sou · H0B359 · 2012-09-11 00:00:00 — Män tittar i betydligt större utsträckning än kvinnor på sport (27 jäm- fört ), medan fler kvinnor än män föredrar under- hållnings- och musikprogram (31 jämfört ) (a.a., s. 60). Användningen av text-tv har minskat . används tjänsten av av befolkningen en genomsnittlig dag. Störst räckvidd har SVT:s text-tv () följt av TV4:s (). De vanligaste användningsområdena är nyheter, sport och programtablåer (a.a., s. 62 och 65). Att se på tv-program när man själv vill blir allt populärare även om tittandet på det tablålagda utbudet ligger kvar på en mycket hög nivå. Tillgången till programbolagens s.k. beställtjänster över internet ökar mycket kraftigt och då särskilt genom mobil- telefoner. av befolkningen uppger sig ha tillgång till tv via internet i hemmet medan har tillgång till tv i mobil- telefonen (a.a., s. 127). Enligt en undersökning som SVT låtit göra är tv i mobilen den av företagets plattformar som ökar snabbast hos användarna. Andelen som tagit del av SVT i mobilen ökade från i december 2011.20 Enligt undersökningen tittar i gruppen 16–på tv-program i mobiltelefonen, i jämförelse med i åldersgruppen 60–. Att kunna koppla internet till tv-apparaten blir också allt mer populärt. Det blir också allt vanligare att titta på tv och vara upp- kopplad , s.k. multi tasking. använde av befolkningen (9–) internet och tittade på tv , att jämföra 2003 (Medie- utveckling , s. 23). 20 Undersökningen har utförts av TNS och avser andelen av befolkningen som tagit del av SVT (och/eller SVT Play) i mobilen . Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna ökade radiolyssnandet21 i stort sett i alla åldersgrupper, framför allt i de yngre åldersgrupperna. har radiolyssnandet dock gått ner igen och ligger på av befolkningen. Återigen är det de unga som har ändrat sina vanor mest, antagligen på grund framväxten av nya musik- tjänster som Spotify (Mediebarometer 2011, s. 32).22 Män lyssnar något mer på radio än kvinnor (). Medan variationerna mellan olika utbildningsnivåer är relativt små finns det stora skillnader mellan arbetslösa (46 pro- cent) och de som arbetar () (a.a., s. 33). Den genomsnittliga lyssnartiden uppgår . Inget annat medium ägnas så . En anledning till det är för- stås att radion ofta står på i bakgrunden medan man gör andra saker. Skillnaden mellan unga och gamla är dock stor. Lyssnartiden i gruppen 9–uppgår en genomsnittlig dag, att jämföra och i gruppen 65–(a.a., s. 34). Det är relativt stor skillnad mellan andelen som lyssnar på och kommersiell radio. Andelen som lyssnar på har sjunkit från . Den kommersiella radions lyssnarandel har varit uppe på , men har sjunkit senare år och ligger på 22 pro- cent. Medan P1 har behållit sin lyssnarandel på har P4:s lyssnarskara minskat till 28 pro- cent. Trots det är P4 alltjämt den i särklass största radiokanalen (a.a., s. 36). Den kommersiella radion attraherar framför allt personer . Störst genomslag har den i åldersgruppen 25–där av lyssnarna nås. I åldersgruppen 65–är det som lyssnar (a.a., s. 38). En genomsnittlig dag lyssnar av befolkningen mellan 9–på radio i en vanlig radioapparat och i en bil- radio. En liten men växande andel () lyssnar på radio i bärbara terminaler som mobiltelefoner och mp3-spelare. Lyss- nandet på webbradio ligger på , dock med tydliga skill- 21Med radiolyssnande avses i Mediebarometern all användning av radio vilket inkluderar såväl webbradio som poddradio. 22Enligt undersökningen Svenskarna och Internet 2011 använder av internet- användarna i åldern 16–Spotify, och av dem lyssnar på musik från tjänsten (Medieutveckling , s. 31). Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna nader mellan olika åldersgrupper, från bland 25–44-åring- arna till av 65–79-åringarna (a.a., s. 35). Den förändring som kanske påverkar aktörerna på radio- och tv- marknaderna allra mest är framväxten av internet. Regeringens mål är att ska ha bredband i världsklass. I Bred- bandsstrategi för (N2009/8317/ITP, s. 20) anger regeringen sina mål för täckningsgraden: av alla hushåll och företag bör ha tillgång till /s , bör ha till- gång till /s 2015. skulle en mycket stor andel av befolkning kunna få tillgång till bredband genom att teckna ett internet- abonnemang. Tillgången sker via fast eller mobil bredbandsupp- koppling. De nät som erbjuder fast bredbandsuppkoppling är kabel-tv-nät, xDSL och fiber eller fiber-LAN, alltså samma tråd- bundna nät som används för tv-sändningar. hade av alla hushåll och företag till- gång23 till bredband med en hastighet om minst /s. Det är en ökning jämfört med . Målet om 40 procents tillgång är alltså redan uppnått. (PTS, Uppföljning av regeringens bredbandsstrategi, PTS-ER-2012:18). Antalet abonnemang på mobilt bredband har ökat kraftigt. fanns det 4,2 miljoner mobila bredbandsabonne- mang, en ökning med i jämförelse med året innan (PTS, Svensk telemarknad s. 16). Ökningen har fortsatt till 5,2 miljoner , vilket är fler än de fasta bredbandsabonnemangen som var 3 miljoner till antalet. Det är mobilt bredband som tilläggstjänst, i form av användande i smarta mobiltelefoner, som står för den stora ökningen (PTS 2011, Svensk telemarknad 2011, s. 7). 23 Tillgång definieras i rapporten som att stadigvarande bostäder och verksamhetsställen och utan särskilda kostnader ska kunna beställa ett internetabonnemang som i varje fall under förhållandevis gynnsamma omständigheter medger en överföringskapacitet på /s nedströms. Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna De största bredbandsoperatörerna för fast bredband var 2011 med en marknadsandel på , följt av Com Hem och . Även när det gäller mobilt bredband är störst med en marknads- andel på (a.a., s. 44 f.). Datatrafiken i bredbandsnäten ökar kraftigt, till följd av ett ökat användande av tjänster via internet. Enligt vissa prognoser kommer datatrafiken att öka med så mycket som i de fasta näten och i mobilnäten. Fler och fler tjänster tas fram och utvecklingen går mot mer och mer kapacitetskrävande terminaler. De tjänster som distribueras via internet kan tas emot av en rad olika terminaler: datorer, mobiltelefoner, surf- och läsplattor samt tv-apparater som är anpassade för internetuppkoppling. Mer utveck- lade mobiltelefoner, s.k. smarta mobiltelefoner, fungerar som små datorer med tillgång till internet. 3.6.2Marknadsaktörernas användning av internet Via internet distribueras företrädesvis enskilda tv-program. Till största delen rör det sig om s.k. beställ-tv där användaren själv bestämmer när han eller hon vill se ett speciellt program. är det tidigare sänt material som tillgängliggörs samt diverse webb- exklusivt material. Så gott som alla radioprogrambolag som riktar sig till den svenska marknaden strömmar däremot även sina linjära tablålagda kanaler direkt på internet, dvs. tillgängliggör kanalerna för uppspelning utan att de laddas ner till mottagarens dator eller mobiltelefon. SR har också ett omfattande utbud tillgängligt för nedladdning, s.k. podd- radio. Internet är dock mer än en vanlig distributionsplattform för radio- och tv-radioprogram. En viktig egenskap som internet har och som skiljer den från de flesta andra plattformar är, förutom möjligheten att själv välja tidpunkt för att titta eller lyssna på pro- grammen, möjligheten till interaktivitet. På internet kommunicerar privatpersoner, företag och organisationer via sociala medier eller olika chattfunktioner. Användarna är inte bara passiva mottagare av ett programutbud utan det finns stora möjligheter att själva gene- rera innehåll genom att tillgängliggöra det på internet, via tjänster som t.ex. YouTube. Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna 3.6.3Allmänhetens användning av internet av befolkningen använder internet, vilket innebär en mycket snabb ökning då andelen låg på 12 procent.24 Den snabba ökningen beror framför allt på utbyggnaden av bredband. Det finns dock stora skillnader mellan olika grupper. Medan så många som i åldersgruppen 20–använder internet uppgår motsvarande siffra till i åldersgruppen 65–. Skillnaden är också mycket stor mellan hög- och låg- utbildade, från av dem med utbildning på högskola/universitet till bland dem med en för- gymnasial utbildning på mindre än . Internet används också i något större utsträckning av män () än av kvinnor (). Den totala tiden för internetanvändningen i hemmet uppgår i genomsnitt och . Personer i åldersgruppen 15–använder internet och medan per- soner i åldersgruppen 65–ägnar åt internet. Män använder internet än kvinnor och högutbildade än lågutbildade. E-post är den mest använda internettjänsten. av internetanvändarna tar del av denna tjänst en genomsnittlig dag. Av de traditionella medierna har kvällstidningarna flest läsare på inter- net (), följt av morgontidningarna (). Det finns stora skillnader mellan yngres och äldres användnings- mönster. Unga användare kommunicerar direkt med varandra i nät- verk och tar i större utsträckning del av olika ljud- och bildmedier via nätet. Kvinnor och flickor besöker bloggar och sociala nätverk oftare än män. av den totala befolkningen och av de äldre inte använder internet. Denna digitala klyfta, som den ibland kallas, beror på flera olika sociala, ekonomiska och geografiska faktorer, bl.a. tillgång till och kunnande att nyttja den digitala tekniken. Tillgången beror delvis på individuella val och möjligheter, bl.a. kostnaden för den enskilde, men den beror också på vilka infra- struktursatsningar som görs. Eftersom nya investeringar i infrastruktur i första hand görs i tätbebyggda områden, där lönsamheten är högre, finns det en risk 24 Uppgifterna i detta avsnitt är hämtade från Mediebarometer , s. 114 ff. och avser användning av internet i hemmet en genomsnittlig dag. Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna att skillnaden mellan de som har tillgång till snabbt bredband och de som får hålla till godo med långsammare bredband, som inte klarar av de mer kapacitetskrävande tjänster som växer fram, kommer att öka. För möjligheterna att tillgodogöra sig det växande utbudet på internet spelar dessa skillnader en allt större roll Som vi konstaterat ovan har konkurrensen om tv-tittarna och radio- lyssnarna ökat eftersom utbudet har ökat väsentligt som den tid människor ägnar åt olika medier är relativt . Inte minst har internettjänsters ökade betydelse i människors liv stor påverkan på de olika radio- och tv-aktörerna. De kommersiella programbolagens huvudsakliga intäktskällor är reklamintäkter och (när det gäller tv) intäkter från abonnemang. Det finns en etablerad ersättningsmodell på den traditionella tv- marknaden. Programbolagen sluter avtal med betal-tv-operatörer om distribution av kanaler och betal-tv-operatören paketerar sedan och säljer paket med tv-kanaler till slutkunder. Programbolagen avtalar med betal-tv-operatören om ersättningsnivå för kanalerna per abonnent och har sedan möjlighet att sälja reklamutrymme i sina sändningar baserat på antal tittare. På internet finns inte denna ersättningsmodell. Användarna, det vill säga allmänheten, har vant sig vid att mycket av innehållet som finns på internet är gratis. I takt med att användningen av internet ökar måste programbolagen därmed hitta nya intäkter för sändningar via internet, särskilt om tv-tittandet via traditionell tv, där det finns fungerade intäkts- modeller med reklam och abonnemangsintäkter, skulle minska i fram- tiden. Som har framkommit i avsnitt 3.5.1 står sig den traditionella tv:n fortfarande starkt, men tv-tittandet via internet på datorer och i mobiltelefoner ökar starkt, särskilt bland unga. Även för de aktörer som agerar som betal-tv-operatörer kan en överflyttning av mer och mer innehåll till internet på lång sikt inne- bära ett hot. Vissa betal-tv-operatörer har börjat erbjuda egna s.k. on-demand tv-boxar, vilket är ett sätt att se på tv-program när tittaren själv vill via en lösning i operatörens nät och inte på programbolagens webbplatser via internet. Sådana tjänster är integrerade i operatörens tv-tjänst. Flera aktörer tillhandahåller såväl tv-abonnemang som bredbands- uppkoppling och förfogar dessutom över infrastruktur. Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna har intäkter från slutkunder i form av bl.a. betal-tv- och internet- abonnemang i operatörens nät. För överföring av tjänster via internet är det bredbandsoperatörens slutkund som betalar för den datatrafik som denna generar genom att använda internet. Innehålls- leverantörerna har inte avtal med och betalar ingen ersättning till bredbandsoperatörerna. Utvecklingen mot en ökad trafik på internet har gett upphov till diskussionen om s.k. nätneutralitet som handlar om att nätopera- törer av olika skäl prioriterar viss internettrafik eller diskriminerar och spärrar vissa internetbaserade tjänster. Begränsningarna kan vara blockering eller filtrering av tjänster eller innehåll eller s.k. favoritprioritering. Favoritprioritering innebär att företag som levererar innehåll betalar bredbandsoperatörer för att vissa hem- sidor eller tillämpningar ska prioriteras med högre kapacitet och bättre svarstider som följd (). Detta kan påverka kon- sumenter och de aktörer som tillhandahåller tjänster via det öppna internet t.ex. genom att tjänster får lägre kapacitet och sämre svars- tider. Inom EU pågår ett arbete med att kartlägga hur internet- operatörerna använder sig av dessa former av trafikhantering. I takt med att nya terminaler tas fram, som t.ex. smarta mobil- telefoner, läsplattor och tv-apparater med möjlighet att koppla upp sig mot internet, ökar användandet av s.k. appar för nå innehåll på internet. Med denna utveckling har ett antal internationella aktörer som , och trätt in på den svenska mark- naden. Aktörerna tjänar som en mellanhand mellan innehålls- leverantören och användaren och har hand om betalningsfunk- tionen för betal-appar. Det krävs t.ex. ett abonnemang med Apples Appstore för att kunna ladda ner appar till företagets produkter Iphone och Ipad. Även för innehåll som tillhandahålls via gratis- appar krävs att såväl innehållsleverantören som användaren har ett avtalsförhållande med t.ex. . Det går även att nå innehåll på internet direkt på innehållsleverantörers webbplatser via webbläsare i terminalerna. Av beskrivningen i avsnitt 3.3.2 framgick att såväl tv- som radio- reklam haft en gynnsam utveckling . har reklamintäkterna på internet mångdubblats till en nivå som överstiger intäkterna från tv-reklamen. IRM förutspår att internetreklamen kommer att fortsätta att öka och omsätta mer än dagspressreklamen 2014 eller 2015. Denna utveckling ställer de etablerade medieföretagen inför stora utmaningar. De kan t.ex. få svårt att finansiera kvalificerad journalistik när konkurrensen om Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna annonsörerna blir allt hårdare som konsumenterna över- ger betalda produkter och i stället väljer digitala plattformar som inte genererar intäkter till innehållsleverantörerna (2011b, s. 7). För tv-bolagens del innebär detta att produktplaceringar och indirekt sponsring kommer att bli allt viktigare intäktskällor.25 Slutligen ändras konkurrensförhållandena mellan de mediebolag som levererar innehållet. På internet möts olika typer av medie- företag som har använt helt olika distributionsformer. Traditionella tidningsutgivare använder både ljud och rörliga bilder utöver det skrivna ordet och stillbilder medan programbolag inte bara tillgängliggör sina program på internet utan kompletterar dessa med texter, bilder m.m. 25 Det är svårt att få information om värdet av produktplaceringar och indirekt sponsring och hur dessa finansieringsformer påverkar utbudet i svensk tv. Enligt uppgift från de kom- mersiella bolagen utgör dessa direkta och indirekta intäktskällor dock redan betydande belopp. I det här kapitlet lämnar vi förslag på hur programföretagens upp- drag bör utformas på ett mer övergripande plan och hur uppdraget för och tv att granska om program- företagen uppfyller uppdragen i allmänhetens tjänst kan förtydligas. Därefter går vi in på de innehållsmässiga aspekter av program- företagens uppdrag som nämns särskilt i direktiven: det utvidgade kulturuppdraget, det nordiska samarbetet, SVT:s roll i svensk film- produktion, utbildning och folkbildning, programverksamhet för språkliga och etniska minoriteter samt det s.k. speglingskravet. Även frågan om programföretagens arkiv liksom frågan om till- ståndsperiodens längd behandlas i detta kapitel. I direktiven (s. 3 f.) tar regeringen upp ett antal utgångspunkter för vårt arbete: Den centrala uppgiften för programföretagen med uppdrag i allmän- hetens tjänst ska fortsatt vara att erbjuda ett brett programutbud som är tillgängligt för alla, som speglar mångfalden i hela landet och som kännetecknas av god kvalitet, allsidighet och relevans oavsett genre. Programföretagens verksamhet ska präglas av opartiskhet och sak- lighet och företagen ska beakta mediets särskilda genomslagskraft. Programföretagen har den grundläggande uppgiften att se till hela publikens behov och intressen. De har också en särställning på medie- marknaden när det gäller programinnehåll på svenska språket. nyckelroll när det gäller programverksamhet för språkliga och etniska minoriteter och för att göra radio- och tv-program tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Uppdragen till programföretagen kommer framför allt till uttryck i de sändningstillstånd som regeringen meddelar och de villkor som tillstånden förenas med. Nuvarande tillstånd trädde i kraft och gäller till och med . I sändningstillstånden finns villkor med allmänna bestämmelser, om innehållet i sändningarna, genmäle, beriktigande (gäller SR och UR), villkor för reklam och sponsring samt beredskaps- och säker- hetsfrågor. Sändningstillståndens villkor vad avser sändningarnas innehåll är huvudsakligen följande (exemplifierat med SVT:s tillstånd). Villkor uppställs som innebär att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda (5 §). Den enskildes privatliv ska respekteras i programverksamheten om inte ett oav- visligt allmänt intresse kräver annat (6 §). Enligt villkoren (7 §) ska SVT erbjuda ett mångsidigt program- utbud som omfattar allt från det breda anslaget till mer särpräglade programtyper. Vidare ska hög kvalitet och nyskapande form och innehåll utmärka programverksamheten. Programmen ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos befolkningen i hela landet. Pro- gramutbudet ska spegla förhållanden i hela landet och som helhet präglas av folkbildningsambitioner. SVT ska beakta programverk- samhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen och utrymme ska ges åt en mångfald av åsikter och meningsyttringar. Vidare finns villkor som rör svenska språket. SVT har ett särskilt ansvar för det svenska språket och dess ställning i samhället (8 §). Villkor uppställs också för nyhetsverksamheten och samhällsbevak- ningen. SVT ska bl.a. meddela nyheter, stimulera till debatt, kom- mentera och belysa händelser och skeenden och ge den allsidiga information som medborgarna behöver för att vara orienterade och ta ställning i samhälls- och kulturfrågor (9 §). Kulturutbudet ska vara mångsidigt och av hög kvalitet (se vidare avsnitt 4.2.3). SVT ska vidare erbjuda ett varierat utbud av program av hög kvalitet för och med barn och unga. SVT ska ha en omfattande nyproduktion och egen produktion av program i olika genrer för barn och unga. SVT ska särskilt utveckla program- produktionen för de äldre barnen och ungdomarna. Särskild hänsyn ska tas till de språkliga behoven hos barn och ungdomar som tillhör språkliga eller etniska minoritetsgrupper, liksom till barn och ungdomar som har teckenspråk som första språk (11 §). Villkor uppställs om programutbudets tillgänglighet och pro- duktion av program för personer med funktionsnedsättning, liksom för verksamheten för språkliga och etniska minoriteter (13 och 14 §). Villkoren rör också frågor om dialog med berörda grupper och möjlighet till ansvarsfördelning mellan SVT, SR och UR för olika slags insatser. Villkor uppställs om mångfald i programverksamheten genom variation i produktionsformer (15 §) och om sändande av med- delanden av vikt för allmänheten på en myndighets begäran (16 §). Villkoren om sändningarnas innehåll i SR:s och UR:s sändnings- tillstånd är i huvudsak desamma som de som gäller för SVT. När det gäller villkoren för nyhetsverksamheten skiljer sig villkoren för från SVT på så sätt att SVT också ska sända regionala nyhets- program. För SR:s del gäller också särskilda villkor beträffande program för sändning till utlandet (13 §). För UR:s del skiljer sig villkoren beträffande programutbudet från SVT och SR. UR ska koncentrera sin programverksamhet till utbildningsområdet och därutöver tillhandahålla ett utbud av folkbildningsprogram (9 §). Sändningstillstånden återfinns i bilagorna 2–7. Anslagsvillkoren är kopplade till medelstilldelningen och beslutas av regeringen . I anslagsvillkoren finns villkor relaterade till programföretagens ekonomi, verksamhet, organisation samt redo- visning och revision. I anslagsvillkoren finns även skrivningar som utgör en del av utformningen av uppdraget till programföretagen. Medlen från radio- och tv-avgiften ska användas för företagens kärnverksamhet, dvs. att producera och sända radio- och tv- program till allmänheten. Medlen ska också i förekommande fall användas till kompletterande verksamhet, dvs. verksamhet som syftar till att utveckla och stödja kärnverksamheten och förbättra möjligheterna för allmänheten att tillgodogöra sig denna. För att nå lyssnarna och tittarna är det enligt anslagsvillkoren nödvändigt att kärnverksamheten tillgängliggörs på olika platt- Utbudet ska utformas på ett sådant sätt att så många som möjligt kan tillgodogöra sig programmen. Försiktighet bör iakttas när det gäller satsningar på oprövad teknik eller teknik som inte alla lyssnare och tittare har tillgång till. Programföretagen ska särskilja vad som är att betrakta som kärnverksamhet och kompletterande verksamhet och upprätthålla en god balans i omfattningen mellan dessa. Den kompletterande verksamheten ska utgå från och ha en tydlig koppling till kärn- verksamheten. Anslagsvillkoren återfinns i bilagorna 8–10. Bedömning: Nuvarande sändningstillstånd ger uttryck för den typ av programutbud som programföretag i allmänhetens tjänst även fortsatt bör ha. Särskilda krav vad beträffar t.ex. mångfald, kvalitet och det svenska språket samt vissa utpekade program- områden som nyhetsverksamhet, kulturutbud, minoritetsspråk och utbud för barn och unga bör gälla även nästa tillstånds- period. Förslag: Sändningstillstånden tydliggörs så att strukturen blir mer logisk, överlappningar undviks och användningen av vissa begrepp blir mer enhetlig. Vår bedömning är att nuvarande sändningstillstånd ger uttryck för den typ av programutbud som programföretag i allmänhetens tjänst även fortsättningsvis bör ha. Det är viktigt att programföretagen ser till hela befolkningens behov och intressen. Programföretagen bör därför även ha ett brett uppdrag och därmed en mångfald i det egna utbudet. är det viktigt att programföretagen fortsätter att ta ett särskilt ansvar för de områden de kommersiella bolagen inte täcker. I Europeiska kommissionens meddelande om tillämp- ningen av reglerna om statligt stöd på radio och tv i allmänhetens tjänst (EUT C 257, 27.10.2009, s. 1, punkt 47) hänvisar kom- missionen till att legitimiteten i brett definierade public service- uppdrag [grundar sig på] att det ställs kvalitetskrav på de tjänster som ett offentligt programföretag erbjuder. Vi menar att de krav som ställs på de svenska programföretagen i sändningstillstånden är höga. Programföretagen ska erbjuda, som vi nämnde ovan, ett mångsidigt programutbud. Hög kvalitet och nyskapande form och innehåll ska utmärka programverksamheten.