sou · H0B310d2 · 2012-05-02 00:00:00 — På ett övergripande plan har den humanvetenskapliga forskningen dock inte heller i någon nämnvärd utsträckning tagit sig an boken som medium. Det är förvånande. Bokhistoriker använder bara i undantagsfall en medial begreppsbildning, och medievetare har sällan studerat boken som specifik medieform. Givetvis finns undantag, och med all sannolikhet kommer just läsplattor som Kindle Fire och iPad att förändra forskningsperspektiven framöver. Det sätt som e-böcker integreras i en vidare medieekologi, med förgreningar till såväl webb som appar, gör det omöjligt att bortse från e-bokens mediala speci- Om så kallad rich media integration eller gamification är strategier som förlagsbranschen tänker använda för att utveckla framtida e-boksformat eller bokappar, är boken som medium därför redan ett faktum på exempelvis en läsplatta som Kindle Fire. I ett längre teknologiskt perspektiv kommer denna apparat kanhända att avfärdas som ytterligare en hajpad medieprodukt. Men om inte annat så har Kindle Fire synliggjort att också boken numera är en medieform bland andra. I ett digitalt omdefinierat medielandskap är böcker innehåll och Kindle Fire innehåller potentiellt, som påpekade i sin presentation , allt – all the content – 100 000 filmer och tv-program, 17 miljoner låtar, hundratusentals appar från Android app store, miljoner böcker och en uppsjö av tidskrifter. Om den ursprungliga Kindle (en gång) handlade om att läsa böcker på en codex-liknande e-bläcksskärm, är Kindle Fire såtillvida en medieapparat där de senaste årens konvergens både accentuerat e-bokens mediala karaktär, men också paradoxalt nog löst upp dess mediala gränser. rapportserie med statiska undersökningar av svenskarnas nätvanor ger en (viss) inblick i hur bok- och förlagsbranschen förändrats och vittnar framför allt om hur nätet numera är en del av vår vardag, vilket kommer att påverka e-bokens utveckling framöver. Se , Svenskarna och Internet 2011 (Stockholm:.SE, 2011), .pdf. Writing (: , 2011) handlar om webbens textuella ekosystem, vilket på ett närmast organiskt vis har förmågan att migrera och mutera mellan olika fil- och läsformat. IreadwhereIam – Exploring New Information Cultures hittar man online på , och om framtidens kulturproduktion i ett slags betaversion kan man läsa i , The Secret War Between Downloading and Uploading: of the Computer as Culture (, . : , 2011). är en av världens ledande experter på det digitalas förändring av våra liv; han driver bloggen och publicerade senast boken : What the Internet Is Doing to Our Brains (: , 2010). Netopia och Svenska Förläggarföreningens rapport innehållstjänster i den digitala ekonomin. Fokus: den digitala boken (, 2011) kan laddas ned som PDF från . och , Journalistik 3.0 – Medieormen ömsar skinn (, 2010) hittar man på: . , Boken och (: Ink förlag, 2011), diskuterar initierat vad en bok (numera) är för något: den sägs ställa frågan vad en bok är, men undviker att formulera ett svar, som det lika undflyende som elegant heter i innehållsförteckningen. Information om konferensen : the Future of the Written Word hittar man online på word-by-janet-h-murray. N. har, slutligen, skrivit en rad böcker av vilka Writing (, . : , 2002) tillhör en av de bättre. Boken, författaren och läsaren – en upphovsrättslig reflektion Upphovsrätten styr mer eller mindre tydligt relationen mellan författaren, förlagen samt användare och läsare. Digitaltekniken har bidragit till stora förändringar i denna relation. Boken har blivit en licensierad tjänst, författaren är inte längre ensam upphovsman till historieberättande och läsaren har blivit en aktiv och synlig licenstagare av texter och historier. , , har det pågått en digital anpassning av såväl material som marknader, branscher och lagstiftning (särskilt upphovsrätt). En första våg av digital upphovsrättslig harmonisering internationellt och inom EU skedde . Fokus var att stärka rättigheterna och skydda upphovsmännen och andra rättighetshavare från otillåtet utnyttjande i det globala, digitala nätverket internet, då kallat världens största kopieringsapparat.1 Digitaltekniken och internets användning har mognat och efter en inledande skepsis har en mängd nya marknader introducerats för upphovsmän och rättighetshavare till material, däribland författare och förlag. Internet beskrivs inte längre i bara negativa termer utan också som en viktig marknadsplats och ett verktyg för demokrati.2 Det förekommer fortfarande piratkopiering och olagligt tillgängliggörande i massiv omfattning av skyddat material. Jag har dock valt att utelämna detta problemområde i min text för att i stället lyfta fram andra aspekter som också kan behöva uppmärksammas. Finns det egentligen digitala böcker? 1Se och /index_en.htm [tillgängliga ]. 2I dag diskuteras inte bara upphovsmännens och rättighetshavarnas problem med den digitala tekniken och internet utan också dess fördelar, liksom användarperspektivet. Inom EU presenterades 2008 en s.k. grönbok – Upphovsrätt i kunskapsekonomin (KOM (2008) 466) – samt ett efterföljande meddelande från Kommissionen (KOM (2009) 532). Se också WIPO-diskussionen om upphovsrättens inskränkningar (limitations) för olika intressen: [tillgänglig ]. Angående internets betydelse för demokratin, se bl.a. . com/2011/12/09/world/at-hague-hillary-rodham-clinton-urges-countries-not-to-restrict- internet.html [tillgänglig ]. Boken, författaren och läsaren – en upphovsrättslig reflektion fattaren för upphovsrättslig relation till den digitala texten? Varför kan läsaren inte använda sin e-bok som en vanlig bok och vad innebär det att säljaren via licens och teknik bestämmer och vet så mycket i detalj kring läsning, lagring och annan användning av e-boken? En bok brukar definieras som en samling skrivna, illustrerade eller blanka blad gjorda av papper, pergament eller annat material, sammanbundna på en sida. En definition som inte täcker in det vi kallar elektroniska eller digitala böcker (här kallade e-böcker). Det finns e-böcker som enbart är en bok i digital form, innehållet är fixerat och avsikten är att läsaren passivt skall läsa och se innehållet från början till slut. Det kommer framöver inte att tillhöra det vanliga. kommer marknaden, den digitala generationen, att förvänta sig mer av berättelsen, berättaren och möjligheten att samtala med författare och läsare via olika samlingspunkter på nätet.3 Men redan i den enklaste form av e-bok finns möjligheten till en mer aktiv och deltagande form av läsande, genom länkar i texten som direkt leder läsaren vidare till andra informationskällor. (2000) började det framträda en elektronisk marknad för i stort sett all typ av information, däribland upphovsrättsligt skyddad text, ljud, bild och film. Förutom problem med illegal kopiering och tillgängliggörande, var det oklart vem som egentligen hade rätt att bestämma över verkets utnyttjande i digital form, dvs. vem som innehade de elektroniska/ digitala rättigheterna (e-rättigheter). Var det journalisten och fotografen eller tidningen, författaren eller förlaget, skådespelaren och fotografen eller filmbolaget? I äldre anställnings-, uppdrags- och förlagskontrakt finns naturligen ingen överenskommelse om e-rättigheter, men däremot uttryck som rätt att ge ut verket i bokform, i alla framtida medieformer och liknande. Oklara avtal om upphovsrättsöverlåtelser skall tolkas restriktivt till upphovsmannens fördel (specifikationsgrundsatsen), och utnyttjandeformer som inte fanns då uppdraget genomfördes och/eller avtalet 3 Se t.ex. webbplatsen och e-boksförläggaren (), The ATAVIST () och Amazons Kindle () [tillgängliga ]. Boken, författaren och läsaren – en upphovsrättslig reflektion ingicks kan inte kan ha överlåtits eller upplåtits.4 Osäkerheten kring tillämpningen av e-rättigheter resulterade i ett antal rättsfall i bl.a. och , vari det konstaterades att utan uttrycklig överenskommelse om e-rättigheterna i kontrakt, anställningar och uppdrag hade ingen övergång skett, rättigheterna innehades av upphovsmannen.5 Även i svensk praxis konstaterades i början av 2000- talet att upphovsmännen (journalister) skulle tillfrågas om exploatering av tidningsartiklar i elektroniskt format, särskilt vad avsåg tillgängliggöranden via hemsida på internet som innebar någonting helt annat än den publicering som förekommit i papperstidningen.6 Så när en bok som är skriven och förlagd ska bli e-bok kan det vara författaren eller dennes arvingar som skall tillfrågas, inte förlag, uppdrags- eller arbetsgivare. Men diskussionen här handlar egentligen bara om pappersbokens överföring till digital form, inte om det digitala historieberättandet (mer om detta nedan). Och om en bok även fortsättningsvis definieras som sammanbundna papper så finns det egentligen inga böcker i den digitala miljön. befinner sig författaren i en kaotisk tid, fylld av möjligheter, men också problem. Verk kan göras tillgängliga för allmänheten snabbt, billigt och lätt och det kan ske på ett flertal sätt, t.ex. via traditionella förlag, e-boksförlag eller av författaren själv, men också av de som inte har frågat om lov. 4 Specifikationsgrundsatsen föreslås i Avtalad upphovsrätt (SOU 2010:24) införas i 27 § i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk med följande text: Den som genom avtal har rätt att förfoga över ett verk ska inte anses ha en mer omfattande rätt än den som framgår av avtalet eller som får anses följa av avtalet eller dess syfte. 5Se []. 6Se Administration av litterära rättigheter i () v SvD, dom 2002- 12-10 i mål nr T 820-02, respektive v (), tingsrätts dom i mål nr T 10704–98. Förutom de resurser och komplicerade utredningar som ofta krävs för att utreda vem som innehar rätten att bestämma över ett pre-digitalt verks digitala utnyttjande, finns det en risk att de böcker, tidningar, bilder och annat material som inte digitaliseras hamnar utanför informationssamhället. undertecknade , inom ramen för sin s.k. digitala agenda för , tillsammans med intressenter som bibliotek, förläggare, författare och förvaltningsorganisationer, ett Memorandum of Understanding vari anges några grundläggande principer som ska möjliggöra för europeiska bibliotek och liknande kulturinstitutioner att digitalisera och tillängliggöra böcker och annat material de har i sina samlingar, men som inte längre finns i handeln (out- of-commerce). Principerna är dock inte juridiskt bindande, utan avser att underlätta och stimulera till partsöverenskommelser. Boken, författaren och läsaren – en upphovsrättslig reflektion hindra otillåtet nyttjande görs bl.a. genom att sprida information och kunskap samt via rättsprocesser, lagstiftning och teknik.7 En viktig förutsättning för författarens kontroll över texten är att den är upphovsrättsligt skyddad. Upphovsrätten, ett mer än livslångt skydd för upphovsmannen mot otillåtet och respektlöst nyttjande av hans/hennes litterära eller konstnärliga verk, uppstod i då verket förmedlades i en fysisk form; en bok, en pamflett, ett trätryck.8 Det kan leda till uppfattningen att det skyddade verket är boken eller tidningen, när det egentligen är den originella berättelsen, musiken eller bilden som skyddas, oavsett i vilken form det förekommer. Författaren överlåter (helt och hållet) eller upplåter (i begränsad omfattning) rätten att hantera verket.9 I samband med återanvändning av äldre material kan också upphovsmannens ideella rätt bli aktuell.10 De nästan gränslösa möjligheter som finns att bearbeta och sammanställa material, kan leda till att gamla texter och bilder ändras och/eller görs tillgängliga för allmänheten i sådan form eller i sådant sammanhang som är kränkande för upphovsmannens litterära eller konstnärliga anseende eller egenart och det kan vara svårt att ange upphovsmannen på korrekt sätt. En text, vare sig den skrivs på papper eller digitalt, är skyddad av upphovsrätt om den är originell. Originalitetskravet är harmoniserat inom EU och uppställer som enda kriterium att alstret är upphovsmannens egna intellektuella skapelse, dvs. avspeglar hans eller hennes egen personlighet på så sätt att upphovsmannen i samband med skapandet av sitt verk har kunnat uttrycka sin kreativa kapacitet genom att göra fria och kreativa val.11 7Som anges inledningsvis har jag valt att inte fördjupa mig i detta problemområde, som i sig förtjänar långt mer textutrymme än vad jag har till förfogade för denna text. 8Det upphovsrättsliga skyddet upphör när upphovsmannen varit död . Det innebär att verk från upphovsmän som dog , däribland , förlorar sitt upphovsrättsliga skydd 2012. Det finns dock fortfarande ett övervakande öga i form av de akademier som i flera länder hindrar att verk används på ett sätt som kränker den andliga odlingens intresse. Se 43 § och 51 § upphovsrättslagen samt bl.a. http://publicdomainday. org/ [tillgänglig ]. De första regleringar som skyddar upphovsmannen och hans verk infördes bl.a. i , och . Observera att de konstnärliga upphovsmännen haft en något annan historia än de litterära. 9Upphovsrätten består av en exklusiv rätt att bestämma över verkets kopiering och tillgängliggörande till allmänheten (2 § upphovsrättslagen), som kan överlåtas och upplåtas som upphovsmannen önskar (den ekonomiska rätten). Upphovsmannen har också en ideell rätt att anges och respekteras som verkets upphovsman (3 § upphovsrättslagen). Den ideella rätten kan inte säljas utan bara efterges av upphovsmannen själv (eller arvingarna) i viss begränsad omfattning. 10Se 3 § i upphovsrättslagen. 87–89 i Painer-målet (v Standard VerlagsGmbH m.fl., EG-dom- stolen, mål nr. C-145/10), jfr med skäl 16 och art. 6 i och rådets direktiv /116/EG (f.d. skäl 17 och art. 6 i 93/98/EG) samt se, e contrario, p. 98 i dom i förenade målen C-403/08 och C-429/08, m.fl. Boken, författaren och läsaren – en upphovsrättslig reflektion , så snart en text eller annat material innefattar ett moment av fritt, kreativt val i uttrycket och författaren är i livet eller det ännu inte gått dödsåret, är texten troligen originell och skyddad av upphovsrätt. Med stöd av avtal, lagstiftning och teknik bestäms hur det skyddade verket skall få utnyttjas. Men författaren kan också besluta att texten, via avtal, ska vara gratis och fri att använda för alla eller vissa nyttjanden.12 Författaren och texten är inte längre ensamma. Många berättar sin historia med hjälp av fler uttrycksformer än text på papper. Den utökade e-boken (enhanced e-book) är ett begrepp som använts avseende interaktiva texter med flera olika medieformer, som text, bild, ljud, video, autentiskt material m.m.13 Den ensamma historieberättande textförfattaren har fått sällskap av ett flertal upphovsmän som samarbetar och antingen kollektivt eller enskilt sammanställer det till en historia. Men ur upphovsrättsligt perspektiv har författarens relation till boken, eller snarare texten, inte förändrats. Att flera upphovsmän är inblandade i historieberättandet innebär en mer komplicerad rättighetshantering – fler att fråga helt enkelt – men egentligen inte någon okänd upphovsrättslig situation. Ljud- och filmmakare har länge haft ett mängd rättighetshavare att ta hänsyn till inför exploatering av musik och film. Även om kravet på originalitet inte är relaterat till textens medieformat (papper, ljud eller digital), så är de tekniska skillnaderna mellan hur traditionella böcker som pappers- och ljudböcker14 respektive e-böcker vanligtvis tillhandahålls av avgörande betydelse för marknaden och användaren/läsaren. En text, bild, film eller annat skyddat material som säljs i offlineformat, t.ex. som cd eller dvd, säljs som en produkt och sprids genom försäljningen till allmänheten varvid rätten till vidareanvändning för exemplarägaren blir aktuell, se 19 § upphovsrättslagen. Ett verk eller annat material som säljs och överförs online innefattar inte någon spridning av (existerande) exemplar, det är inte fråga om försäljning av en spridd produkt utan om köp av en tjänst, rätten att nyttja och eventuellt framställa eget exemplar av materialet – icke att blanda ihop med köp av redan existerande exemplar.15 Bestämmelserna om vidare- 12I dag förekommer ett antal licenser som tillåter ett relativt fritt nyttjande av material, därav s.k. Creative Common-licens, se [tillgänglig ]. 13Se the-future-of-publishing/246111/ [tillgänglig ]. 14Observera att i det här sammanhanget används begreppet ljudbok för en produkt som inte tillhandahålls via nedladdning eller streaming. 15Se skäl 29 i Infosocdirektivet, 2001/29/EG, samt Upphovsrätten i informationssamhället (prop. 2004/05:110), s. 59. Boken, författaren och läsaren – en upphovsrättslig reflektion spridning av exemplar i 19 § upphovsrättslagen är inte tillämpliga avseende eget framställt exemplar. Läsare bör betrakta den digitala framtiden med stor nyfikenhet och förväntan, men också med viss vaksamhet.16 Det passiva, ensamma läsandet kan, med sociala nätverk och annan digital kommunikation, omvandlas till ett aktivt deltagande, med tillgång till texter och annat material på ett revolutionsartat sätt. Materialurvalet har snart inga märkbara gränser vad gäller ämne, språk, gammalt eller nytt och tillgängligheten begränsas i stort sett bara av internettillgången och den använda enheten.17 Men digitaltekniken gör det också möjligt att övervaka, begränsa, stänga in och stänga av en läsare och hans/hennes e-böcker. Licenser och tekniska skydd bestämmer vad läsaren får göra med texten. Ett av upphovsrättens ursprungliga syften var att få fram fler intressanta texter till läsaren, genom att författaren via rätten att bestämma över kopieringen av verket (copyright) fick ekonomiska möjligheter att leva på sitt skrivande.18 Det har beskrivits som att omsorgen om läsaren är djupt förankrad i upphovsrättens DNA.19 Men upphovsrätten är en svag lagstiftning såtillvida att den i huvudsak gäller bara om inget annat har avtalats mellan parterna. Finns det ett avtal, en användarlicens, som anger annat än vad som 16Notera att jag i det följande utgår från att användaren/läsaren är en avtalstrogen och laglydig person. Något som naturligtvis inte alltid är fallet. Men för de som i stället väljer att nyttja verk utan tillstånd och i strid med avtal och lagstiftning finns redan en pågående diskussion och ett arbete hos politiker, rättsväsende och lagstiftare mot piratkopiering, illegal fildelning osv. Här ger jag utrymme för diskussion kring den digitala situationen för de användare/läsare som vill göra rätt. 17Tillgången till internet har, som nämns inledningsvis, blivit allt viktigare i dagens informationssamhälle. I miljöer där tillgång och spridning av information censurerats av en auktoritär ledning, har tillgången till internet med dess möjlighet till friare informationskommunikation varit ett viktigt hjälpmedel i frigörelse- och demokratiprocesser. Men det bör finnas en viss vaksamhet inför ett alltför stort beroende av internet som (enda) marknads- och kommunikationsplattform. Sårbarheten vid elavbrott eller på platser där internetåtkomst saknas kan annars bli onödigt stora. Därtill kan känsligt eller kontroversiellt material och kommunikation behöva flera oberoende kommunikationskanaler, motståndskraftiga mot kommersiella och politiska påtryckningar. 18I en av de första lagar som gav upphovsmannen rätt att bestämma över och få betalt också för kopior av verket, Statute of , var namnet på lagen An Act for the Encouragement of Learning och i inledningen anges att syftet med lagen var just att uppmuntra lärda män att skriva användbara böcker (for the encouragement of learned men to compose and write useful books). Se [tillgänglig ]. 19Jessica , Readers Copyright, , vol. 58, 2011, s. 325–353. Boken, författaren och läsaren – en upphovsrättslig reflektion sägs i lagen så gäller licensen även avseende t.ex. kopiering för privat bruk, för arkiv och bibliotek eller för nyhetsrapportering. Ytterligare begränsning kan finnas genom tekniska skydd, som inte lagligen får avlägsnas.20 Det innebär att den balans som eftersträvas i upphovsrättsregleringen, mellan upphovsmannens behov av skydd och samhällets och den enskilde användarens behov av tillgång till material, kan vara upphävd via avtal och teknik.21 Den traditionella bokens fysiska form samt ägandet av boken ger läsaren och bokinnehavaren vissa naturliga användarmöjligheter och ett visst skydd mot ändring och återkallande av text och material samt mot insamling av användarinformation. kan köpas, innehas och läsas i hemlighet samt lånas ut eller säljas när, var och till vem som helst. konsumerar upphovsmannens rätt att bestämma över verkets vidarespridning av just det exemplaret via utlåning, vidareförsäljning eller gåva.22 Att läsa en text på ett papper är ingen upphovsrättsligt relevant handling då texten vare sig kopieras eller görs tillgänglig för allmänheten. Läsandet begränsas inte av några särskilda villkor utan kan ske var, hur och av vem som helst, med anteckningar, kommentarer och minneslappar inskrivna och instuckna i boken. Vid köp online av en e-bok ges en licensierad åtkomst till en text. Avtalet och de tekniska skydden bestämmer användningen av text och annat material, t.ex. om nedladdning och utskrift får ske och på vilka enheter (dator, läsplatta, telefon etc.), hur och av vem. Åtkomst till boken kan begränsas eller upphöra om licensavgifter inte betalas eller licenstiden löpt ut, om tillhandahållaren stänger ner eller tar boken ur sitt sortiment osv. När licensavtalet upphör försvinner vanligen åtkomsten till texten/ materialet. Ett eventuellt nedladdat och/eller utskrivet exemplar av e-boken (licensexemplar) har en helt annan upphovsrättslig status än ett exemplar av en bok tillhandahållen på marknaden. Licensexemplaret kan bara användas i enlighet med licensen och därmed 20År infördes skydd av tekniska skydd i ett nytt kap. 6 a i upphovsrättslagen, Skydd för tekniska åtgärder m.m.. Det finns inga krav på att de tekniska skydden tillåter nyttjanden som t.ex. privat kopiering, användning i undervisning, forskning, nyhetsrapportering eller för citat. 21Mer om uppfattningen att upphovsrätten skall balansera olika intressen samt ett förslag till europeisk upphovsrättsreglering återfinns bl.a. i det s.k. , se http://www. copyrightcode.eu/index.php?websiteid=1. Se även , [tillgängliga ]. 22Se 19 § i upphovsrättslagen. Boken, författaren och läsaren – en upphovsrättslig reflektion bara ges bort eller lånas ut om licensen tillåter det. Det digitala läsandet registreras, övervakas och villkoras av teknik och avtal. Att läsa en digital text innebär också en komplicerad upphovsrättslig handling. För att ta del av texten krävs en teknisk process som innebär att temporära tekniska exemplar framställs av hela eller delar av båda den hjälpande programvaran, det litterära verket och eventuellt annat skyddat material. Internationellt och inom EU är det överenskommet att även temporära, tekniska kopior är kopior, men att det finns en tvingande rätt för användarna (eller snarare deras tekniska enheter) att utnyttja dessa i den tekniska processen. Så för att göra det möjligt att läsa en digital bok har lagstiftaren varit tvungen att introducera ett tvingande undantag i upphovsrätten. I de fall texten är skyddad av tekniska åtgärder kan det vara svårt att ens få tillgång till texten.23 Enligt bestämmelser som infördes i upphovsrättslagen är det förbjudet att kringgå tekniska åtgärder som skyddar verk mot otillåtet nyttjande.24 Den som har lovlig tillgång till ett exemplar av verket får bryta igenom en teknisk åtgärd om det är nödvändigt för att se eller läsa verket.25 Men det handlar bara om offlineprodukter (exemplar av verket), t.ex. musik på cd eller dvd-film. Det är inte tillåtet att kringgå en teknisk åtgärd för att se, lyssna eller läsa material som tillhandahålls (laddas ner) online. Ett onlineköp innebär inte ett köp av ett exemplar av ett verk, utan endast köp av en licens att nyttja verket. Läsandet har också ändrat sig.