sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — En sådan begränsad lagstadgad flytträtt som är aktuell torde inte heller i någon märkbar omfattning försämra förutsätt- ningarna för att även fortsättningsvis förhandla fram gynnsamma kollektiva lösningar. Det bör dock uppmärksammas att det här är fråga om förslag på tvingande lagstiftning som får till följd att vissa bestämmelser som är huvudalternativ enligt kollektivavtal och som reglerar styrning av utbetalning av pension och försäkringsform inte längre blir gällande när det gäller dessa fribrev. Utredningen föreslår som nämnts i sammanhanget ändringar i skattelagstiftningen för att säkerställa att inte några onödiga hinder för flytt ställs upp. Sett ur arbetsgivarens eller snarare kollektivavtalsparternas intresse kan en rätt att flytta ett fribrev utanför en upphandlad krets av försäkringsföretag eller från ett valt försäkringsföretag till ett icke- valbart sådant undergräva möjligheten att skapa bra förutsättningar för en god tjänstepensionslösning. En sådan rätt kan nämligen medföra att individen gör ett mindre lämpligt val, dvs. väljer att flytta sitt pensionskapital till dyrare eller på annat sätt avvikande lösningar, vilket kan leda till sämre pension. Genom att kollektiv- avtalsparterna har fått friheten att utforma hur tjänstepensionerna kan utformas, i stället för att det regleras i lag, motsvaras denna frihet av ett ansvar att säkerställa informationen om de valda tjänstepensionslösningarna. Den valfrihet som parterna har varit drivande till att införa förutsätter att individen har rätt förutsätt- ningar för att välja. Valfrihet, inklusive flytträtt, är alltså något som parterna själva redan har ett ansvar för att hantera. Med detta i åtanke kan denna kategori tjänstepensionsavtal även sättas in i ett större sammanhang, nämligen som en del av det grundläggande pensionsskyddet. Skulle inte utredningens förslag genomföras i denna del kvarstår dock problemet. Alternativet till utredningens förslag i denna del är att kollektivavtalsparterna inför en övergripande flytträtt för fri- brev, oberoende av kollektivavtalsområde, med tillräckliga krav på information om vad en flytt kan innebära för individen. Även en sådan lösning möjliggörs genom de ändringar i skattelagstiftningen som föreslås av utredningen. 15.1Övergångsfrågor om överskottshantering och anknutna förslag Förslag och bedömning: De förslagna bestämmelserna om överskottshantering samt övergång till vinstutdelning och jämförbara företagsändringar ska träda i kraft . Reglerna bör sättas ikraft då för att möjliggöra förberedelser till nya överskottsregler genom ändringar av bl.a. bolagsordning eller stadgar. Sådana ändringar ska börja tillämpas . Förslagen om förbättrad insyn och inflytande för försäkringstagare och försäkrade med anspråk på överskott i hybridbolag ska träda ikraft och börja tillämpas som föreslagna bestämmelser om överskottshantering. Skälen för förslaget och bedömningen: Huvudförslaget kräver en anpassningstid för försäkringsföretag och myndigheter om åtminst- one . Det förutsätter ändringar i livförsäkringsföretagens avtal och bolagsordningar eller stadgar. Det senare kräver godkännande av och registreringsåtgärder. Utredningen före- slår därför att bestämmelserna ska börja tillämpas först . Reglerna bör dock sättas ikraft innan de ska börja tillämpas. Skälet för detta är att möjliggöra förberedelser genom ändringar av bolagsordning eller stadgar som kan börja tillämpas från och med nästföljande räkenskapsår. Dessa är en grund för kompletterande regler i överskottsriktlinjer som bör kunna tas fram för att börja tillämpas tillsammans med reglerna i den nya bolagsordningen eller stadgarna . Även övriga föreslagna ändringar om anpassningar av försäkringsavtal, m.m. har ett sådant samband med tillämpningen av nya överskottsregler eller med varandra att även sådana bestäm- melser ska börja tillämpas från och med sistnämnda dag. Fram till dess bör företaget tillämpa äldre bestämmelser om överskotts- hanteringen. Enligt vår mening bör företag ges möjligheter att samordna ändringarna med nya solvens- och redovisningsregler. De nämnda regelsystemen bör helst kunna få förberedas och införas i ett företag, eftersom reglerna kan påverka varandra och vårt förslag till överskottsregler har beaktat solvens II-förslagen och nya redo- visningsregler för försäkringsavtal. Det finns emellertid enligt vår bedömning ingenting som hindrar att utredningens huvudförslag genomförs före solvens II-reglerna. Vårt förslag är i princip inte heller beroende av vilka solvens- och redovisningsregler som gäller för företaget, utan kan genomföras även med nuvarande solvens- och redovisningsreglering. Utredningen föreslår också en rad åtgärder för en förbättrad insyn och inflytande för försäkringstagare och försäkrade med anspråk på överskott i hybridbolag (se avsnitt 7). Förslagen där är en del av ett större paket som syftar till ett förbättrat skydd för anspråk på överskott i form av riskkapital för försäkringstagare och försäkrade i hybridbolag. Förslagen i avsnitt 7 kräver dessutom utveckling av rutiner för att kalla och underrätta nämnda personer samt inte minst olika förberedelser för att hålla stämmor där för- säkringstagare ska ha möjligheter att närvara. Bestämmelserna är också samordnade lagtekniskt. Mot denna bakgrund bör dessa förslag träda ikraft och börja tillämpas som föreslagna bestämmelser om överskottshantering. Även förslaget om införande av överskottshantering enligt FL för ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar som får dela ut vinst (optionen) kräver en anpassningstid om åtminstone . Även i detta fall bör ändringar i solvensreglerna helst kunna förberedas och införas i ett företag, eftersom reglerna kan påverka varandra. En överskottshantering enligt optionen är inte beroende av vilka solvens- och redovisningsregler som gäller för företaget, om inte företagets överskotthantering i det enskilda företaget villkoras av tillämpade solvensregler eller redovisningsregler, t.ex. genom att fördelningen av överskott mellan försäkringstagarna är direkt kopplad till innehållet i vissa Vårt förslag om optionen bör, på samma sätt som huvudförslaget, kunna införas även om inte nya solvensregler har införts. Slutsatsen blir att ikraftträdande- och övergångs- bestämmelserna i denna del bör sammanfalla med ikraftträdandet av utredningens huvudförslag. Ett hybridbolag kan övergå till en överskottshantering enligt huvudförslaget utan att ombildas till ett ömsesidigt livför- säkringsbolag eller livförsäkringsförening. Hybridbolag kan även ombildas till ett ömsesidigt försäkringsbolag eller förening eller 2014 och då tillämpa huvudförslaget i den nya företags- formen. Ett hybridbolags ombildning till ömsesidigt livförsäkrings- bolag eller livförsäkringsförening bör även kunna inriktas direkt mot att tillämpa optionen och överskottsreglerna enligt FL efter ombildningen. Våra föreslag hindrar inte heller ett ömsesidigt livförsäkringsbolag eller livförsäkringsförening att förbereda en övergång till optionen utan att först behöva tillämpa huvudförslaget. Vad som anförts bedöms alltså möjligt med de ikraftträdande- och övergångsregler som tidigare föreslagits. Vi finner inga bärande skäl för att förhindra detta eller ens förtydliga angivna förhållanden i övergångsreglerna. 15.1.2Särskilt om övergångsregler till nya kapitalanskaffningsregler Bedömning och förslag: Våra förslag till ändringar i reglerna om externt villkorat riskkapital kräver inga särskilda övergångsregler. Att företagens bolagsordningar är förenliga med nya bestämmelser om kapitalanskaffning kan bevakas av i sam- band med intagande av grundläggande överskottsregler i bolags- ordningen eller stadgarna. Utredningens förslag att möjliggöra ägarinsatser i ömsesidiga försäkringsbolag och försäkringsföreningar kräver inte heller några särskilda övergångsregler. Intagande och ändringar av regler om sådana insatser i bolagsordningen eller stadgarna ska godkännas av på samma sätt som andra motsvarande ändringar. Skälen för bedömningen och förslaget: Utredningen har övervägt om våra förslag till nya bestämmelser för anskaffning av externt villkorat riskkapital kräver övergångsregler. Vi gör här följande bedömning. Visserligen innebär våra förslag begränsningar av vilka former för upptagande av extern riskkapital ett företag får använda. Sam- tidigt slopas vissa begränsningar för tillgängliga finansierings- former, så att dessa i en viss företagsform kan användas på i allt väsentligt samma sätt som de borttagna. För att ta ett exempel; om ett ömsesidigt försäkringsbolag skulle ha tagit emot ett vinst- andelslån med rätt till vinst av resultatet upp till viss nivå, kan det ersättas av ett garantikapital där räntan bestäms till samma nivå, men där utbetalningarna av räntan är beroende av resultatet. Mot bakgrund av detta anser utredningen att det inte behövs några övergångsbestämmelser till ändringar i kapitalanskaffnings- reglerna. Detta innebär att parterna själva kommer att behöva ändra formen och villkoren för externa kapitalinsatser så att de är för- enliga med en ny lagstiftning om tillåtna finansieringsformer. I vissa fall kan bolagsordningen eller stadgarna behöva ändras för att anpassas till ny lagstiftning om externt villkorat riskkapital. En sådan ändring kan exempelvis gälla ersättande av villkor om vinst- utdelning på garantikapital med regler om ränta. Att livförsäkrings- företags bolagsordning eller stadgar är förenliga med lag i detta avseende kan och bör bevakas av i samband med att företagets grundläggande överskottsregler tas in där och sänds in till inspektionen för godkännande (se utredningens förslag i föregående avsnitt). Det behövs därför ingen särskild bestäm- melse om att bolagsordningen eller stadgarna ska ändras, så att det dessa överensstämmer med våra förslag om ändringar av olika finansieringsformer. Utredningen har föreslagit att bolagsordningar och stadgar för hybridbolag, ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkrings- föreningar alltid ska ange om företaget inte får dela ut vinst respektive får dela ut vinst, vilket får omhändertas av i samband med ändringar av bolagsordningar och stadgar . I det senare fallet, dvs. om företaget avser att dela ut vinst, får bolagsordningen endast godkännas och registreras om bestäm- melserna i den nya lagstiftningen uppfylls. Företaget måste då bl.a. ta in ytterligare villkor i bolagsordningen eller stadgarna om ägar- kapital. Sådana frågor behandlas dock inte här utan i avsnittet om en överskottshantering enligt FL (se avsnitt 5.5.) och en övergång till vinstutdelning i ömsesidiga livförsäkringsbolag och livför- säkringsföreningar (se avsnitt 5.5). Enligt föreslagna övergångsbestämmelser ska de nya bestäm- melser som vi föreslår visserligen inte tillämpas förrän De ska emellertid träda ikraft . Detta innebär tillräckliga garantier för att inte nya finansieringsformer som är oförenliga med våra förslag ska nyemitteras utan att parterna beaktar de förändringar som ska börja tillämpas . Genom att i avtalen beakta såväl tillämpliga regler som kommande regler bör ett liv- försäkringsföretags finansieringsbehov kunna tillgodoses väl även under övergångsåret. Utredningen ser alltså inte något behov av särskilda övergångsregler om detta. Förslag: Bestämmelserna om flytträtt i FAL ska träda ikraft . Äldre rätt ska dock gälla för äldre försäkringar, alltså försäkringar som har meddelats före ikraftträdandet, om de inte har förnyats därefter. Detta innebär bl.a. att den flytträtt som gäller för individuella förmånsbestämda tjänste- pensionsförsäkringar även fortsättningsvis kommer att gälla för äldre försäkringar av denna art. Bestämmelserna ska gälla retro- aktivt vid flytt av värdet av privata pensioner samt vid överföring av värdet i premiebestämda tjänstepensionsförsäkringar – såväl individuella som kollektivavtalade – där premiebetalningen har upp- hört till följd av att anställningen har avslutats eller där för- säkringstagaren har upphört att existera eller har avlidit. Bestämmelserna om flyttvärde och flyttavgifter i FRL ska gälla retroaktivt på flytt av värdet av äldre avtal om privata pensioner och äldre individuella premiebestämda tjänstepensionsförsäkringar där premiebetalningen har upphört till följd av att anställningen har avslutats eller där försäkringstagaren har upphört att existera eller har avlidit. Dessa bestämmelser tillämpas även retroaktivt för äldre individuella förmånsbestämda tjänstepensionsförsäkringar. Det- samma ska gälla för kollektivavtalad premiebestämd tjänste- pensionsförsäkring, där premiebetalningen har upphört till följd av att anställningen har avslutats eller där försäkringstagaren har upphört att existera eller har avlidit. Skälen för förslaget: Bestämmelserna om flytträtt i FAL ska träda ikraft . Det är lämpligt att dessa regler träder ikraft som de nya reglerna om överskottshantering. Detta eftersom de grunder som används för den löpande fördelningen av överskott även bör tillämpas vid bestämmandet av vilket värde som ska flyttas från det ömsesidigt verkande för- säkringsföretaget. Det kommer även i övrigt att krävs en anpass- ningstid för försäkringsföretag och andra berörda aktörer när det gäller flytträttsförslaget. Äldre rätt ska dock gälla för äldre försäkringar, alltså för- säkringar som har meddelats före ikraftträdandet, om de inte har förnyats därefter. Detta innebär bl.a. att den flytträtt som gäller för individuella förmånsbestämda tjänste- pensionsförsäkringar även fortsättningsvis kommer att gälla för äldre försäkringar av denna art. Bestämmelserna ska även gälla retro- aktivt vid flytt av värdet av privata pensioner samt vid överföring av värdet i premiebestämda tjänstepensionsförsäkringar – såväl individu- ella som kollektivavtalade – där premiebetalningen har upphört till följd av att anställningen har avslutats eller där försäkringstagaren har upphört att existera eller har avlidit. Bestämmelserna om flyttvärde och flyttavgifter i FRL bör gälla retroaktivt för äldre individuella förmånsbestämda tjänstepensions- försäkringar. Dessa bestämmelser bör tillämpas retroaktivt även på flytt av värdet av äldre avtal om privata pensioner och äldre individu- ella premiebestämda tjänstepensionsförsäkringar där premiebetal- ningen har upphört till följd av att anställningen har avslutats eller där försäkringstagaren har upphört att existera eller har avlidit. Det är nämligen viktigt att det görs en enhetlig bedömning av flyttvärde och flyttavgifter vid tillämpningen av bestämmelserna om lag- stadgad flytträtt. Bestämmelserna som reglerar detta i FRL bör således gälla retroaktivt för dessa försäkringar. Detsamma bör gälla för kollektivavtalad premiebestämd tjänstepensionsförsäkring, där premiebetalningen har upphört till följd av att anställningen har avslutats eller där försäkringstagaren har upphört att existera eller har avlidit. 16 Konsekvenser av förslagen 16.1Allmänt om förslagens konsekvenser 16.1.1Förslagen och deras inbördes beroenden I enlighet med kommittédirektivet omfattar utredningens förslag följande fyra områden; en utvidgad lagstadgad flytträtt en förbättrad överskottshantering i ömsesidigt verkande liv- försäkringsföretag en tydligare reglering av övergången till vinstutdelning (om- bildning) i livförsäkringsföretag ökad insyn och inflytande för försäkringstagare i livförsäkr- ingsaktiebolag som inte får dela ut vinst (hybridbolag). Utredningens förslag syftar till att förbättra förutsättningarna för försäkringsföretagen att hantera de intressekonflikter som före- kommer inom livförsäkringsverksamhet så att konsumentskyddet för försäkringstagare och försäkrade förbättras. När ett försäkr- ingsavtal tecknas medför det att man, inom vissa ramar, som kund delar och utjämnar risker med andra inom ett försäkringskollektiv. Försäkringsavtal kan sträcka sig över – ett pensions- sparande kan vara – vilket även innebär att man kan utjämna risker över tiden. Det medför att olika intressen mellan försäkringstagare kan behöva balanseras av företaget. En annan form av intressekonflikt är den som kan uppstå mellan ägaren till ett hybridbolag och dess försäkringstagare, som står för företagets riskkapital. Det kan också finnas risk, framförallt inom ömsesidigt verkande företag, att ledande befattningshavare sätter sina egna intressen före försäkringstagarnas bästa (risken för tjänste- mannastyre). Utredningens förslag kan därför ses som verktyg för att hantera dessa intressekonflikter och därmed stärka försäkrings- tagarnas ställning som företagen kan upprätthålla en effektiv företagsstyrning. Det finns beroenden och länkar mellan utredningens fyra områden. Det innebär att konsekvensanalysen måste hantera såväl konsekvenser inom varje delområde som den sammanvägda effekten av utredningens förslag. Utredningen lämnar en mängd detaljförslag inom de fyra områdena, alltifrån regler för försäkr- ingsavtal till bestämmelser för årsredovisningen. Nämnda aspekter innebär inte bara att det är svårt att beloppsmässigt kvantifiera de samlade konsekvenserna av våra förslag för olika företag. De kon- sekvenser som utredningen identifierar inom varje område blir dessutom beroende av om och hur övriga förslag genomförs. Framför allt är förslagen om överskottshanteringen och hur väl de nya överskottsreglerna i FRL införlivas i praktiken av grund- läggande betydelse för övriga förslag. Utredningens bedömning att förslagen om utökad insyn och inflytande för försäkringstagarna i hybridbolag förstärker försäkr- ingstagarnas skydd är exempelvis beroende av ett genomförande av förslaget om överskottshantering som tydliggör hur dessa hybrid- bolag ska skilja mellan försäkringsfordringar och anspråk på över- skott. För att en ökad insyn och inflytande ska vara något värt är det nämligen väsentligt att försäkringstagarna kan förstå vilka beslut om överskott som berör dem. Ett annat exempel är utredningens förslag till reglering av bestämmande av återköps- och flyttvärde. Det förutsätter exempel- vis att livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst ska upprätta en ny form av riktlinjer för överskottshanteringen som ett komple- ment till regler om överskott i bolagsordningen eller stadgarna. För att riktlinjerna ska fylla sitt syfte vid beräkningen av återköps- och flyttvärde samt i övrig ha bedömda fördelar för försäkringstagarna, krävs i sin tur att berörda företag och i sin till- syn lägger stor vikt vid att företagets riktlinjer är aktuella och relevanta. I annat fall riskerar man att förslaget till nya riktlinjer blir en administrativ börda för företagen. Utredningens förslag utgår från att och kommer att ha tillräckliga resurser och väljer att prioritera tillsynen av det förstärkta försäkringstagarskyddet som utredningens förslag innebär. Detta gäller både företagens över- skottshantering och de avtalsvillkor som införs på grund av en utvidgad flytträtt, men även den nya information som ska lämnas. Mot denna bakgrund och med hänsyn till vår närmare analys av konsekvenserna på de fyra områdena gör utredningen först följande mer allmän samlad bedömning av våra förslag i konsekvens- hänseende, därefter följer en mer grundlig genomgång av konsekvens- erna. 16.1.2Vilka försäkringar och försäkringsföretag som omfattas av förslagen Utredningens förslag berör, mer eller mindre, 36 miljoner1 livför- säkringsavtal där arbetsgivare eller privatpersoner är försäkrings- tagare i . uppgick det samlade sparkapitalet i olika försäkringar till . Det kan jäm- föras med privatpersoners inlåning till bank om . Förslagen omfattar såväl privata försäkringar som tjänste- pensioner som meddelas av försäkringsföretag som regleras av FRL. En form av försäkringssparande är fond- eller depåförsäkringar där försäkringstagare har möjlighet att styra förvaltningen – sparandet i vinstutdelande fondförsäkringsbolag omfattade . En annan form är traditionellt förvaltad försäkring, där spararen överlåter till försäkringsföretaget att sköta förvaltningen. Sparandet i denna form av försäkring uppgick till , vilket motsvarar av marknaden. Närmare 2 miljoner personer sparade i en privat pensionsförsäkring . De flesta svenskar som arbetar omfattas också av avtal om tjänstepension, där en majoritet omfattas av kollektivavtals- grundade försäkringar. Inom de fyra största avtalsområdena finns drygt 4 miljoner försäkrade. En mindre del av det totala sparkapitalet, , förvaltas av vinstutdelande livförsäkringsföretag med övrig livförsäkring. Det motsvarar av totalt förvaltat försäkringskapital. Våra förslag berör i vissa delar även sådana företag. Det finns 36 livförsäkringsföretag på den svenska marknaden, varav 10 är fondförsäkringsföretag2, 11 är vinstutdelande företag och 15 är ömsesidigt verkande företag. De kan ingå i en företags- grupp, en försäkringsgrupp, t.ex. Skandiagruppen eller Folksam- gruppen. ingår försäkringsgruppen i en bankkoncern, t.ex. 1Svensk Försäkring och valcentralerna har bistått utredningen med statistikuppgifter. 2Avser försäkringsföretag som tillhandahåller fondförvaltning. som ingår i . Sedan ett tiotal år är det möjligt att bedriva både traditionellt förvaltad försäkring och fondförsäkring i samma bolag, det gäller t.ex. AMF. Inom gruppen ömsesidigt verksamma företag finns ett fåtal hybrid- bolag som omfattar livförsäkringar med sparande; Gamla , LF Liv och AMF. Salus Ansvar är under avveckling och är under ombildning från hybridbolag till ett ömse- sidigt försäkringsbolag. Bland de 36 företagen finns även några livförsäkringsföretag som endast förmedlar riskförsäkringar vilka skyddar mot olycks- fall, sjukdom eller dödsfall. Även om sparprodukter saknas – vilket innebär att flytträtten inte är aktuell för dessa företag – finns över- skott som samlas upp i en konsolideringsfond, i de fall som före- taget är ett ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag. Utredningens förslag omfattar som nämnts i vissa avseenden även sådana livför- säkringsföretag. 16.1.3Allmänt om konsekvenserna för försäkringsföretagen Utredningens förslag om en utvidgad flytträtt berör flertalet av livförsäkringsföretagen, vilket påverkar dessa företags administration och kostnader avseende flytt av pensionskapital samt hantering av de intressekonflikter som kan uppstå. Huvudprincipen är att den som flyttar sitt pensionskapital ska betala företagens hanterings- kostnader genom en flyttavgift som är anpassad att täcka dessa flyttkostnader. Förslagen innehåller alltså en finansieringsprincip som rätt hanterad leder till att varken företagen, eller kvarvarande kunder ska belastas av den utvidgade flytträtten, som flyttavgifternas storlek begränsas. Utredningen bedömer att en utvidgad och mer likriktad flytträtt indirekt kan leda till en effekt- iviserad flytthantering och därmed lägre kostnader för att hantera flytt av pensionskapital samt att rådande affärsmodeller i vissa företag, avseende provisioner och andra former av försäljnings- ersättningar, kan påverkas. Utredningens förslag om förbättrad överskottshantering berör ömsesidigt verkande försäkringsföretag, vilket är cirka en tredjedel av livförsäkringsföretagen. Överskotten i dessa företag uppgick till vilket motsvarar av det totalt förvaltade försäkringskapitalet. Av dessa företag är som nämnts ett fåtal så kallade hybridbolag till vilka förslagen om för- stärkt insyn och inflytande för försäkringstagare riktas. Förslagen om regler för övergång till vinstutdelning och andra verksamhets- förändringar som kan påverka överskottshanteringen är främst till för att skydda försäkringstagares och försäkrades intressen i ömse- sidigt verkande företag med konsolideringsfond. Livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst berörs av regler för utvidgad flytträtt och även till viss del av utredningens förslag om förbättrad överskottshantering. Det gäller bl.a. nya krav på detaljerade villkor i försäkringsavtal om villkorad återbäring, vilka berör såväl ömsesidigt verkande som vinstutdelande företag.