sou · H0B358 · 2012-09-14 00:00:00 — Samarbetet var en följd av den kritik som riktat mot METavisi och uppmaningen att tidskriften behövde förbättra sin kvalitet, tillgänglighet och distribution. svenska och på finska är en fristående webbtidning som producerar nyheter på svenska och finska om händelser i svenska och finska , där webbtidningen har ett annat namn, . har funnits online och syftet är att få finska och svenska språken mer jämställda och öka intresset för vad som händer på andra sidan gränsen. drivs av entreprenören med hjälp av olika frilansmedarbetare, som kan uppdatera webbtidningen hemifrån. Gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska KARTLÄGGNING AV EXISTERANDE MEDIER Åsikter om media på meänkieli Syns man så finns man Ungdomar och media på meänkieli Media på meänkieli riktat mot unga Regeringen har tilldelat att i samråd med , STR-T, kartlägga om det finns ett intresse för ett gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska. finns ingen dagstidning på meänkieli. Rapporten innehåller en kartläggning av existerande medier på meänkieli. Dessutom finns en enskild del om media på meänkieli för ungdomar. Ungdomar vill höra, läsa och lära sig sitt minoritetsspråk. finns inget media för ungdomar riktat för just dem. Genom ratificering av europeiska stadga om landsdels- eller minoritetsspråk och ramkonvention om skydd för nationella minoriteter har finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska getts status som nationella minoritetsspråk. Finska, meänkieli och samiska har bland minoritetsspråken getts en särskild ställning eftersom de anses ha en historisk geografisk bas i . Detta innebär bl.a. att har åtagit sig att uppmuntra eller underlätta att minst en tidning grundas eller upprätthålls på dessa språk. Det finns en presstödsberättigad tidning i som ges ut på finska, men det finns ingen dagstidning på meänkieli eller samiska i . har åtagit sig att uppmuntra eller underlätta att minst en tidning grundas eller upprätthålls på bl.a. meänkieli och samiska. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en förstudie om förutsättningarna för gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska. Uppdraget ska genomföras i samråd med () i de delar som rör målgruppen tornedalingar. I uppdraget ingår bl.a. att: kartlägga existerande medier i , och som riktar sig till målgruppen samer och tornedalingar, kartlägga behovet och intresset av tidningar på meänkieli och samiska samt möjligheterna till gränsöverskridande samarbeten inom sådan verksamhet, undersöka möjligheterna till ökad tillgänglighet genom ny teknik, exempelvis elektronisk distribution, redovisa de ekonomiska förutsättningarna och lämna förslag till hur arbetet med att få till stånd gränsöverskridande tidningssamarbeten på meänkieli och samiska bör läggas upp Uppdraget ligger i linje med regeringens minioritetspolitiska strategi och ska ske i samråd med . Uppdraget ska redovisas till () . Eftersom det här inte är ett tidigare forskat område så finns det få källor jag som skribent kan använda mig av. Därför är merparten av fakta inhämtat via muntliga källor som arbetar med media på meänkieli. Rapportens syfte är att kartlägga existerande medier på meänkieli och att kartlägga behovet och intresset av tidningar på meänkieli samt möjligheter till gränsöverskridande tidningssamarbete. KARTLÄGGNING AV EXISTERANDE MEDIER Massmedier är de medier som når många människor, såsom TV, radio, tidningar och internet. Medier ska snabbt sprida nyheter och information till en stor mängd människor väldigt snabbt. (), radio (SR) och utbildningsradio (UR) har ett sändningstillstånd. finns ett radioprogram som produceras för . Programmet sänds på meänkieli från och heter Päiväntiima. Ansvarig utgivare för programmet är Programmets målgrupp är 50+ och sänds fyra gånger a . Päiväntiima är ett omtyckt program som innehåller både inslag från samhället, och nyheter på meänkieli. För programmet finns det fyra anställda, varav tre är fysiskt placerade i medan en medarbetare finns placerad i . Tre av dessa medarbetare är . Eftersom nästan hela redaktionen snart är pensionerade så behövs nya utbildade journalister, men är det inte så lätt att hittade utbildade journalister som dessutom kan meänkieli. Redaktionen för Päiväntiima sänder även Finnmix , programmets längd är . Programmet går ut på att lyssnare ringer in och gratulerar bekanta samt önskar sig en låt. Språken brukar variera mellan meänkieli, finska och svenska. Ofta relaterar många meänkieli med , vilket kan upplevas negativt. Mycket av innehållet i Päiväntiima" är från , ska språket spridas via radio måste även innehållet spegla ett större geografiskt område. Embryon till gränsöverskridande samarbete finns mellan redaktionerna för , YLE och NRK där redaktionerna använder varandra som resurser för olika typer av program. Detta är en självklarhet tack vare språkkunskapen. genomförde en specialsatsning för barnprogram på minoritetsspråken jiddisch, samiska, finska, och meänkieli . Programmet på meänkieli var uppdelat i fem program för barn med berättelser om märkliga, mystiska och magiska berättelser från det verkliga livet i , där fick bland annat barnen möta levande människor med övernaturliga gåvor. En ny omgång av program har sänts . Åsikter om media på meänkieli, , meänkieli-reporter, Vi som jobbar med media på meänkieli upplever att språket tas emot väldigt olika. En del uppskattar det till fullo medan det finns andra som anser det lite "larvigt" att överhuvudtaget hålla på att svamla om att det här skulle vara ett eget språk. Det är en ständig jakt att hitta personer som talar meänkieli och är villiga att tala i radion på meänkieli även om de har kunskap och i vardagen talar språket. Eftersom så få unga talar meänkieli är det extra svårt att hitta ungdomar till programmen. Språket kan överleva, men ska det göra det måste räddningsarbetet börja på en gång. Skolornas roll är mycket viktig. Barnen måste få komma i kontakt med språket och börja använda det både muntligt och skriftligt. Språkets status måste också höjas. Det ska vara en merit i CV att kunna minoritetsspråk och borde också vara ett löneargument. Min egna uppfattning är också den att kommuner och offentliga myndigheter borde prioritera språkkunniga vid anställningar. Om inte något av detta görs kommer nog språket förmodligen tyna bort och dö ut. Det krävs också politiska insatser, beslutsfattare måste i varje läge värna om språket. Mediafrågan är jag lite kluven inför. Visst skulle det vara önskvärt med media för unga på meänkieli men varifrån kommer skribenterna och reportrar om de inte skolats i språket. Etermedia är nog det som gäller och vi borde få in ungdomsprogram och egen TV-tid på meänkieli, precis som samerna har. För tillfället finns ingen dagstidning på meänkieli, vilket är en stor brist. Det som kan konstateras är i alla fall att det finns ett behov att ha en dagstidning på minoritetsspråket meänkieli. Tidningen skulle kunna vara upplagd på liknande sätt som , där halva tidningen är på finska. I en ny dagstidning på meänkieli skulle hälften kunna vara översatt till svenska. Chefredaktör och ansvarig utgivare för uttalar sig om meänkielis synlighet i : skriver krönika på meänkieli (de vill säga en gång ). En begränsning när det gäller att producera nyheter på meänkieli är att det finns få personer som är både journalister och meänkieli-kunniga i så hög grad att det räcker för att utöva skriftspråk. Intresset är starkt i vissa grupper, men antalet och storleken på dessa grupper är svåra att bedöma. Klart är dock att det är svårt att locka annonsörer, alltså finansiering, för nyhetsmedier på minoritetsspråk. Ansvarig utgivare på NSD uttalar sig om media på meänkieli: Har tanken någonsin slagit dig att ha delar av NSD på meänkieli? Ja, jag har umgåtts med tanken. Problemet är att jag som ansvarig utgivare måste kunna läsa och förstå språket för att kunna utöva mitt utgivarskap. Det är en fråga som skulle gå att lösa. Skulle du vara intresserad av t.ex. en krönika på meänkieli? Ja, jag har umgåtts med tanken. Problemet är att jag som ansvarig utgivare måste kunna läsa och förstå språket för att kunna utöva mitt utgivarskap. Där är frågan mer svårlöst. Det finns en tidskrift som heter är tvåspråkigt, både meänkieli och svenska. Tidningen arbetar för att bevara kulturen och språket. Kulturen är tornedalsk och språket är meänkieli. Tidningen finns i en gång . Metavisi är en tidning för meänkielitalare, tornedalingar och STR-T medlemmar. Tidningen ska belysa nyheter och händelser som berör meänkielitalande, tidningens innehåll är på meänkieli och svenska. Just nyhetsdelen behöver utvecklas, säger verksamhetsledaren . Tidningen trycks och distribueras med , antalet nummer 2011 är sex till antalet och den totala tryckta upplagan är ca 6000 för varje utgåva. Tidningen finns också tillgänglig via webben på och STR-Ts hemsida. Tidningen har förändrats sedan starten . Den nya och mer moderna tidningen omfattar fyra sidor istället för 32, den har en tätare utgivning från tidigare kvartalsvis och har gått från att vara av magasinsformat till tabloidformat. Tidningen har en mer effektiviserad produktion, de fasta kostnaderna har minimerats och produkten är under utveckling. METavisi produceras av en frilansjournalist och verksamhetsledaren , enstaka artiklar köps in vid behov. Frilansjournalistens arbete kan jämföras med en 25 procentig tjänst. Finansieringen sker via prenumeration och periodisk tidskriftsstöd á från . Målgruppen är framförallt meänkielitalare och myndigheter, åldern på läsarstrukturen är 50+, men verksamhetsledaren börjar se en generationsväxling bland de som läser METavisi. Ett intressantare innehåll och en annan formgivning samt distribution krävs för att attrahera en yngre målgrupp. Exempelvis är inte unga människor generellt sett intresserade av att läsa om forskning. STR-T genomför en undersökning där medlemmar och prenumeranter får ge sina åsikter kring sina upplevelser av tidningen och om den ska förändras. Hinder som STR-T upplever är framförallt av resurskaraktär, både ekonomiska och personella. Bland annat finns det inte nog många yngre skribenter som kan ta på sig uppgiften att skriva artiklar. är en fristående webbtidning som producerar nyheter på svenska och finska om händelser i svenska och finska . har funnits online och drivs av entreprenören Ruijan är en nyhetstidning etablerad 1995 för kvener, norskfinnar och finländare i . Tidningen är trespråkig – norska, kvenska och finska. Även meänkieli och svenska förekommer i en del artiklar. Fördelningen av språken är i genomsnitt norska, kvenska och finska. Redaktionen består av en journalist som också är redaktör. Tidningen utges och prenumeranter återfinns framförallt i , och . Ägare till Ruijan Kaikuu är Nordavis och . På SVT sänds ett barnprogram vid namn Fieteri och ett vuxenprogram vid namn Kexi. I produktionen av Fieteri och Kexi finns det två halvtidsanställningar. Programtid Fieteri: 10 gånger /år. Programtid Kexi: 3 gånger /år. Följande uppgifter har lämnat som är redaktör för . Han säger att tittarna varit väldigt positivt inställda till barnprogrammen. Redaktionen brukar få förfrågningar när programmen sänds, och om man kan köpa en cd med alla program. Barn och föräldrar brukar visa sin uppskattning. Redaktionen ser att det är fler som kollar på deras program än antalet meänkielitalare, vilket tyder på att även svensktalande följer programmen. Trots att programmet fått mycket beröm så skulle redaktionen vilja producera program för ungdomar, men just den åldersgruppen är i vanliga fall också är svår att tillfredställa därför valde de att göra program för barn och vuxna. SVT uppnår kraven i sändningstillstånd. De produceras alltså nog mycket program på meänkieli, när man ser på kraven. Men menar att det kanske är kraven som måste höjas. Det vill säga att kravet skulle vara att sända mer program på meänkieli. och producerar det som beställs. Skulle de få fler beställningar på program så skulle de givetvis göra fler program säger han. menar att man måste definiera vad ett behov är. Ingen dör utan dessa program. Men många skulle uppskatta dem. Gruppen kanske inte är väldigt stor, men de som faktiskt påverkas av besluten har det betydelse för. I Fieteri används lokala ungdomar och barn till programmen, att hitta dessa personer är inte lika lätt. är det inte så många som kan meänkieli, som är unga och har en historia att berätta. Störst chans att hitta lämplig rollfigur är i menar . Syns man så finns man Det är samma med media på meänkieli. Får unga höra, se eller läsa något på meänkieli så upplevs det som accepterat, säger . Drömmen för som är familjefar, redaktör och meänkielitalare att: Det skulle finnas barnprogram på meänkieli . Det skulle finnas en redaktion på minst tio personer som tillsammans producerar tv på meänkieli. Få jobba med något som pågår . Bli en kreativ massa. Blanda kompetenta personer. Sända och producera olika typer av program. Få tittare som får se bra program. Att de inte bara kollar just för att det är på meänkieli. Embryo till gränsöverskridande samarbete mellan redaktioner kan skönjas då de program som SVT producerar på meänkieli har underställts den samiska redaktionen i . Avsikten är att programmen på meänkieli ska få nya ideer från den samiska TV;n, som också gjorts i en nyare form. Ungdomar och media på meänkieli Det här kapitlet kommer att bygga mycket på mina egna åsikter vad gäller attityden hos unga och meänkieli. Jag pluggar själv till journalist och mitt egna journalistiska tänkande angående språkets överlevnad kan komma att synas i detta kapitel. Eftersom jag jobbat med den här typen av frågor känner jag att jag har något att tillföra forskningen. Medier på meänkieli riktat mot unga finns ingen media på meänkieli riktad till ungdomar. Och för att förstå att ett språk dör utan unga behöver man inte vara ett geni för att förstå. Jag tror inte många unga lär sig att förstå att meänkieli är ett språk som ska användas även av dem. Media i samhället ger i alla fall inte de signalerna. Media, tror jag som studerar till journalist, kan vara ett riktigt bra sätt att nå de unga i samhället, framförallt i . Tornedalingar brukar i vissa sammanhang ta mer tid på sig vad gäller utveckling, kan jag personligen uppleva. Speciellt vad det gäller möjligheten att använda sitt minoritetsspråk. Och i detta fall tycker jag det är mycket märkligt att det fått gå så långt. Givetvis ska meänkieli även vara till för unga. Många ungdomar ser det som sitt tornedalsarv som de är stolta över. Men visst är det svårt att använda språket om det inte blir accepterat i samhället. Hade det varit accepterat så hade det funnits radio, tv och tidningar på språket för ungdomarna. Det finns ett gammalt tankesätt som lever kvar hos många äldre. Många fick inte prata finska eller meänkieli i sin ungdom, för att det då ansågs som ett så kallat fult språk. Därför är det många föräldrar som inte lärt/lär sina barn språket. Det är väl i det stadiet det är i . Många har hört sina föräldrar och far- och morföräldrar prata språket. Så de brukar förstå det mesta, men har kanske svårt att själv uttrycka sig. Därför är det nu ett måste att lyfta självförtroendet hos unga i , och peppa dem till att förstå att meänkieli inte är ett förbjudet språk. är det ett minoritetsspråk och ska inte vara något att skämmas över. I mina tidigare erfarenheter som journalist har jag upptäckt en trend. Många som är mellan ungefär förstår inte riktigt än vilken rikedom det är att kunna språket. I den åldern gäller det att vara som alla andra. Och när de sedan tar studenten och måste stå på sina egna ben så händer något. Då ångrar många att de inte lärt sig språket. Eller att de som ändå haft det i sin barndom, och kan det som vuxen är stolt över det och förstår då vilken rikedom det är. Jag kan ta mig själv som exempel. Min barndom har varit naturligt tvåspråkig, som jag brukar kalla det. Som i många andra familjer kommer min mamma från finska sidan och pappa från svenska. är jag en 20-årig journaliststudent som har meänkieli att tacka för otroligt mycket. på högstadiet i hamnade jag av en slump på i . Det var först då jag förstod. Meänkieli är en del av mig. vill jag kunna vara den som kan inspirera unga och visa vilken förtur jag har haft bara för att jag kunnat språket. Och jag tror definitivt att framtiden ligger i händerna på oss unga vad gäller överlevnaden av språket. på i så har jag fått jobba mycket med ungdomsprojekt, givetvis på meänkieli. Jag sände olika radioprogram riktat till unga. Mot min stora förvåning så blev de mycket väl mottagna. Många pratade om programmen och tyckte nästan det var coolt. Meänkieli var kanske inte bara för mossiga gamla människor. Utan det kunde vara som vilket annat språk som helst. Min personliga mening är att allt handlar om hur man framställer något. Är det en ung person som driver fram ungdomsprojekt så vet den personen lite bättre vad som går hem hos unga. Och just radio är ett sätt för de flesta att bygga på sig kunskap. I början förstår man ord. Sedan början man förstå sammanhang. Och resten går ganska snabbt. Är det upplagt lättsamt och roligt så tror jag att ungdomar uppskattar det. Att gå runt med pekpinnen och ta fram alla fel är helt fel väg att gå. Därför tyckte jag att det var ytterst viktigt att få fram vad unga tycker . Vad vill de? Bryr de sig eller har de bara gett upp? Är meänkieli bannlyst i deras liv? Hur tänker de? I en begränsad undersökning (enligt bifogad bilaga Enkätfrågor) på Gränsälvsgymnasiet i fick jag reda på följande. 82 enkätsvar ligger till grund för mina slutsatser, liknade resultat tror jag man skulle få även i och . 41 stycken, det vill säga , av de ungdomar mellan som svarade på enkäten kan meänkieli. Vissa i den bemärkelsen att de skulle förstå till exempel ett radio- eller tvprogram på språket. Men de flesta har svarat att det är svårare att läsa på meänkieli. Men ett fåtal önskade sig även en ungdomstidning på meänkieli. Av dessa 41 stycken så var det 9 stycken, alltså som inte ville lyssna på ett ungdomsprogram på meänkieli om det skulle börja sändas. Bara av den anledningen att de inte lyssnar på radio. Och vad gäller unga och användning av radio så är den dålig. Kanske skulle man istället ha appar, i smartphones, så att de själva får lyssna när de vill, eller på webben. Att passa då programmet sänds verkade vara ett problem hos majoriteten av ungdomarna. Och de resterande kunde inte språket. Trots sina brister i språket så ville 13 stycken, alltså av dem ändå lyssna på ungdomsradio på meänkieli. En del ville lära sig språket. Medan andra gav förslag på att delar av programmet kanske kunde vara på svenska eller engelska. Så att de kan förstå delar och möjligen även lära sig meänkieli. Sedan var en ytterligare dragningskraft om programledare var från trakterna som förstod hur ett litet samhälle fungerar, och vad som intresserar unga. Ämnen som ungdomarna har föreslagit för ungdomsmedia på meänkieli är följande: Något som berör unga Lokalt, om och byar runtom Skvaller och mode Aktualiteter bland unga och ungdomsfrågor och problem Ungdomsmusik Kultur, bland annat om tornedalingar och samer Sport Nyheter, lokalt, inrikes och världen Om ungas vardagsproblem Språkskola Resor, om människor i andra länder Aktuella samhällsfrågor Andra citat som bör komma fram är följande: -Vad skulle du vilja tas upp i medlia på meänkieli? (tv, radio och tidning) 1.Det skulle vara roligt med något som riktar sig mot ungdomar, kvinna . Intressant fakta, kanske tidning för ungdomar hade varit rätt bra, även fast det är svårare att läsa, kvinna . 3.Jag vet inte riktigt. Kanske någon slags radio- eller tvprogram. Det är så svårt att läsa på finska. Vad som händer i samhället och världen. 4.Blanda olika språk. Så som meänkieli, svenska eller engelska. Frågor som berör oss och är aktuellt, kvinna . 5.Jag vet inte riktigt. Men typ bara nå serier eller liknande så man kan lära sig mer, kvinna . 6.Lokala frågor som rör saker och ting som försiggår i byarna, man . 7.Jag har inte funderat på det men tv och radio, man . 8.Vardagliga saker, det som tas upp på svenska, kvinna . I en samlad bedömning efter att gått igenom enkäterna är min mening mycket positiv. De gladde mig speciellt mycket att det var så pass många som kunde tänka sig att lyssna på radioprogram om det sändes ungdomsprogram på meänkieli. Jag tror att man som producent av media måste tänka nytt. Media måste anpassas efter dem som lyssnar. Det måste finnas på webben, eller helst något ännu mer smidigt. Så att det kan lyssnas (om det gäller radio) när det passar dem själva. Sedan tror jag det behövs unga förebilder som kan bevisa att det är ett språk de haft nytta av att kunna. Förebilder kan vara till exempel eller kanske mig själv som verkligen behövt mitt språk. Det jag har kommit fram till är att det finns ett intresse för media på meänkieli. Viktigaste fokuset bör vara de ungas konsumtion av media om språket ska leva vidare, därför föreslår jag att det omgående tillsätts en utredning som kartlägger unga människors konsumtion av media för att språket meänkieli ska leva vidare. , ansvarig utgivare vid Gränsälvsgymnasiet, , reporter , Päiväntiima , verksamhetsledare och redaktionsgruppen för Metavisi Ruijan , , , chefredaktör och ansvarig utgivare 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2.Framtidens högkostnadsskydd i vården. 3.Skatteincitament för riskkapital. 4.Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. 6.Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. 7.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 8.Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. 9.Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. 10.Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. 12.Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. 13.En sammanhållen svensk polis. 14.Ekonomiskt värde och samhällsnytta –förslag till en ny statlig ägarförvaltning. 15.Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. 16.Att angöra en kulturbrygga – för stöd till nyskapande kultur. 17.Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. 18.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. –den mjuka infrastrukturen på väg. 19.Nationella patent på engelska? 20.Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. 21.Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. 22.Mål för rovdjuren. 23.Mindre våld för pengarna. –riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. 25.Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. 26.En ny brottsskadelag. –en utvecklad flygtrafiktjänst. 28.Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. 29.Sveriges möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. 31.Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet. 33.Gör det enklare! 34.Nya påföljder + kort presentation. 35.Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. 36.Registerdata för forskning. 37.Kulturmiljöarbete i en ny tid. 38.Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö. 39.Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. 40.Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. 41.Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar iförordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. – ett framtida konsumentstöd. 44.Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. 45.Kvinnor och barn i rättens gränsland. Tydliga regler och effektiv tillsyn.