig arbetsplatsförlagd utbildning kan anord- nas, ska eleven i stället erbjudas att fullfölja sin utbildning genom skolförlagd utbildning på det aktuella programmet. Om inte heller detta är möjligt, ska erbjudandet avse att fullfölja utbildningen på ett annat nationellt program. 33 § Om huvudmannens erbjudande av ett nationellt program omfattade att eleven senare ska antas till en nationell inriktning, en särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning enligt 9 §, har den elev som påbörjat programmet rätt att fullfölja utbildningen på den nationella inriktningen, den särskilda varianten respektive som gymnasial lärlingsutbildning enligt 32 och 33 §§. 34 § I 43 § finns ytterligare bestämmelser om rätten för en elev i en skola med offentlig huvudman att fullfölja sin utbildning när eleven flyttar till en annan kommun. Utbildning vid en gymnasiesärskola med offentlig huvudman Skyldighet att erbjuda utbildning 35 § Hemkommunen ansvarar för att alla ungdomar i kommunen som hör till gymnasiesärskolans målgrupp erbjuds utbildning på gymnasiesärskolans nationella program eller på träningsprogram- met. Kommunen ska sträva efter att erbjudandet ska omfatta ett all- sidigt urval av nationella program och nationella inriktningar. Ett sådant erbjudande ska avse utbildning som anordnas inom kommunen eller i en annan kommun eller ett landsting i enlighet med samverkansavtal. Mottagande i första hand 36 § Av de sökande till ett nationellt program eller till en sådan nationell inriktning, särskild variant eller gymnasial lärlings- utbildning som börjar första läsåret ska huvudmannen i första hand ta emot dem som är hemmahörande i kommunen eller inom sam- verkansområdet för utbildningen. 37 § Utöver vad som följer av 36 § ska de som är sökande tas emot i första hand om de sökt till 1.sådan utbildning som avses i 36 § och med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den gymnasie- särskola dit de har sökt, 2.ett nationellt program eller till en nationell inriktning som börjar det första läsåret och är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder den sökta utbildningen, 3.gymnasial lärlingsutbildning inom gymnasiesärskolan som börjar det första läsåret och är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder någon utbildning på det aktuella programmet, 4.ett nationellt program och åberopat att huvudmannen inom det sökta programmet anordnar en nationell inriktning som börjar senare än första läsåret och som hemkommunen inte erbjuder, 5.en utbildning som det har fattats beslut om riksrekrytering för enligt 38 §. 38 § får besluta att det till en viss utbildning på de nationella programmen i första hand ska tas emot sökande från hela landet (riksrekrytering). För riksrekryterande idrottsutbildning och nationellt godkänd idrottsutbildning får besluta om riksrekrytering även för träningsprogrammet. Regeringen får meddela föreskrifter om villkor för att en viss utbildning ska kunna bli riksrekryterande. 39 § Beslut om riksrekrytering ska ange beslutet ska gälla och hur många platser utbildningen får omfatta. Mottagande i andra hand 40 § Andra sökande än de som ska tas emot i första hand enligt 37 och 38 §§ får tas emot i andra hand till platser som återstår sedan alla de som ska tas emot i första hand har antagits till utbildningen. 41 § En kommun får ta emot en elev från en annan kommun på träningsprogram i sin gymnasiesärskola under förutsättning att hemkommunen bedömt att eleven inte kan följa undervisningen på ett nationellt program samt att hemkommunen och mottagande kommun kommer överens om ersättningen för utbildningen. 42 § Innan en kommun eller ett landsting tar emot en sökande som inte är hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen ska yttrande inhämtas från den sökandes hemkom- Yttrande behöver dock inte inhämtas, om det med hänsyn till tidigare avgivet yttrande eller av andra skäl är onödigt. Rätt att fullfölja utbildningen för en elev som flyttar 43 § En elev som har påbörjat utbildningen i gymnasiesärskolan och som därefter flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet, om den nya hemkommunen erbjuder sådan utbild- ning. Erbjuder den nya hemkommunen inte den aktuella utbild- ningen, har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller ett landsting som anordnar utbildningen 44 § En kommun som på ett nationellt program har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen eller i samverkansområdet för utbildningen ska ersättas för sina kostnader för elevens utbild- ning av dennes hemkommun (interkommunal ersättning). Första stycket gäller även ett landsting som på ett nationellt program har antagit en elev som inte är hemmahörande i sam- verkansområdet för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om interkommunal ersättning för de natio- nella programmen. För träningsprogrammet ska den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun komma överens om ersättningen. 45 § Om inte den anordnande huvudmannen och elevens hem- kommun kommer överens om annat, och annat inte heller följer av andra och tredje styckena, ska den interkommunala ersättningen motsvara anordnarens självkostnad. När eleven har tagits emot i andra hand enligt 40 §, ska ersätt- ningen högst uppgå till den kostnad som hemkommunen själv har för motsvarande utbildning. Är anordnarens kostnad lägre, ska hemkommunen i stället ersätta den lägre kostnaden. När det är fråga om riksrekryterande utbildning eller särskilda varianter inom de nationella programmen, ska hemkommunen betala det belopp som har beslutats i varje särskilt fall av . Utbildning vid en fristående gymnasiesärskola 46 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev vid skolenheten som hemkommunen, enligt 35 §, var skyldig att erbjuda utbildning i gymnasiesärskolan när utbildningen påbörjades. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 47 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 48 §. 47 § Grundbeloppet ska avse ersättning för 48 § Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmålsundervisning. Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev som är i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. 49 § För utbildning på sådana nationella program och nationella inriktningar som hemkommunen erbjuder ska grundbeloppet bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid för- delning av resurser till det programmet, den inriktningen eller ett jämförbart program. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka av de nationella programmen som är jämförbara vid fördelning av resurser. För utbildning på särskilda varianter och för sådan utbildning som avses i 14 § tredje stycket ska hemkommunen betala det grundbelopp som har beslutats i varje särskilt fall av Statens skol- verk. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det grundbelopp som hemkommunen ska betala, om eleven, i andra fall än som avses i tredje stycket, har antagits till en utbildning som kommunen inte erbjuder. 50 § Om det inte finns plats för alla sökande till en fristående skola med gymnasiesärskola, ska urvalet göras på grunder som godkänner. Särskild utbildning för vuxna 5 § Utbildningen bedrivs i form av kurser. För varje kurs ska det finnas en kursplan. Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestäm- mer meddelar föreskrifter om kursplaner. 5 § Utbildningen bedrivs i form av kurser och på gymnasial nivå även i form av ett gymnasiesär- skolearbete. På gymnasial nivå betecknas kursernas och gymnasiesärskole- arbetets omfattning med gymna- siesärskolepoäng. 5 a § För varje kurs ska det finnas en kursplan när det gäller utbild- ning på grundläggande nivå och en ämnesplan när det gäller utbildning på gymnasial nivå. Regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kurs- planer, ämnesplaner och gym- nasiesärskolepoäng. Sådana före- skrifter får innebära att kurs- planer eller ämnesplaner inte ska finnas eller att gymnasiesärskole- poäng inte ska beräknas för vissa kurser. 5 b § För en elev som genomför eller fullföljer sin gymnasiesär- skoleutbildning inom särskild utbildning för vuxna på gym- nasial nivå ska det framgå av examensdokumentet om eleven uppnått examensmålen i enlighet med 19 kap. 28 §. Rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå Rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå 11 § En vuxen med utvecklings- 11 § En vuxen med utvecklings- störning har rätt att delta i störning har rätt att delta i nivå från och med andra nivå från och med andra kalenderhalvåret det år han eller kalenderhalvåret det år han eller hon fyller , om han eller hon fyller , om han eller 1. är bosatt i landet, 1. är bosatt i landet, 2. saknar sådana kunskaper som 2. saknar sådana kunskaper som syftar till att ge, och syftar till att ge, och godogöra sig utbildningen. godogöra sig utbildningen. Av 24 kap. 10 § Av 24 kap. 10 § Andra vuxna än de som har rätt att delta i utbildning på utbildning på träningsnivå. 20 § Betyg ska grundas på en 20 § Betyg på kurser i utbildning bedömning av elevens kunska- på grundläggande nivå ska grun- per i förhållande till såväl upp- das på en bedömning av elevens ställda kunskapsmål i kursplaner kunskaper i förhållande till såväl uppställda kunskapsmål i kurs- Betygskriterier ska finnas för planer som betygskriterier. varje kurs där betyg ska sättas. Betyg på kurser i utbildning Regeringen eller den myn- på gymnasial nivå ska grundas på dighet som regeringen bestäm- en bedömning av elevens kunska- mer meddelar föreskrifter om planer som kunskapskrav. varje kurs i utbildning på grund- läggande nivå där betyg ska för varje kurs i utbildning på gymnasial nivå där betyg ska Regeringen eller den myndig- meddelar föreskrifter om betygs- Beslut av en kommun eller ett landsting 5 § Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol i fråga om 2. bidrag enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 31 eller 35 § eller 19 kap. 25§, (---) 5.skolskjuts enligt 10 kap. 32§ första stycket, 10 kap. 33 § första stycket, 11 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 32 § första stycket, 19 kap. 20 § första stycket eller 19 kap. 21 § Beslut av en kommun eller ett landsting 5 § Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol i fråga om 2. bidrag enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 31 eller 35 § eller 19 kap. 5.skolskjuts enligt 10 kap. 32§ första stycket, 10 kap. 33 § första stycket, 11 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 32 § första stycket, 18 kap. 21 § första stycket eller 18 kap. 22 § första 6. ekonomiskt stöd till in- ackordering enligt 15 kap. 32 §, (---). 6. ekonomiskt stöd till in- ackordering enligt 15 kap. 32 § och 18 kap. 35 §, (---). Beslut av en kommun eller ett Beslut av en kommun eller ett 12 § Beslut av en kommun eller 12 § Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos ett landsting får överklagas hos nämnd i fråga om nämnd i fråga om 6. placering vid en annan 6. placering vid en annan skolenhet än den vårdnadsha- skolenhet än den vårdnads- vare önskar enligt 9 kap. 15 § havare önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket, eller 11 kap. 29 § andra stycket eller 19 kap. 19 § andra 7. behörighet eller motta- 7. behörighet eller motta- 19 kap. 37 § enligt 17 kap. 14 § när det gäller eller mottagande enligt 17 kap. en utbildning i gymnasieskolan 14 § när det gäller en utbildning som utformats för en grupp i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, 8. tillhörighet till målgrup- 8. tillhörighet till målgrup- pen för gymnasiesärskolan en- pen för gymnasiesärskolan en- ligt 18 kap. 8 § andra stycket, ligt 18 kap. 10 § andra stycket, (---). (---). Beslut av en enskild huvudman 13 § Beslut av en enskild hu- vudman får överklagas hos Skol- väsendets överklagandenämnd i fråga om 1. behörighet och motta- gande enligt 16 kap. 36 § eller mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, eller (---). 29 kap. Övriga bestämmelser Beslut av en enskild huvudman 13 § Beslut av en enskild hu- vudman får överklagas hos Skol- väsendets överklagandenämnd i fråga om 1. behörighet och motta- gande enligt 16 kap. 36 § eller mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever eller mot- tagande enligt 18 kap. 36 § när det gäller en utbildning i gym- nasiesärskolan, eller (---).