sou · H0B369 · 2012-10-23 00:00:00 — I samhällsorienteringen ska betydelsen av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna tas upp, liksom den enskildes rättigheter och skyldigheter samt hur samhället är organiserat. Samhällsorienteringen ska innehålla åtta delar, med tyngdpunkt på den praktiska aspekten av att leva i . 1.Att komma till . 2.Att bo i . 3.Att försörja sig och utvecklas i . 4.Individens rättigheter och skyldigheter. 5.Att bilda familj och leva med barn i . 6.Att påverka i . 7.Att vårda sin hälsa i . 8.Att åldras i . De åtta obligatoriska områdena ska säkra att den nyanlända per- sonen får en likvärdig samhällsorientering oavsett bostadsort i landet. Informationen ska dock anpassas efter den enskilda deltagaren och de lokala förutsättningarna. är det endast flyktingar, skydds- behövande och deras anhöriga, vilka omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, som kommun- erna är skyldiga att erbjuda samhällsorientering.11 Kommunerna ska lägga upp samhällsorienteringen på ett sådant sätt att den går att kombinera med arbete, studier eller andra aktiviteter för att underlätta och påskynda etableringen i arbets- livet. Vidare ska samhällsorienteringen ge utrymme för dialog och reflektion, samt i möjligaste mån bedrivas på modersmålet eller annat språk som deltagaren behärskar väl. Vid behov ska tolk anlitas. Sam- hällsorienteringen ska normalt vara avslutad efter att etableringsplanen upprättats, och som minst omfatta . De ska ses som en gemensam bas som kompletteras 11 Förslag finns i Ds 2012:24 om att kommunerna fr.o.m. ska erbjuda sam- hällsorientering till en utökad målgrupp så att samtliga nyanlända invandrare från länder utanför EU/EES som får uppehållstillstånd på grund av anknytning till en i bosatt person ska ges möjlighet att delta. genom andra insatser från kommunen, , statliga myndig- heter och det civila samhällets aktörer. Ett exempel på en sådan kompletterande insats är den individuella information som den nyanlände får av exempelvis sfi-lärare och etableringslots. Kommunen kan välja att anordna samhälls- orienteringen själv eller uppdra åt till exempel ett studieförbund eller ett företag att anordna verksamheten. I vissa kommuner erbjuds samhällsorientering till alla nyan- lända, inte bara till dem som omfattas av etableringslagen. Några kommuner har även valt att utöka samhällsorienteringen med kompletterande information. erbjuder exempelvis alla nyanlända föräldrar en fem dagars föräldrautbildning, som bland annat behandlar förskolan, barns rättigheter och hälsa samt för- äldrarollen. Vidare erbjuder ett antal kommuner i län sam- hällsorientering med 20 timmars utökad hälsoinformation genom den regionala verksamheten samhälls- och hälsokommunikatörer. Många arbetsgivare är osäkra på hur de ska värdera kompetens och kunskaper som förvärvats i andra länder. Det kan leda till att utrikes födda sorteras bort i rekryteringsprocesser eller erbjuds arbeten som de är överkvalificerade för. Svårigheter att synliggöra utländsk kompetens kan även resultera i att en utrikes född person som vill komplettera sin utbildning måste börja studera på en kun- skapsnivå som han eller hon redan behärskar. I syfte att bättre ta tillvara kompetens som förvärvats utomlands erbjuds olika typer av valideringsinsatser. har insatserna framför allt genomförts på regional och lokal nivå, vilket resulterat i bristande likvärdighet och legitimitet. har därför ett arbete påbörjats för att säkra ett mer sammanhållet system. Utvecklingsarbetet leds av Myndigheten för (Yh-myn- digheten) som har i uppdrag att samordna och stödja en nationell struktur för validering. Myndigheten ska även i samverkan med berörda myndigheter främja utbildningsväsendets och branschernas medverkan när strategier, metoder och information inom valider- ingsområdet utvecklas. Valideringsverksamheten omfattar både formell och reell kompetens. Med formell kompetens avses kunskaper som finns dokumenterade i exempelvis betyg eller ett examensbevis. reell kompetens menas en individs faktiska kunskaper, färdigheter och förmågor vilka kan ha förvärvats både genom utbildning och praktiskt arbete. För bedömning av formell, utländsk kompetens ansvarar i första hand tre olika myndigheter.12 bedömer avslutad utländsk högskoleutbildning,13 medan Verket för högskole- service bedömer utländsk, avslutad gymnasieutbildning. Bedöm- ningen resulterar i ett utlåtande där den utländska utbildningen jämförs med närmast motsvarande svenska utbildning med avse- ende på nivå, omfattning och innehåll. Myndigheten för yrkeshög- skolan har i uppdrag att bedöma slutförd postgymnasial yrkes- utbildning som inte bedrivits på universitet eller högskola. Därut- över spelar universitet och högskolor en viktig roll för bedöm- ningen av formell kompetens, eftersom det är de enskilda läro- sätena som avgör i vilken utsträckning utländsk utbildning ska få tillgodoräknas inom ramen för en högskoleutbildning. Valideringen av reell kompetens är mer splittrad. En central aktör inom detta område är Arbetsförmedlingen, som sedan etabler- ingsreformen trädde i kraft kontinuerligt utökat sitt utbud av validerings- och kartläggningsinsatser. En sådan insats är arbets- marknadsutbildningen Korta Vägen, som syftar till att öka utländska akademikers möjligheter att få arbete. Insatsen inkluderar en kart- läggning av den sökandes tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet, vilken bland annat ligger till grund för val av praktikplats och fort- satt utbildningsupplägg. Validering av reell kompetens genomförs även inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen, folk- bildningen samt högre utbildning. Vidare har flera bransch- organisationer utvecklat valideringsmodeller för att synliggöra och värdera yrkesspecifik kunskap. 12Regeringen föreslår i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) att Universitets- och högskolerådet inrättas och att all bedömning av utländsk utbildning samlas vid den nya myndigheten. De handlar om bedömning av utländska gymnasiebetyg, avslutade utländska utbildningar inom högre utbildning och eftergymnasial utbildning som inte motsvarar utbildningar enligt högskolelagen. Avsikten är att skapa en mer sammanhängande valideringskedja och underlätta för personer med utländsk bakgrund. Verket för högskoleservice, samt Internationella programkontoret föreslås avvecklas . 13För legitimationsyrken gäller särskilda regler. 4.8.1Nätverkens betydelse för inträdet i arbetslivet Tillgången till nätverk påverkar möjligheten för en nyanländ person att etablera sig i arbets- och samhällslivet, eftersom många arbeten förmedlas via kontakter och tips. Men som nyanländ i ett nytt land, där ett annat språk talas än ens modersmål, är det sannolikt att man i början har sämre tillgång till arbetsrelevanta nätverk. I utred- ningens enkätundersökning till kommunernas arbetsmarknads- enheter svarar sex av tio kommuner att de tror att bristande tillgång till nätverk utgör ett hinder för nyanlända utrikes födda kvinnors och mäns möjligheter att få ett arbete.14 Brist på nätverk nämns som det tredje viktigaste hindret efter språksvårigheter och att deras kunskaper inte är gångbara på den svenska arbetsmarknaden. Nätverk byggs på flera sätt. Det sker naturligt för den som har ett arbete eller som studerar och har kolleger och studiekamrater, men också genom deltagande i föreningsliv och andra frivillig- aktiviteter. Arbetsförmedlingen fungerar delvis som ett ställföre- trädande, yrkesrelaterat nätverk. Genom Arbetsförmedlingens tjänster ska den som inte har egna yrkesrelevanta kontakter kunna komma i kontakt med arbetsgivare som söker arbetskraft. Främjande av nätverk är ett uttalat mål inom mentorverk- samheter, där adepten bjuds in i mentorns nätverk för att på så sätt bredda sina kontaktytor. Många organisationer inom det civila sam- hället bedriver ett betydelsefullt arbete som bidrar till att utrikes födda skapar kontakter i samhället. 4.8.2Det civila samhällets betydelse för nätverk I propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) anger regeringen att det civila samhället har en betydelsefull roll att spela när det gäller mottagandet av dem som anlänt från andra länder och att det civila samhället erbjuder många möjlig- heter för människor att mötas. Det civila samhället bedriver verksamheter av skilda slag som kan stödja nyanländas väg in i arbets- och samhällslivet. Exempel på ideella insatser är läxläsning, volontärverksamhet, särskilda aktivi- teter för kvinnor, lägerverksamhet, idrott och friluftsliv, studie- 14 Svarsfrekvensen på enkäten var . cirklar, opinionsbildning samt individuellt stöd. Flera av insatserna utförs på de föreningsaktivas fritid och utgör också ur den aspekten ett betydelsefullt komplement till de aktiviteter som kommuner och andra offentliga aktörer genomför under arbetstid. Inom det civila samhället verkar bland annat ideella föreningar, idrottsrörelser, stiftelser och registrerade trossamfund. ingick regeringen en överenskommelse med idéburna organisationer inom integrationsområdet och Kommuner och Landsting.15 Syftet med överenskommelsen var att förtydliga relationen mellan aktörerna i arbetet med nyanländas etablering och integration. Överenskommelsen syftar också till att utveckla former och metoder för att idéburna organisationer bättre ska kunna medverka i det arbetet. Yrkesinriktat mentorskap kan enligt regeringen vara en sådan åtgärd där organisationer i det civila sam- hället kan bidra i ökad utsträckning. arbete med invandrade personer Svenska Röda Korset har en omfattande verksamhet bland människor som av olika anledningar invandrat till . De bedriver 340 verksamheter inom vad de kallar etableringsstöd. Dessa verksamheter nådde totalt 25 000 individer . Majoriteten av frivilligledarna är verksamma i träna svenska och läxhjälp eller i övriga sociala aktiviteter så som kvinnogrupp, verksamhet för asylsökande eller för ensamkommande flykting- barn. Övriga aktiviteter är mötesplatser (Träffpunkter) och mentorverksamhet. Svenska Röda Korset har erfarenhet av mentorskap och bedriver olika typer av mentorskapsinsatser för invandrare på cirka 15 till 20 platser i landet. har de haft 1 100 deltagare i sin verksamhet kallad Yrkeskompis. Mentorskap används som ett verktyg för att stödja en nyanländs förankring i arbetslivet. Mentorskap handlar om ett ömsesidigt utbyte av kunskaper och erfarenheter mellan en adept och en , där adeptens möjligheter står i fokus. 15 Regeringsbeslut om en ny dialog om relationerna mellan regeringen och idéburna organisationer (Dnr IJ2009/60/UF). Det finns en stor spridning bland organisationer som bedriver yrkesmentorsverksamhet. Det är ideella, etniska eller humanitära föreningar, studieförbund, företagarföreningar och fackliga organisa- tioner. Projekten bedrivs av organisationer med olika syften och verksamheter, som utifrån sina respektive mål har drivkrafter att rekrytera medlemmar eller arbetskraft, att främja mångfald i arbets- livet, att få göra en insats för människor eller att utveckla organisa- tionen. fick 2010 i uppdrag att stödja och utvärdera verksamheter där nyanlända flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga får tillgång till mentorer i det svenska arbetslivet.16 Verksamheter som når ut till kvinnor skulle särskilt prioriteras. Mentorskapet förväntas bidra till att den som är ny i kan behålla sin yrkesidentitet och få kontakter. Genom att mentorer och adepter har liknande yrkesbakgrund får adepten ta del av mentorns erfarenheter, nätverk och miljöer som ökar möjligheten att få ett arbete eller driva företag. Nio ideella organisationer har fått bidrag för att –2012 utveckla projekt med inriktning på yrkesinriktat mentorskap för nyanlända flyktingar, skydds- behövande och deras anhöriga. Dessa representerar olika delar av det civila samhället: företagarföreningar, fackliga organisationer, studieförbund, etniskt baserade organisationer och humanitära organisationer. Projekten/organisationerna har samverkat lokalt och regionalt med andra föreningar, myndigheter och företag. Sam- manlagt har 230 personer påbörjat ett mentorprogram . i , IKF, har lång erfarenhet av mentorskap. De har bedrivit mentorskapsverksamhet riktad mot utrikes födda kvinnor och är en av de nio ideella organisationerna som beviljats bidrag från för att –2012 utveckla projekt med inriktning på yrkes- inriktat mentorskap för nyanlända flyktingar. IKF bedriver i samverkar med lokala näringslivet, , sfi-anordnare och projektet i vardagen– mentorskap för jobb. Syftet är att ge nyanlända, välutbildade unga kvinnor möjlighet att snabbt komma in på den skånska arbets- 16 Förordning (2010:84) om statsbidrag till verksamheter med yrkesinriktat mentorskap är syftet med statsbidraget att pröva och att utveckla modeller för yrkesinriktat mentorskap som främjar nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden eller som företagare. Adepterna får i och med kontakten nya sociala verk- tyg, som ett yrkesinriktat nätverk, vilket kan hjälpa dem att hitta ett arbete. Projektet ger mentorerna, som ofta är personer på ledande befattningar i näringslivet, möjlighet till erfarenhetsutbyte och en ökad kulturell kompetens. Projektet kan därmed också bidra till långsiktiga effekter som förändrade attityder och anställ- ningsmönster. Erfarenheter från IKF:s mentorprogram 2003–2010 visar att cirka hälften av alla adepter (kvinnor med utländsk bakgrund) har fått arbete, praktik eller startat eget företag med hjälp av program- met. Ett stort antal deltagare har även engagerat sig i föreningslivet, i fackliga eller politiska organisationer i samband med eller strax efter IKF:s mentorprogram. Arbete i sociala företag Arbetssökande med särskilda behov har i ökande utsträckning kunnat erbjudas arbete eller praktik i sociala företag. De sociala företagen är också ofta anordnare av sysselsättning för deltagare i sysselsättningsfasen av jobb- och utvecklingsgarantin. De sociala företagens möjligheter att erbjuda anpassade arbets- uppgifter i en stimulerande och stödjande miljö som passar arbetstagare med särskilda behov är väl kända. Arbetsförmedlingens samarbete med sociala företag sker både inom ramen för den löpande verksamheten och i form av särskilda projekt. I finns ett arbetsintegrerande socialt företag, Yalla Trappan, som drivs av en ideell förening med samma namn. Verksamheten startade som ett kommunalt projekt som medfinansierades av Europeiska socialfonden –2010 och är organiserat som ett arbetskooperativ. Syftet var att åstadkomma bra förut- sättningar för att träda in på arbetsmarknaden genom kompetens- utvecklande insatser och genom att skapa engagemang och del- aktighet. Målgruppen för projektet var arbetslösa som stod långt ifrån arbetsmarknaden och som saknade utbildning och yrkeserfarenhet både från och från sina respektive hemländer. Deltagarna hade bott i 15–utan att ha haft ett arbete. De flesta kunde läsa och skriva. Många hade haft långa sjukskrivnings- perioder på grund av både psykiska och fysiska problem. var sjukskrivningen nära noll bland de anställda. Det kan ha olika förklaringar, bl.a. kan känslan att ha en uppgift och att ingå i en arbetsgemenskap ha en positiv inverkan. En kvinna menade att Yalla Trappan var hennes medicin och att hon blev nervös när hon bara går hemma. driver Yalla Trappan ett café med frukost- och lunchservering och catering. Kooperativet har också en ateljé som tillverkar och säljer presentartiklar, samt utför olika sömnadsarbete. Den tredje verksamhetsgrenen är städuppdrag. Finansieringen utgörs av affärsverksamheten samt projektstöd. Yalla Trappan har tolv kvinnor anställda, varav alla utom en har Nystartsjobb. 4.9Nyanländas försörjning vid deltagande i insatser En nyanländ person som deltar i insatser kan huvudsakligen försörja sig på sex sätt. Många nyanlända har flera av nedanstående inkomstkällor . De sex försörjningsalternativen har dock delvis olika utformning och regelverk, och kan därför inte användas som försörjning vid deltagande i alla typer av insatser. Egen inkomst från arbete De olika statliga och kommunala ersättningarna är ofta villkorade med att mottagaren av ersättningen deltar i de anvisade insatserna. En nyanländ person som deltar i insatser kan även försörja sig genom egen inkomst från förvärvsarbete eller genom inkomst från anhörig. Den sistnämnda inkomstkällan är särskilt vanlig bland nyanlända som får uppehållstillstånd som anhörig till en person som inte är flykting eller skyddsbehövande. Dessa nyanlända saknar rätt till den statliga etableringsersättningen. Etableringsersättning är en statlig ersättning som betalas ut till flyktingmottagna personer vid aktivt deltagande i etableringsplanens aktiviteter. En nyanländ person som omfattas av etableringslagen (2010:197) kan således använda ersättningen för deltagande i alla insatser som kan ingå i en etableringsplan, såsom Arbetsförmed- lingens insatser och program, sfi, samhällsorientering och komvux (avsnitt 4.3.1). Etableringsersättningen är individuell, vilket innebär att den inte påverkas av övriga hushållsmedlemmars inkomster. är det dessutom möjligt att ha en obegränsad inkomst från extraarbete vid sidan av en etableringsplan på heltid utan att ersättningens storlek minskar. Därtill kan förvärvsarbete ingå som del i etableringsplanen. Etableringsersättning för den del av planen som utgör förvärvsarbete kan utgå . motsvarar etableringsersättningen per dag vid ett deltagande på heltid, vilket innebär i månaden.17 Vidare är ersättningen prestationsbaserad. Om en per- son endast deltar i insatser på halvtid minskar ersättningen med motsvarande. Flyktingmottagna som togs emot i en kommun innan etablerings- lagen trädde i kraft kan få en introduktions- ersättning. Introduktionsersättningen är en ersättning som kommunerna också har rätt att lämna till nyanlända personer som inte omfattas av flyktingmottagandet. Både ersättningens storlek och utformningen i övrigt bestäms av den enskilda kom- munen, och kan variera mellan olika kommuner. För deltagare i Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska pro- gram utgår enligt förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd en statlig ersättning i form av aktivitetsstöd. För den som är och inte har uppfyllt arbetsvillkoret för arbetslöshets- försäkringen utgår i stället utvecklingsersättning vid deltagande i 17 Beräkningen baseras /månad. Nyanlända med barn får ett etableringstillägg, som maximalt kan uppgå till . då etablerings- planen upprättas får den nyanlända en reducerad etableringsersättning motsvarande per dag. ett arbetsmarknadspolitiskt program. Stödet är tillgängligt enbart för dem som myndigheten anvisat till de olika programmen. I första hand omfattar programmen arbetsförberedande insatser som Arbetsförmedlingen själv är huvudman för. Vissa program, såsom förberedande utbildning, kan dock även rymma extern verksamhet. Aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen kan således fungera som försörjning för deltagare i sfi och komvux, under förutsättning att dessa studier bedrivs inom ramen för ett arbetsmarknads- politiskt program. Arbetsförmedlingen kan också, efter överens- kommelse med kommunen, anvisa deltagare i arbetsmarknadspolitiska program till kommunala insatser. I dessa fall kan aktivitetsstödet eller utvecklingsersättningen således betalas ut till nyanlända personer som deltar i en arbetsförberedande insats. Aktivitetsstöd kan beviljas deltagare i arbetsmarknadspolitiska program med vissa undantag. En person som inte är berättigad till arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring och som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin kan som mest få aktivitetsstöd . När de löpt ut hän- visas deltagaren till den försörjning som han eller hon hade innan aktivitetsstödet, vilket för många nyanlända är försörjningsstöd. Tidsbegränsningen medför att det finns en växande grupp personer inom jobb- och utvecklingsgarantins sysselsättningsfas som har för- sörjningsstöd i stället för aktivitetsstöd. Aktivitetsstödets storlek motsvarar ersättningen från a-kassan. Som mest kan och som lägst per dag före skatt betalas ut vid deltagande på heltid . En person som inte är berättigad till arbetslöshetsersättning får en grund- ersättning på per dag , vilket motsvarar före skatt. I denna grupp ingår ofta nyan- lända invandrare, som inte har arbetat i tillräckligt för att uppfylla arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen.18 Utveck- lingsersättningen uppgår till per dag, vilket motsvarar per månad.19 Utvecklingsersättningen är inte skatte- pliktig. 18För att uppfylla arbetsvillkoret måste den sökande under en ramtid före arbetslösheten ha haft förvärvsarbete och utfört arbetet per kalendermånad, eller haft förvärvsarbete under en samman- hängande tid av sex kalendermånader och utfört arbetet under var och en av dessa månader. 19För den som ännu inte har fyllt och som saknar slutbetyg från gymnasiet uppgår utvecklingsersättningen till per dag. Studiemedel består av dels ett statligt bidrag, dels ett lån och kan sökas av en person som studerar på folkhögskola, komvux eller gymnasiet från det år han eller hon fyller . Studiemedel kan även beviljas studerande på , vissa kompletterande utbildningar, högskolans basår samt andra eftergymnasiala utbild- ningar. För att ha rätt till studiemedel måste den studerande i regel ha permanent uppehållstillstånd (PUT). En person med tillfälligt uppehållstillstånd kan få studiemedel om han eller hon har barn med en svensk medborgare. Studiemedel kan även beviljas EU-medborgare som har uppehållsrätt och en varaktig anknytning till . Med varaktig anknytning menas arbete i under eller en tvåårig relation med en EU-medborgare bosatt i . Studiemedlet har samma totala storlek oavsett vilken utbildning den studerande deltar i. motsvarar studiemedlet för fyra veckors heltidsstudier.20 Förhållandet mellan bidrags- delen och lånedelen skiljer sig dock mellan olika utbildningar. För de flesta utbildningar utgör bidragsdelen av totalbeloppet. En person som studerar på grundskole- eller gymnasienivå kan dock få en högre bidragsdel från det år som han eller hon fyller 25 år.21 I dessa fall motsvarar bidragsdelen av studiemedlets totalbelopp. Det högre bidraget kan inte sökas av personer som läst på högskolenivå och klarat minst 120 högskolepoäng eller som har motsvarande utländsk utbildning. Liksom etableringsersättningen och aktivitetsstödet är studiemedlet prestationsbaserat. För att få studiemedel krävs att mottagaren studerar på minst halvtid. Studiemedel beviljas , vars längd delvis varierar beroende på den studerandes förkunskaper. Studer- ande som helt saknar grundskoleutbildning och som behöver färdig- hetsträning i att skriva, räkna och läsa kan som mest få studiemedel på grundskolenivå. Det kan jämföras med personer som har grundskoleutbildning, vilka som mest kan få studiemedel på grundläggande nivå. Studerande på gymnasie- nivå som saknar respektive har gymnasieutbildning kan beviljas studiemedel under . Eftergymnasiala studier kan som mest ge 240 veckors studiemedel. 20Studerande med barn kan få ett tilläggsbidrag på maximalt . 21Arbetslösa personer som är inskrivna i jobbgarantin för unga eller jobb- och utvecklingsgarantin och som påbörjar studier på grundskole- eller gymnasienivå /2012 kan också få det högre bidraget inom ramen för en tillfällig satsning på unga arbetslösa. Försörjningsstöd (i dagligt tal kallat socialbidrag) är en del av det ekonomiska bistånd som kommunerna enligt Socialtjänstlagen (2001:453) är skyldiga att ge personer som är bosatta i kommunen och som inte kan försörja sig själva eller kan få sin försörjning till- godosedd på annat sätt. Stödet är hushållsbaserat. Det betyder att kommunen bedömer en ansökan om försörjningsstöd utifrån hus- hållets samlade inkomster och utgifter. Försörjningsstöd kan både vara aktuellt för nyanlända hushåll som helt saknar andra inkomster, och för hushåll som inte når en skälig levnadsstandard med de andra inkomster som medlemmarna har.