sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — I Nationalbibliografin fanns hela 6 592 tidskriftstitlar registrerade som löpande.5 Som tidskrift räknas dock här en perio- diskt utkommande publikation som kommer ut med minst ett 3Gränsen är flytande men i praktiken rör det sig inte om många publikationer som hamnar i gränslandet. Den övre periodicitetsgränsen 51 nummer används av för att avgränsa tidskriftsstödet från presstödet för vilket det krävs minst 52 nummer . 4Medieföretag har skydd enligt yttrandefrihetsgrundlagen för sina databaser (vanligtvis en webbplats) och ska anmäla sådana till Myndigheten för radio och tv. Privatpersoner, företag, organisationer och myndigheter kan ansöka om utgivningsbevis för databaser för att få samma skydd. För att få ett utgivningsbevis måste vissa villkor vara uppfyllda, bl.a. ska databasen vara väl avgränsad och framstå som en sammanhållen produkt, t.ex. genom enhetlig formgivning och den ska inte kunna ändras av någon annan än redaktionen (vilket utesluter t.ex. omodererade forum). Dessutom måste databasen ha en behörig utgivare och anknytning till , till exempel genom att redaktionen finns här. Av regelverket följer således att vissa webbtidskrifter kan ha ett automatiskt grundlagsskydd och ska anmälas till Myndigheten för radio och tv (sådana som tillhandahålls av medieföretag) och att vissa på frivillig väg kan ansöka om utgivningsbevis för att få ett sådant skydd (sådana som tillhandahålls av andra). 5Sökningen genomfördes i deldatabasen i Libris på materialkategorin tidskrifter, avgränsat till löpande tidskrifter. Den generösa definitionen gör att även t.ex. jultidningar och visst offentligt tryck tas med i bibliografin. Registreringen innefattar också allt från branschtidningar (710 titlar), populärpress (100 titlar), damtidningar (29 titlar), fanziner (35 titlar), kulturtidskrifter (190 titlar), vetenskapliga tidskrifter (197 titlar) och specialtidningar (508 titlar) till fackförbundspress (115 titlar), kundtidningar (241 titlar), litteraturtidskrifter (69 titlar), musiktidskrifter (79 titlar) och organisationspress (1 981 titlar).6 Den innefattar även vissa e-tidskrifter. Däremot utesluts dagstidningar. Sammantaget kan det konstateras att den svenska tidskriftsfloran totalt utgörs av ett mycket stort antal tidskrifter. Endast en viss andel produceras dock i syfte att nå en bredare spridning. Den kommersiella tidskriftsmarknaden är mångfacetterad. Till att börja med kan man grovt sett skilja på titlar som saluförs i lösnummer via olika försäljningskanaler och via prenumerationer respektive titlar som delas ut i friexemplar eller som medlems- förmån. De senare har ofta mycket stora upplagor och hög täck- ningsgrad och ska inte jämföras med de som säljs till konsument. Inte heller bland de titlar som säljs till konsument går det att tala om en enhetlig tidskriftsmarknad och, som konstaterat, egentligen inte ens om en renodlad populärpress- respektive specialtidningsmarknad.7 Utgivarna konkurrerar på en stor mängd mer eller mindre väl avgränsade delmarknader. På flera av dessa marknader både introduceras och avslutas tidskriftstitlar numera i hög takt.8 6Sökningen genomfördes i deldatabasen i Libris på materialkategorin tidskrifter, avgränsat till löpande tidskrifter. Genrebeteckningarna är de som används för klassificering i Nationalbibliografin. Observera att flera genrebeteckningar kan användas för samma tidskrift vilket för med sig att en titel kan återkomma i flera kategorier. , Tidskriftsmarknaden, i Medieutveckling (Radio- och TV- verket, 2010), s. 58. 8Antalet lanseringar uppgick enligt 2010 till 71 stycken som 51 titlar lades ner. över är detta inte exceptionellt höga siffror inom någon- dera av kategorierna. Se Tidskrifter, Tidskriftsfakta 2011(2011), s. 6. Merparten av de tidskrifter som har hög försäljning eller många friexemplar är anslutna till Tidningsstatistik (TS), som kontrollerar upplagor.9 Antalet TS-kontrollerade tidskrifter har legat strax över 400 stycken , med en topp 2007 då 445 tid- skrifter var anslutna. De TS-kontrollerade tidskrifterna står för mycket stora upplagor totalt sett, och en stor andel av den totala omsättningen i branschen. Antalet titlar representerar dock bara en mindre del av det totala antalet tidskrifter som ges ut. Många av de tidskrifter som är TS-kontrollerade är också anslutna till branschorganisationen som före- träder de flesta större tidskrifter. Organisationen har strax under 400 medlemstidskrifter: /12 var det 377 och åren innan något fler.10 Föreningen uppskattar själv att medlemmarna står för kring av omsättningen för magasin och tidskrifter i Sverige.11 Fördelningen av olika TS-registrerade tidskrifter per under- kategori ger en bild av hur ämnesinriktningen ser ut bland de bäst säljande och mest spridda tidskrifterna i landet. 9Detta gäller dock inte serietidningar. Endast är TS-kontrollerad. 10Se Tidskrifter, Tidskriftsfakta 2011, s. 21. Av de 377 medlemmarna angav 318 en fastställd TS-upplaga . Ett tiotal av föreningens medlemmar beviljades produktionsstöd för kulturtidskrifter och ungefär lika många var även medlemmar i . 11Sveriges Tidskrifters verksamhetsberättelse 2010, s. 14. Övriga specialtidskrifter Data och IT Musik och resor Motor och segling Mode och nöjesliv Mat och dryck Jakt och fiske Hälsa, idrott, friluftsliv Husvagn och camping Hem, bostad, trädgård Film, foto, tv Ekonomi, teknik, hobby Barn och föräldrar Bank, ekonomi och företag Jord- /skogsbruk, jakt, fiske Källa: , nr 1 2012, där titlarna anges uppdelade på kategori. Bearbetning av kategori - indelningen. Samma titel förekommer ibland under flera kategorier och det totala antalet tidskrifter är därför inte relevant i dessa diagram. Serier har uteslutits ur det övre diagrammet eftersom enbart ingår. Diagrammen ovan ger en allmän bild av de ämnesområden som är företrädda bland de TS-registrerade tidskrifterna. Som framgår av det första diagrammet är en stor andel av dessa tidskrifter det man brukar kalla specialtidningar inriktade på något avgränsat ämnes- område, ofta av hobbykaraktär. Innehållsligt rör det sig om allt från datatidningar till frågor om föräldraskap; flest antal titlar kan hänföras till kategorin hem, bostad och trädgård. Ytterligare ett segment är de familje-, dam- och herrtidningar som riktar sig till vissa befolkningsgrupper men innehållsligt behandlar flera olika ämnesområden. Dessa benämns ibland populärpress och kategorin innefattar det man vanligen menar med veckotidningar. Av det andra diagrammet framgår att det bland de TS-kontrol- lerade titlarna också finns ett mycket stort antal organisations- och yrkesinriktade tidskrifter. De benämns ofta facktidskrifter och har fokus på branschfrågor och rådgivning i yrkeslivet. Gruppen består t.ex. av tidskrifter av typen business-to-business (B2B) och fack- förbundsanknutna tidskrifter. Vissa större förlagsgrupper har en utgivning som täcker in många av de kategorier som återfinns i diagrammen. Det finns också en rad förlag som är specialiserade på särskilda ämnes- områden, t.ex. bilar, ridsport, jakt, hifi eller antikviteter. Ett tydligt exempel är förlaget med en stor utgivning av motortidningar. Det finns också en tendens att utgivarna, även inom enskilda segment, försöker differentiera titlarna för att nå en väl avgränsad målgrupp som kan locka annonsörer. Några TS-kontrollerade titlar sticker ut från det generella mönstret både genom ämnesinriktning och/eller journalistisk ambitionsnivå. Dessa återfinns antingen under kategorin övriga specialtidskrifter eller ingår bland de tidskrifter som har s.k. förenklad upplagekontroll på grund av att de har annonsintäkter under (dessa inkluderas inte i den kategori- indelning som redovisats ovan).12 Det finns t.ex. ett antal tidskrifter som behandlar vetenskapliga frågeställningar och kultur ur ett ofta populärt perspektiv. Det rör sig främst om Illustrerad Vetenskap, FORM, Forskning & Framsteg, Hemslöjden, Lira Musikmagasin, , Allt om Historia, Populär Historia, Teknikhistoria, Vi läser och . Även några tidskrifter som står för en inriktning mot fördjupande journalistik och samhällsfrågor åter- 12 För hela listan på titlar samt fördelningen per ämnesområde, se , nr 1 2012. finns i TS-statistiken. De tydligaste exemplen är Filter, Fokus, Arena, Ekonomisk Debatt, Miljöaktuellt, Offside, och Situation . Upplagor för TS-kontrollerade tidskrifter Den samlade årsupplagan 2011 för de TS-kontrollerade tidskrift- erna var strax över 300 miljoner exemplar. I detta ryms dock stora skillnader mellan olika kategorier. Källa: , nr 1 2012, bearbetning av . Anm.: motsvarar yrkes- och organisationstidskrifter i tidigare diagram. Populärpress motsvarar familj-, dam-, herr- och ungdomstidningar. utgör resten av de konsument- inriktade tidskrifterna. Kundtidningarna har dock redovisats separat, liksom tidskrifter med förenklad upplagekontroll, eftersom de har egenartade förutsättningar. Av uppdelningen syns att den totala årsupplagan till cirka en tredjedel utgörs av de yrkes- och organisationsinriktade facktid- skrifterna som även innefattar B2B-titlar och medlemstidningar. Dessa tidskrifter är dock även många och upplagan per titel är därför jämförelsevis lägre än i de andra kategorierna. De konsumentinriktade titlarna har här delats upp i tre katego- rier: specialtidskrifter, populärpress respektive kundtidningar. I den första kategorin, tidskrifter inriktade mot vissa specialintressen, återfinns tidskrifter som generellt har en relativt hög upplaga per utgåva men inte kommer ut med så många nummer . Snittet per titel ligger mitt emellan fack- och populärpress. Det gör också att årsupplagan inte blir lika hög som i nästa kategori. Populärpressen innefattar det man vanligen kallar veckotid- ningar och trots att antalet titlar i denna kategori är litet står de för cirka en tredjedel av den totala årsupplagan. De ges både ut i många utgåvor och i höga upplagor. Kundtidningar delas ut som friexemplar eller som medlems- förmån. De särredovisas då de har en mycket stor upplaga som inte går att jämföra med andra kategorier.13 Titlar med förenklad upplagekontroll har som förväntat väsentligt lägre totala upplagor än de andra tidskrifterna. För de konsumentinriktade tidskrifterna generellt utgör olika typer av medlems- och friexemplar den största andelen av den totala upplagan.14 Därefter kommer abonnemang och sist sålda lösnummer. För dessa tidskrifter gäller att av upplagan i genomsnitt är abonnerad till fullt pris. Till detta kom- mer att kring går ut via abonnemang som sålts med olika rabatter. Andelen av upplagan som är abonnerad har gradvis sjunkit något . Kring av upplagan säljs som lösnummer. Förhållanden inom kategorin specialtidskrifter Upplagorna bland TS-kontrollerade titlar inom respektive kategori varierar naturligtvis också stort. Det framgår t.ex. om man tittar på fördelningen inom kategorin specialtidskrifter, som är den kategori som är mest intressant i detta sammanhang eftersom utgivningen vänder sig till en allmän publik och behandlar andra ämnen än ren veckotidningsjournalistik. I följande tabell redovisas utvecklingen för den totala årsupplagan fördelat på samma ämnesområden som i diagram 10.1 ovan. 13I TS-statistiken har dessa titlar kategoriserats som specialtidningar. 14Se , 2012:1, s. 37. Källa: , nr 1 2001 till nr 1 2012. Av tabellen framgår att det finns en ordentlig spridning i hur stora årsupplagorna är på olika ämnesområden. Det är värt att notera att särskilt kategorierna hem, bostad och trädgård och hälsa, idrott och friluftsliv samt motor och segling, dels innefattar många tidskrifter men även att vissa av de som inkluderas här har en osedvanligt hög upplaga. Det rör sig återigen om kund- och medlemstidningar som distribueras ut i friexemplar eller som en del i ett medlemskap. Om man istället för totala årsupplagor jämför den s.k. TS- upplagan för enskilda titlar inom kategorin specialtidskrifter (förutom kundtidningar) framträder en mer mångfacetterad bild. TS-upplagan mäter hur stor en distribuerad upplaga varit per utgåva i genomsnitt under ett visst år och varierar mellan 4–5 000 för de allra minsta till 100–150 000 för de största.15 Snittet ligger kring 40 000 exemplar inom kategorin specialtidskrifter, lite beroende på hur man klassificerar enskilda titlar. Någon generell upplagegräns för när en tidskrift kan förväntas gå runt ekonomiskt kan knappast 15 TS-upplagan består av abonnerade exemplar (fördelade på fullt betalda och rabatterade), sålda lösnummer, medlemsexemplar och olika typer av friexemplar. För underlaget för denna jämförelse se , nr 1 2012. anges eftersom det beror på kostnader och övriga intäkter (t.ex. från webben och annonser) som varierar från titel till titel. Intäkter: lösnummer, prenumerationer och annonser Tidskrifternas intäkter kommer i varierande grad från främst prenumerationer, annonser och lösnummerförsäljning. Andelen intäkter av olika slag för de konsumentinriktade tidskrifter som är medlemmar i uppgavs 2010 se ut på följande sätt. Källa: Tidskrifter, Tidskriftsfakta 2011 (2011), s. 20. Sammanställningen utgår från av tid- skrifterna uppgivna intäkter. Som synes anges prenumerationer vara den viktigaste intäktskällan med nästan hälften av de totala intäkterna i snitt. Lösnummer- försäljningen utgör bara kring en femtedel. För de tidskrifter som är medlemmar i uppges annonsintäkter också vara mycket viktiga. De konsumentinriktade tidskrifterna hade totalt i annonsintäkter 2010, vilket motsvarar av de totala intäkterna.16 Av detta var bara kring annonsintäkter på internet. Bryter man ut specialtidningarna ur den bredare gruppen konsu- menttidningar, kan man räkna med att betydelsen av prenu- merationer ytterligare skulle öka. Dessa tidskrifter har generellt mindre upplagor men mer trogna läsare och fler prenumeranter. Den typ av annonser som förekommer i specialtidningarna kan förväntas vara riktade mot mer avgränsade målgrupper och därför är de mindre känsliga för konkurrens om annonsutrymmet från andra, bredare, medier. På tidskriftsmarknaden finns ett antal större förlag och utgivare som är starka inom olika delmarknader. Ny produktionsteknik, som infördes , har förvisso på olika sätt sänkt etableringshindren, vilket inneburit att en rad nya utgivare kommit in på marknaden. De stora etablerade förlagen har dock en mängd konkurrensfördelar gentemot mindre aktörer, t.ex. finansiella och organisatoriska resurser att lansera och marknadsföra nya titlar. För att beskriva ägarförhållandena på marknaden är det lämpligt att som ovan skilja på familje-, dam-, herr- och ungdomstidningar samt olika typer av specialtidningar och facktidskrifter.17 Tre stora förlag, , och , dominerar den första kategorin i . Dessa förlag äger bl.a. de stora veckotidningar som har etablerade varumärken och mycket stora upplagor. På serietidningsområdet är dominerande. Viktigare konkur- renter till de tre största är två utgivare av livsstilsmagasin, och , samt Hearst som ger ut den svenska utgåvan av . På både special- och facktidningsområdet är ägarna flera och konkurrensen större. Här verkar förutom de ovan nämnda även t.ex. , ägt av , som är ett av landets största tidskriftsförlag med bl.a. , Hus & Hem och Buffé. LRF har också byggt upp ett stort tidskriftsförlag, LRF 16De yrkes- och organisationsinriktade hade annonsintäkter på totalt . Se Tidskrifter, Tidskriftsfakta 2011, s. 16. 17Denna beskrivning av ägarförhållanden bygger på , Den svenska medie- marknaden (, 2011), s. 18-19 och 32-34. För en jämförelse bakåt i tiden, se och samarbete inom medierna (2003), kapitel 10. Media, som vuxit kraftigt genom köp av flera förlag. Titlar med anknytning till jordbruk, jakt och landsbygd utgör basen i utgivningen. På listan över de största förlagen finns flera utlandsägda bolag (bl.a. de redan nämnda och ). Marknadsledande vad gäller datatidningar är amerikanska IDG och finska Talentum ger via ett svenskt dotterbolag ut ett antal storsäljande titlar. Organisationsägda tidskrifter har en lång tradition i och exempel på viktigare ägare är , fackförbund och LRF. De flesta organisationstidskrifter ges ut som medlemstidning, ett exempel är Hem & Hyra som är med- lemstidning. I likhet med kundtidningarna har många organisa- tionstidningar med stora upplagor satsat alltmer på annons- försäljning och därigenom kommit att konkurrera med andra delar av marknaden. Det finns som tidigare påpekats ett stort antal tidskrifter som inte inkluderas i TS:s siffror. Dels gäller detta en lång rad mindre tid- skrifter som framställs ideellt och har liten cirkulation, t.ex. lokala tidskrifter, fanzin och medlemsblad av olika slag. Dessa kan naturligtvis vara av stor kulturell betydelse, inte minst totalt sett genom den brokiga mångfald de står för. är det dock de egna medlemmarna eller en snäv krets specialintresserade som kommer i kontakt med dessa publikationer. Mot denna bakgrund är de inte heller av direkt intresse här. I fokus står istället de kulturtidskrifter som vänder sig till en allmän publik och som har ambitionen att nå ut via olika marknadskanaler. I de allra flesta fall är inte heller dessa inkluderade i TS-statistiken och de verkar under annorlunda villkor än merparten av de TS- kontrollerade tidskrifterna.18 Det finns väldigt många tidskrifter som kan räknas som kultur- tidskrifter: en siffra som ibland nämnts är 700 stycken. Med en sådan uppskattning får man dock med ett stort antal tidskrifter av fanzinkaraktär, rent akademiska tidskrifter och tidskrifter som 18 De har av hänförts till kategorin organisations- tidskrifter, ett förhållningssätt som förefaller sakna grund eftersom kulturtidskrifterna – så som detta begrepp vanligen förstås – inte primärt vänder sig till egna medlemmar (vilket var definition av organisationstidskrift). Jfr , Konkurrens och samarbete inom medierna, s. 118. vänder sig till föreningsmedlemmar m.m. Den grupp tidskrifter som är av intresse här är de som vänder sig till en allmän publik, som är professionellt framställda i någon mening och som har ambitionen av komma ut i reguljär distribution. Ett sätt att beskriva denna grupp är att kalla dem kulturtidskrifter på tidskrifts- marknaden. För att få en bild av vilka tidskrifter det rör sig om kan man för det första se till medlemmarna i Föreningen tidskrifter (FSK). Vidare de som beviljats produktionsstöd från eller som har distribution via Nätverkstan ekonomitjänst (Nätek). FSK hade 126 tidskrifter som medlemmar och täcker in ett brett spektrum, från väletablerade tidskrifter som Filter till små nättidskrifter.19 beviljade produktionsstöd till 109 tidskrifter inom en rad olika ämnesområden och sammantaget 97 tidskrifter hade 2011–2012 distribution via Nätek.20 Skapar man en gemensam lista på de titlar som förekommer i dessa sammanhang får man jämnt 200 enskilda tidskrifter, varav 16 stycken är helt digitala. Till denna lista kan läggas ett mindre antal tidskrifter som finns tillgängliga i butik och inriktningsmässigt kan klassificeras som kulturtidskrifter. Det rör sig om kanske som mest ett tiotal titlar, t.ex. Tidningen , Kulturens Värld och Rodeo. Grovt sett har vi räknat med att strax över 200 tidskrifter är att hänföra till kategorin kulturtidskrifter på tidskriftsmarknaden. Det är dessa vi utgår från i det resonemang som följer. Dessa kulturtidskrifter är inriktade på en lång rad olika ämnes- områden, allt från historia, film och foto, filosofi, genusfrågor, konst och konsthantverk, litteratur och språk, miljö och natur, musik, religion, psykologi, samhälle och debatt till teater och dans. Bland tidskrifterna finns många som är etablerade och välkända för en läsande allmänhet. Flera av dessa, men inte alla, får också bidrag från . Nämnas kan bl.a. följande: Arena, Axess, Bang, Bild & Bubbla, , , Filter, Galago, Glänta, Judisk krönika, Karavan, Lyrikvännen, , OEI, Opsis Barnkultur, Ord- front magasin, Ord&Bild, , Paletten, Provins, Sonic, och Tidskriften 10TAL. 20Se beslut av om produktionsstöd till kulturtidskrifter 2012 (KUR 2011/3845). ansökte totalt 138 tidskrifter om kulturtidskriftsstöd, 24ansökningar avsåg helt digitala tidskrifter. Ganska jämt hälften av FSK:s medlemmar fick kulturtidskriftsstöd . I urvalet finns också ett stort antal tidskrifter som är mindre kända för den breda publiken. Exemplen är många och ämnes- mässigt representerar de ett mycket brett fält. Dessa tidskrifter kan vara mindre kända av flera skäl: de kan vara snävt nischade eller nystartade, eller så har de svårt att nå ut via ordinarie distributions- kanaler. Sammansättningen i denna grupp förändras i hög utsträckning genom att nya tidskrifter kommer till och andra upphör eller blir mindre aktiva. Till kategorin kan man också räkna de många kulturtidskrifter med minoritetsinriktning som får stöd av . De riktar sig dels till de i stora invandrargrupperna från senare årtionden, dels till de nationella minoritetsgrupperna (språken finska, meänkieli, och samiska är representerade bland de tidskrifter som får stöd). I det urval som här gjorts finns även ett antal helt digitala tidskrifter som fått stöd av Kulturrådet.21 Även om de digitala tidskrifterna är relativt få följer ämnesinriktningen i stort pappers- tidskrifterna. Möjligen kan man notera en större tendens mot konstnärligt inriktade tidskrifter bland nättidskrifterna. Det skulle kunna förklaras av att nya uttrycksmöjligheter som följer med den digitala tekniken är intressanta för denna typ av tidskrifter; nättid- skrifter som experimenterar med formen är t.ex. Ett lysande namn och fikssion. Vid en jämförelse av de TS-kontrollerade tidskrifterna med de kulturtidskrifter som beskrivits ovan, är det tydligt att det handlar om olika världar. De ämnen som behandlas i kulturtidskrifterna är generellt sett inte företrädda i de TS-kontrollerade tidskrifterna. Fördjupande bevakning av litteratur och andra konstarter, essäistik, filosofi, samhällsteori, experimentellt skrivande eller konstnärliga serier samt minoritetsperspektiv lyser till största delen med sin frånvaro i de större tidskrifternas utbud. 21 Dessa är: 100 %Culture (på franska om afrikansk kultur), Alba.nu (kultur- och samhälls- frågor), Dixikon (europeisk litteratur), (norrländsk litteratur), Ett lysande namn (litteratur och poesi), fikssion (poesi), Hujådå (Assyriska riksförbundets tidskrift), Konsten (samtidskonst), Kunstkritikk (samtidskonst), latinamerika.nu (samhälls- och kulturfrågor i ), Omkonst (samtidskonst), (om romska frågor på svenska, engelska och ), Soundofmusic (experimentell musik), (samhälls- och kulturfrågor i ), tidningen (allmänkultur), (museer och utställningsestetik). Vissa exempel på tidskrifter som ägnar sig åt fördjupande journalistik, politisk och social debatt samt längre reportage finns förvisso bland de TS-kontrollerade tidskrifterna (se ovan). Exem- plen är dock få och överlappningen mellan marknadsmässigt starka tidskrifter och kulturtidskrifter kan sägas vara liten.22 Den samlade bilden är att mångfalden på marknaden i hög grad bärs upp av tidskrifterna utanför TS-kretsen, ofta just av de titlar som får stöd från men inte uteslutande. Det är även värt att framhålla att kulturtidskrifterna representerar ett alternativt utbud i förhållande till dags- pressen. Utrymmet för fördjupning är större i tidskrifterna än i de flesta dagstidningar och kultursidornas fokus på nöjesbevakning har gjort dessa fora för kritik och essäistik allt viktigare.23 ekonomi, upplagor m.m. Uppgifter om ekonomi och upplagor finns att tillgå för de kultur- tidskrifter som sökt stöd från . Följande tabell sammanfattar för de papperstidskrifter som beviljats stöd. Det ska understrykas att det rör sig om i ansökan uppgivna siffor. Källa: Beviljade ansökningar inkomna respektive år till . Anm.: Prenumerationer är angivet antal betalande prenumeranter per ett visst datum det år som ansök- an skickats in. Årsupplaga är det totala antalet tidskrifter som tryckts (det rör sig alltså inte om distribuerad upplaga som för de TS-kontrollerade tidskrifterna).