sou · H0B331 · 2012-05-04 00:00:00 — fanns 630 helårsanställda SIUS-konsu- lenter vid Arbetsförmedlingen. Källa: Egna beräkningar. 8.2.5Trainee-utbildning för unga med funktionsnedsättning Utredningen föreslår att Arbetsförmedlingen får i uppdrag att upp- handla trainee-utbildningar för personer med funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Eftersom det van- ligtvis dröjer innan insatser kommer i gång räknar utred- ningen med 100 helårsplatser och 200 helårs- platser kommande år. Andra året beräknas utbildningssatsningen kosta per år.4 4 Beräkningen bygger på en kurskostnad för yrkesutbildning på och person samt aktivitetsstöd på och person (per dag*). Av deltagarna i insatsen bedöms ha aktivitetsersättning från sjuk- försäkringen. Källa: Egna beräkningar. 8.2.6Samhall och förstärkt anordnarbidrag Utredningen föreslår att merkostnadsersättningen till avskaffas. Merkostnadsersättningen uppgår 2012 till . I stället föreslås att på motsvarande grunder som andra arbetsgivare ska kunna beviljas individuella lönestöd där stödets omfattning fastställs i förhållande till den anställdes arbetsförmåga i relation till arbetsuppgifterna. Ersättningen till blir därmed beroende av dels antalet anställda, dels graden av nedsatt arbets- förmåga hos respektive anställd. Antalet anställda med funktionsnedsättning uppgick till 18 600. Detta motsvarade 15 263 årsanställda, med omräkning utifrån vägledning.5 Vid en övergång till en ny ersättningsmodell finns inte fastställda individuella stödnivåer för redan anställda hos . Enligt utredningens bedömning bör därför den genomsnittliga bidragsnivån som gäller för trygghets- anställda användas inledningsvis. uppgick denna till 70 pro- cent. Genomsnittslönen för anställda hos uppgick till . Med utredningens förslag om att lönekostnader upp till 0,45 pris- basbelopp ska läggas till grund för lönestödet blir ersätt- ning för nedsatt arbetsförmåga per helårsanställd och månad (* 1,4059 * 0,7). Räknat på antalet års- anställda 2011, uppgår ersättningen till (* 12 månader * 15 263). Ersättningen kommer sedan successivt förändras allt eftersom Arbetsförmedlingen fast- ställer individuella lönestödsnivåer utifrån de anställdas arbets- förmåga. Med utredningens förslag kommer ersättningen även att följa den allmänna prisutvecklingen i ekonomin. 5 I vägledning Gränsvärden (2006:11) beaktas frånvaro som företaget har kostnader för, dvs. semester och sjukfrånvaro dag 1–14 är inräknat i årsarbetstiden. Källa: Egna beräkningar. Därutöver föreslår utredningen att anordnarbidrag med per dag och heltidsanställd respektive förstärkt anordnarbidrag med per dag och heltidsanställd ska kunna beslutas för anställda hos . Räknat på antalet årsanställda 2011 blir kostnaden för anordnarbidragen (* * 12 månader * 15 263). Sammantaget innebär förändringen, givet oförändrat antal års- anställda och en arbetsförmåga bland de anställda som i genomsnitt motsvarar genomsnittet bland personer med trygghetsanställning, att ersättningen till minskar med (4 405–4 223). För eventuella omställningskostnader till följd av den ändrade finansieringsmodellen finns bolagets balanserade vinst- medel att tillgå, vilka 2012 uppgår till . Ersättningen till kommer efter övergången till den före- slagna modellen med individuella lönestöd och anordnarbidrag variera med antalet anställda och de anställdas arbetsförmåga. Utöver det fastställda lägsta antalet nyanställningar med lönestöd för trygghet, som enligt utredningens förslag bör anges i ägardirektiv till , kan bolaget utifrån egna bedömningar av konjunktur och affärs- möjligheter utnyttja den ökade flexibiliteten och anställa ytterligare personer med utvecklingsanställning. 8.3Administrativa förändringar för Arbetsförmedlingen Förslagen i avsnitt 7.7 och 7.8 om en förändrad ersättningsmodell för och att Arbetsförmedlingen ska ansvara för att fast- ställa individuella lönestöd även för personer som anvisas till arbete hos innebär ett ökat antal beslut och ett ökat antal ompröv- ningar av nivån på lönestöd för Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har beslutat om individuella bidrags- nivåer för drygt 32 000 personer. Den årliga nyrekryteringen till har omfattat cirka 1 600 personer. Därutöver innebär för- slaget att Arbetsförmedlingen ska fastställa individuella lönestöds- nivåer för de personer som redan är anställda hos . Med antagandet om att även fortsättningsvis kommer att ha lika många anställda som , cirka 18 000 personer, och att lönestöd för trygghet ska omprövas minst innebär förslaget att Arbetsförmedlingens uppdrag för att fastställa och besluta om indi- viduella lönestöd för ytterligare cirka 4 500 personer . Mängden ärenden ökar därmed jämfört med till följd av utredningens förslag. Detta är enligt utredningens bedömning rim- ligt genomförbart för Arbetsförmedlingen inom ramen för befint- liga resurser. Utifrån kravet på ökad träffsäkerhet i anvisningen till och för att säkerställa att lönestöd ges i rätt omfattning är det nödvändigt att införa en återkommande omprövning av stöd- nivån även för anställda hos . 8.4Arbetsrättsliga konsekvenser av upphörande av lönebidrag, skyddat arbete (hos och hos offentlig arbetsgivare) samt trygghetsanställning finns fem olika lönestöd till arbetsgivaren vid anställning av en person med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Tillgång till stöden förutsätter att arbetstagaren anvisas anställning av Arbetsförmedlingen. Skyddat arbete i form av anställning hos eller hos offent- lig arbetsgivare samt utvecklingsanställning omfattas inte av lagen (1982:80) om anställningsskydd (las). Villkoren för anställning har inte närmare reglerats i förordning (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Som konsekvens härav har parterna på arbetsmarknaden reglerat dessa i kollektivavtal. Utredningens förslag innebär att det fortsättningsvis endast kommer finnas två lönestöd till arbetsgivaren vid anställning av personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbets- förmåga. Stöden kommer att gälla generellt på arbetsmarknaden, oavsett om arbetsgivaren är privat eller offentlig. 8.4.1Föreslagna former av lönestöd Förslaget innebär att utvecklingsanställning, som innebär att löne- stöd till arbetsgivaren lämnas , i första hand med möjlighet till tolv månaders förlängning, även fortsättningsvis undantas las. Anställningsformen är inte generellt tillämplig, utan endast avsedd för personer med funktionsnedsätt- ning som medför nedsatt arbetsförmåga. En utvecklingsanställning förutsätter inslag av utbildning, rehabilitering, hjälpmedelsanspass- ning, arbetsprövning och vägledning. Till denna anställningsform knyts ett särskilt stöd för att utveckla individens arbetsförmåga. Huvudsyftet med anställningsformen blir således att utveckla arbets- förmågan och därmed förutsättningarna för framtida anställning utan lönestöd. Som motiv för att anställningen vid dess införande 2006 undan- togs från las angavs att anställningsformen skulle ses om en arbets- platsförlagd rehabilitering. Anställning med lönestöd för trygghet föreslås ska omfattas av las. Eftersom stödet kommer att lämnas finns skäl att direkt tillämpa lagen om anställningsskydds skyddsregler. Detta innebär bland annat att las regler med krav på saklig grund för upp- sägning, krav på tillämpning av turordningsregler vid arbetsbrist- uppsägning samt rätt till företräde vid återanställning blir tillämp- liga. Det innebär också att 23 § las blir tillämplig, vilket innebär att en anställning som inneburit att arbetet särskilt anpassats för en arbetstagare med hänsyn till dennes särskilda behov, har ett särskilt skydd vid uppsägning på grund av arbetsbrist. dock höga krav för att arbetet ska anses vara så pass anpassat för en arbetstagare. 8.4.2Nuvarande former av lönestöd finns två former av skyddade arbeten, dels på , dels hos offentlig arbetsgivare (). Skyddade arbeten omfattas inte av las. Av förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga kommer skyddat arbete till stånd på när efter anvisning från Arbetsförmedlingen anställer en person med funktionshinder vars arbetsförmåga är så nedsatt att han eller hon inte kan få annat arbete och vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser. Det finns inga särskilda regler avseende avslutande av anställning. Skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare kommer till stånd när en offentlig arbetsgivare efter anvisning från Arbetsförmed- lingen anställer en person med funktionshinder som har ett social- medicinskt funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga, är berättigad till insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade eller på grund av långvarig och svår psykisk sjukdom inte tidigare haft kontakt med arbetslivet eller varit borta från det . Inte heller skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare omfattas av några särskilda regler avseende avslutande av anställning. Parterna på arbetsmarknaden har genom kollektivavtal kommit överens om ytterligare villkor att tillämpa under skyddat arbete. När skyddade arbeten upphör kommer ett stort antal anställda fortsätta att vara anställda med den anställ- ningsform som förutsätter det aktuella lönestödet. När besluts- perioden upphör kommer möjligheten till stöd till arbetsgivaren enligt de nya reglerna att prövas. Grunderna för verksamhet är fastlagda genom beslut av regering och riksdag. uppdrag är att producera efterfrågade varor och tjänster och genom detta skapa meningsfulla och utveck- lande arbeten för personer med funktionshinder där behoven finns. förutsättningar är fastlagda genom krav på resultat i form av statliga ersättningar för merkostnader för sin arbetsmarknads- politiska insats och den volym arbete som ska utföras inom företaget. De som har skyddat arbete hos ska enligt regelverket ha en arbetsförmåga som är så nedsatt att han eller hon inte kan få annat arbete och vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser. Skyddat arbete är undantaget las tillämpning. och Fastighets, GS, Handels, Hotell och Restaurangfacket, , och gäller kollektivavtal för arbetare. och Unionen samt Akademikerförbunden gäller kollektivavtal för tjänstemän i arbetsmarknadspolitiska uppdrag. Avtalet gäller för av arbetsförmedlingen anvisade tjänstemän. Detta avtal förut- sätter att las inte gäller för de anvisade tjänstemän som omfattas av avtalet. Enligt branschavtalet ska arbetare enligt huvudregeln anställas tillsvidare. Vid särskilda omständigheter kan lokal överenskom- melse träffas om anställning , liksom vid arbetstoppar. För arbetare som anställs inom ramen för särskilda arbetsmark- nadspolitiska åtgärder anställs , dock högst (med möjlig förlängning ). Arbetare är skyldig att avgå från sin anställning bland annat från den tidpunkt han/hon av Arbetsförmedlingen anvisas arbete inom eget eller närgränsande yrkesområde. Vid övergång till annan anställ- ning på den reguljära arbetsmarknaden har arbetare rätt till åter- anställning efter det övergång skett. För arbetare som inte omfattas av las gäller en ömsesidig uppsägnings- tid av en månad. De arbetstagare som har skyddat arbete hos har gene- rellt ett behov av långvarigt stöd. Under förutsättning att arbets- tagaren har en nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsätt- ning kommer arbetsgivaren sannolikt fortsättningsvis få lönestöd för trygghet för dessa personer. Arbetstagare hos offentlig arbetsgivare som erhåller offentligt skyddat arbete (OSA) omfattas inte heller av las. Parterna på arbetsmark- naden har träffat ett kollektivavtal, Bestämmelser för arbetstagare i arbetsmarknadspolitiska insatser, 06, som ska tillämpas för arbetstagare i arbetsmarknadspolitiska insatser. Arbetstagare anställda med stöd av OSA omfattas således av särskilda villkor som framgår av . Avtalet tillämpas även på andra arbetstagare som får ett uppdrag som inte är budgeterat i arbetsgivarens ordinarie verksam- het och där syftet är att minska arbetslösheten, s.k. icke-reguljära arbeten. Anställningsformen är enligt avtalet tidsbegränsad och enligt den ordning som framgår av de regler som gäller för respektive arbetsmarknadspolitiska insats. För OSA gäller dock att anställ- ningen kan vara tillsvidare eller för begränsad tid. Arbetstagares anställning upphör utan uppsägning enligt de regler som gäller för respektive arbetsmarknadspolitisk insats. Om anställningen skulle upphöra gäller en ömse- sidig uppsägningstid . För tillsvidareanställd som omfattas av OSA gäller en uppsägningstid av en månad. En utvecklingsanställning är ett anpassat arbete hos en arbetsgivare under längst , som Arbetsförmedlingen anvisar en per- son med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga för att hans eller hennes arbetsförmåga ska utvecklas. Ekonomiskt stöd lämnas till arbetsgivaren som lönebidrag. Anställningen undantas från las tillämpning. Anställningsformen kommer att bestå. Pågående anställning och lönestöd består . För de som omfattas av kollektivavtal beror anställningen på kollektivavtalets utformning. Lönebidrag är ett ekonomiskt stöd till arbetsgivare (dock inte ) för personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och som anvisats anställning hos arbetsgivaren. Lönebidrag får lämnas om en person med funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga bedöms inte kunna få eller behålla ett arbete om inte stödet lämnas. Lönebidragets storlek fastställs med hänsyn till graden av nedsättning av arbets- förmågan hos arbetstagaren och till hur stor del av arbetsgivarens lönekostnad som är bidragsgrundande. Bidraget får inte överstiga den nivå som behövs för att kompensera nedsättningen i arbets- förmågan. De arbetstagare som har en anställning som ger arbetsgivaren rätt till lönebidrag omfattas av las. Det är alltså ingen förutsättning för anställning att lönebidrag lämnas till arbetsgivaren. Arbets- tagarens anställning upphör därför inte om lönebidraget upphör. Omfattningen av lönestöd kan dock ha konsekvenser för arbets- givarens möjligheter att bedriva verksamhet. Om verksamhetens organisation förutsätter tillskott genom lönestöd kan en arbets- bristsituation uppstå. Eftersom las är tillämplig kommer reglerna om turordning vara tillämpliga. Det är därmed anställningstidens längd som i första hand avgör vem som omfattas av uppsägning och det finns inte möjlighet att styra uppsägning till den arbetstagare vars funktionsnedsättning tidigare inneburit att lönestöd lämnats. För de arbetsplatser som har kollektivavtal kan parterna komma överens om andra regler för uppsägning. Det är dock förbjudet att träffa diskriminerande överenskommelser och det är därför inte tillåtet att endast säga upp anställda som har en funktionsnedsätt- ning. För den arbetstagare som har nedsatt arbetsförmåga och som på grund av denna har beretts särskild sysselsättning finns ett särskilt skydd i 23 § las. Uttrycket syftar i första hand på fall där det vid- tagits konkreta insatser för att särskilt anpassa arbetsplatsen i syfte att arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga ska kunna ha en anställ- ning och utföra arbete. Även om lönestödet försvinner, men arbetsuppgifterna är sär- skilt anpassade, kan arbetstagaren trots att denne är senast anställd, med stöd av denna regel ges företräde till fortsatt arbete oberoende av turordningen. Trygghetsanställning är en anställning hos en annan arbetsgivare än en arbetsgivare som ingår i Samhallkoncernen, som Arbetsförmed- lingen anvisar en person med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser. Ekonomiskt stöd lämnas till arbetsgivaren. Arbetsförmed- lingen ska verka för att den som har en trygghetsanställning ska övergå till en annan anställning. Arbetsförmedlingen pröva att storleken på lämnade stöd inte över- stiger den nivå som behövs för att kompensera arbetstagarens ned- sättning i arbetsförmågan eller arbetsgivarens särskilda kostnader. De arbetstagare som har en trygghetsanställning omfattas av las. Det är alltså ingen förutsättning för anställning att lönebidrag lämnas till arbetsgivaren. Arbetstagarens anställning upphör därför inte om lönebidraget upphör. Utredningen kan inte föreslå att befintliga anställningar med auto- matik kommer att medföra att arbetsgivaren enligt de nya reglerna kommer att få tillgång till något av de nya lönestöden. I Arbets- förmedlingens uppdrag ligger dock att regelbundet pröva förutsätt- ningarna för stöd, och det torde vara ytterst få av befintliga anställ- ningar som inte uppfyller förutsättningarna för att framledes om- fattas av något av de nya anställningsstöden. Vilka blir då konsekvenserna för befintliga anställningar med nuvarande stödformer? Utredningen föreslår att de beslut om anställning och stöd som har fattats före ikraftträdandet av de nya reglerna ska fortsätta att tillämpas de avser. Av reglerna om rätt till omprövning följer dock att ett tidigare beslut på begäran kan omprövas från det att den som begär omprövning fick del av beslutet. Vid omprövning får beslutet inte ändras till den enskildes nackdel. En anställning baserad på förordningens regler torde därmed upphöra i samband med att lönestödet upphör. För arbetstagare som omfattas av kollektivavtal förfogar kollektivavtalsparterna över villkoren för anställningen och dess upphörande. Huruvida de kollektiv- avtal som reglerar skyddade arbeten och utvecklingsanställning ger utrymme för fortsatt tillämpning med det nya lönestödet beror på hur avtalen utformats och tolkas, vilket kollektivavtalsparterna för- fogar över. För anställningar som omfattas av las tillämpning innebär inte förändringen av lönestöd att anställningen förändras. Även för dessa arbetstagare kan dock kollektivavtal reglera befintliga anställ- ningar med koppling till lönestödsformen. Konsekvenser med anledning av kollektivavtalens omfattning förfogar parterna över. 8.5Andra konsekvenser av utredningens förslag De förslag som utredningen lämnar syftar alla till att underlätta för personer med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga att arbeta. På ett övergripande plan innebär detta att behovet av kom- munalt försörjningsstöd och insatser för målgruppen från kom- munerna minskar när fler blir självförsörjande. Den höjning och indexering av högsta belopp för den lönestöds- grundande lönekostnad som utredningen föreslår innebär att kom- munerna som arbetsgivare för personer med lönestöd för utveck- ling och trygghet får högre ersättning från staten än vad som lämnas för lönebidrag. Utredningen lämnar även förslag som mer specifikt berör kom- munerna. Det gäller förslaget om att avskaffa offentligt skyddat arbete (OSA) och förslaget om utökade möjligheter för kommun- erna att anordna arbetsprövningsplatser. Beträffande OSA ska de personer som är sysselsatta inom denna verksamhet gå över i det nya systemet först när det är aktuellt med ett nytt beslut. Förslaget bedöms därför inte ge upphov till några merkost- nader för kommunerna i denna del. Behov kommer även fortsätt- ningsvis att finnas för den typen av arbete som erbjuds inom OSA. Nya anställningar ska dock antingen vara utformade som utveck- lingsanställningar eller som anställningar med lönestöd för trygghet. De möjligheter som föreslås för kommunerna att anordna arbets- prövning innebär att kommunerna kommer att erhålla ekonomisk kompensation för detta på samma sätt som lämnas för arbets- träning och fördjupad bedömning för deltagare i jobb- och utveck- lingsgarantin. Förutom det föreslagna schabloniserade anordnarbidraget, som lämnas till alla arbetsgivare som anställer en person med lönestöd för utveckling eller trygghet, kommer förstärkt anordnarbidrag vid lönestöd för trygghet att kunna lämnas till de kommuner som har särskilt organiserad verksamhet med syfte att erbjuda utvecklande arbete för personer med omfattande nedsättning av arbetsför- mågan. Även det utvecklingsbidrag som föreslås kunna lämnas till arbetsgivare i anslutning till lönestöd för utveckling berör kom- munerna som arbetsgivare. Jämställdhet mellan kvinnor och män Utredningen har identifierat att det finns en systematik i hur Arbetsförmedlingen anvisar till olika program eller insatser bero- ende på om det är en kvinna eller man som behöver särskilt stöd. Vad som förklarar att kvinnor i högre grad anvisas till förberedande insatser och män till arbete med lönestöd går inte att entydigt få svar på. Det finns emellertid studier som pekar på att könsstereo- typa föreställningar omedvetet påverkar bedömningen när en insats ska väljas. I någon mån bör utredningens förslag kunna bidra till att utjämna skillnaderna mellan kvinnor och män. Utredningens fokus har varit att lämna förslag som ska ta tillvara både kvinnors och mäns individuella möjligheter att kunna få och behålla ett arbete samt att genom kompetensutvecklande insatser stärka sina möjlig- heter på arbetsmarknaden. Men behov återstår att säkerställa att arbetsförmedlarna utifrån kunskap om genus och jämställdhet blir medvetna om vilka faktorer som påverkar varför en insats väljs framför en annan. Effekter för företags arbetsförutsättningar och villkor Många arbetsgivare upplever att nuvarande regelverk för de sär- skilda insatserna för personer med funktionsnedsättning är komplexa och svårgenomträngliga. Utredningens förslag med endast två löne- stöd i stället för fem medför ökad tydlighet, enkelhet och stringens som underlättar för företagen att ta till sig regelverket och därmed att erbjuda personer med funktionsnedsättning en anställning. I enlighet med utredningens förslag kommer fler arbetsgivare att få kompensation för den grad av nedsatt arbetsförmåga som Arbetsförmedlingen bedömer att den enskilde har. Detta ökar legitimiteten för lönestöden. Utredningens förslag om indexering av taket för den lönestödsgrundande lönekostnaden bidrar ytter- ligare till en ökad förutsägbarhet om villkoren för ersättningen till arbetsgivare som anställer personer med nedsatt arbetsförmåga. Arbetsgivare med erfarenhet av anställda med lönestöd efter- frågar kontinuerligt stöd under anställning. Utredningen föreslår därför utökad möjlighet för arbetsgivare att få tillgång till ett sär- skilt introduktions och uppföljningsstöd (se avsnitt 7.9). Möjligheter att nå de integrationspolitiska målen Utrikes födda som också har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga möter med stor sannolikhet de högsta trösk- larna för att komma in på arbetsmarknaden. Förbättrade möjlig- heter till utvecklingsinsatser i kombination med arbete med löne- stöd är troligen av särskilt stor betydelse för denna grupp för att öka möjligheterna att få och behålla ett arbete. Tidiga insatser för personer som behöver detta, och tidig identifiering av en eventuell funktionsnedsättning, är centralt för att förkorta inskrivningstiderna vid Arbetsförmedlingen. Bland utrikes födda är andelen arbetslösa med dokumenterad funktions- nedsättning lägre än för övriga arbetssökande. Eventuellt kan detta bero på att Arbetsförmedlingen inte med nuvarande arbetssätt har lyckats fånga behoven av särskilda insatser i denna grupp. Med ett kvalitetssäkrat arbete inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen kan utrikes födda med en funktionsnedsättning som medför ned- satt arbetsförmåga snabbare få tillgång till relevanta insatser. är utrikes födda överrepresenterade hos . Utredningen har i avsnitt 6.6.4 identifierat att i synnerhet personer födda utanför är kraftigt överrepresenterade bland dem som har anvisats arbete hos . Svaga språkkunskaper och svårigheter att få ett arbete till följd av att yrkeskompetensen inte är direkt överförbar till den svenska arbetsmarknaden, har vid utredningens studiebesök framförts som förklaringar till denna överrepresentation. Utredningen ifrågasätter starkt att arbete hos skulle vara den lämpliga insatsen i dessa fall.