sou · H0B310d2 · 2012-05-02 00:00:00 — Den andra hälften översattes till svenska via ett tredje språk, oftast engelska. Se Japanskt på svenska ur Nobelprisperspektiv: Om och utgivningen av japansk skönlitteratur i svensk översättning, i , red., Litteratur i gränszonen, s. 77. 12Ryska ligger på plats nummer 11 i tabell 2 med totalt 212 översättningar . 13Martin , När periferierna möts – av finsk-isländska litterära kontakter, i , red., Gränser i nordisk litteratur, vol. II (Åbo: , 2008), s. 746. 14Casanova belyser i La république mondiale des lettres och Literature as a World inte närområdets betydelse för översättningsflödena i periferin. En annan hypotes värd att undersöka är att skulle kunna spela en konsekrerande roll i det regionala nordiska subfältet för introduktionen av utomeuropeisk litteratur. har i Skönlitteratur från det fransktalande i översättning, i , red., Litteratur i gränszonen, visat att det inte går att påvisa någon sådan roll för i beträffande franskkaribisk skönlitteratur, men det hindrar inte att sådana relationer kan skapas . stora framgångar i kan mycket väl spilla över till de andra nordiska länderna . 15En mer ingående redogörelse för den nederländska kulturens och litteraturens utveckling angående översättningar finns i , Responding to Globalization. Det globala översättningsfältet och den svenska översättningsmarknaden Översättning i centrum och periferi Det globala översättningsfältets hierarkier är också avgörande för hur mycket som översätts inom olika kulturer. Ju mer centralt ett språk är, desto lägre är andelen översättningar till det centrala språket. De mest centrala språken tenderar att ha den lägsta andelen översättningar i sin totala bokproduktion. I och är av den totala bokproduktionen översättningar. Detta förhållande har inte ändrats . och har en procentandel på 10–12, och 12–och länder som och eller mer. I ligger andelen på och i på 40 procent.16 De här förvisso ofullständiga och ungefärliga siffrorna visar ändå tydligt den inverterade relationen mellan en central position och en låg andel översättningar i den nationella bokproduktionen.17 Man kan dock kritisera den forskning som drar för entydiga slutsatser från procentuella jämförelser av översatt litteratur inom olika kulturer. Är till exempel den amerikanska litteraturen verkligen så sluten som siffrorna antyder, när det gäller översättningar från andra språk? Fler variabler måste inkluderas i analysen för att man ska kunna ge en rättvis beskrivning av kulturen ifråga.18 Inom den amerikanska litteraturen förekommer t.ex. en ansenlig publicering av böcker på främmande språk. Och inom den globala engelskspråkiga litteraturen ryms repertoarutvecklande varieteter och erfarenheter, som andra mindre litteraturer behöver importera via översättning. Diskussionen om den svenska kulturens och litteraturens öppenhet kan också nyanseras. Förvisso är ett land som översätter förhållandevis mycket litteratur i jämförelse med andra länder på det globala översättningsfältet. Men inom de olika typerna av litteratur som bygger upp det svenska litterära systemet – facklitteratur, skönlitteratur och barn- och ungdomslitteratur – 16Se , Towards a Sociology of Translation, s. 439, och Pokorn, The Role of Translation in the Developement of Slovene Language and Literature (Ljubliana: , 2007), s. 21. 17Liknande siffror finns i , The Translators Invisibility: A History of Translation (& : Routledge, 1995), s. 12–17. 18För en kritik av giltigheten i statistiska undersökningar av procentandelen översättningar i den totala bokproduktionens för att avgöra kulturers öppenhet, se , Two principles, one probable paradox and a suggestion, all concerning percentages of translation and non-translation into various languages, particularly English (1999), http:// /~apym/on-line/translation/rates.html [tillgänglig ]. Det globala översättningsfältet och den svenska översättningsmarknaden råder ganska skilda förhållanden. Räknar man enbart skönlitteraturen och undersöker fördelningen mellan originalproduktion och översättningar uppgår procentsatserna till 35 för andelen översättningar under 2010.19 För sakprosans del uppgår den till och för barn- och ungdomslitteraturen ligger procentsatsen på 45 enligt Nationalbibliografin.20 En konsekvens av att beskriva flödena av litteratur mellan språkgrupper och kulturer på en global nivå är att två övergripande typer av översättningsverksamhet utkristalliserar sig, så kallad konsekrationsöversättning och ackumulationsöversättning. Källa: , Consécration et accumulation de capital littéraire, s. 9-10. De dominerande litteraturerna och språken bygger sin position på deras historiskt höga tillgång till litterärt kapital och grad av relativ självständighet visavi andra nationella litteraturer och språk. Med hög tillgång till litterärt kapital menas bland annat att kulturen i fråga har en mycket väl utvecklad litterär institution och en litterär repertoar, som i sin kärna inte behöver översatta texter för att utveckla sig. När en text ändå översätts inom en sådan kultur anses den som speciellt värdefull av de dominerade kulturerna. Att texten blir översatt blir då ett kvitto på hög litterär kvalitet. I termer är den här processen ett sätt för en text att bli konsekrerad, det vill säga bedömd som värdig av den litterära institutionens agenter. Den översättningsverksamhet som förekommer inom ett sådant litterärt fält kan vi kalla konsekrationsöversättning. 19Inför man också det svårdefinierade kriteriet kvalitetslitteratur inom skönlitteraturen blir förmodligen det engelska språkets dominans inte lika överväldigande. 20Se [tillgänglig ]. Det globala översättningsfältet och den svenska översättningsmarknaden Ett typexempel på konsekrationsöversättning är när svenska kriminalromaner översätts till engelska för att lanseras på den brittiska och amerikanska marknaden, dvs. fall A) i figur 1. De svenska kriminalromanerna vinner då i prestige och blir följaktligen mer intressanta för andra dominerande kulturer, exempelvis den franska. En annan typ av konsekrationsöversättning är att den franska litterära institutionens Goncourtprisvinnare med allra största sannolikhet kommer att översättas till spanska – två språk och kulturer med likartad global prestige och kulturell öppenhet för översättningar, fall B) i figuren. Att den spanska Nadalprisvinnaren också översätts till franska är ett annat exempel på samma typ av översättningsrelation.21 De dominerade litteraturernas positioner globalt beror å andra sidan på brist på litterärt kapital och relativ självständighet. Därför kan sådana kulturers översättningsverksamhet kallas ackumulationsöversättning. Det typiska fallet av ackumulationsöversättning är fall C), när en dominerad kultur översätter texter från en dominerande kultur och ett dominerande språk. Översättning är då ett medel för att utveckla den inhemska litterära repertoaren, att ackumulera litterärt kapital för att tala med . Så är fallen med de skandinaviska ländernas översättning i förhållande till engelskan och de brittiska och amerikanska litterära institutionerna.22 Fall D) i figuren visar relationen när översättning sker mellan två dominerade kulturer och språk via ett eller flera dominerande centra. Det är den relationen som nedan undersöks och problematiseras i artikeln. De ojämlika relationerna mellan språkliga och litterära fält i världen gör alltså att en texts litterära värde på världsmarknaden delvis beror på vilket språk texten är författad på. Detta kan få som konsekvens att författare som skriver på ett dominerat språk har svårare än författare som skriver på dominerande språk att bli erkända internationellt. För en dominerad författare är översättning till ett dominerande språk förmodligen en förutsättning för att bli konsekrerad som värdig deltagare i världslitteraturen. 21Det franska och det spanska priset har likvärdig prestige som det svenska . 22Casanova talar i Consécration et accumulation de capital littéraire om dominerande och dominerade språk istället för centrum-/periferirelationer mellan språk, vilket enligt henne bättre beskriver relationernas styrkeförhållanden. analyser bygger på fältbegrepp i transnationell tappning, medan och Sapiros analyser är mer förankrade i polysystemteorins dynamiska funktionalism. Jfr , Polysystem Studies: Poetics Today (: , 1990) och , Descriptive Translation Studies and Beyond (& : , 1995). Det globala översättningsfältet och den svenska översättningsmarknaden Översättning mellan periferierna via centrum När man studerar det globala översättningsfältet blir det tydligt att översättning inte bara oftare sker från centrala språk än från perifera, utan också att kommunikationen mellan perifera språk ofta sker via ett centrum. Vad som översätts från ett perifert språk till ett annat är beroende av vad som översätts från det perifera språket i fråga till de centrala dominerade språken. Ju mer centralt ett språk är, desto mer fungerar det som en mellanhand eller som ett förmedlande språk för de mer perifera språken på det globala fältet. För att periferierna ska kunna mötas i översättning behövs alltså minst ett förmedlande centrum. Enligt förekommer flera olika dominerande centra på det globala översättningsfältet.23 De forna kolonialmakternas centrala metropoler utgör olika centra för olika språkgrupper, exempelvis , och . I den här artikeln är , och speciellt relevanta. är centret för det franska språkets och litteraturens konsekrationsprocesser. och är centra för det engelska och amerikanska språkens. Och den brittiska/amerikanska kulturen utövar ett odisputabelt inflytande på den svenska – ett inflytande som varit påtagligt . Hypotesen som jag arbetar utifrån i den här artikeln är att en förutsättning för att utomeuropeisk litteratur ska finna sin väg till den svenska litterära marknaden är att just denna typ av skönlitteratur – där de kulturella avstånden är stora rent geografiskt och där källkulturen i fråga likväl som den svenska målkulturen innehar en dominerad position på det globala översättningsfältet – behöver en dubbel konsekration på de litterära fälten för att verket ska komma i fråga för svensk översättning. Figur 2 belyser hypotesen. Den är en modell över den förmodat nödvändiga dubbla konsekrationen av i den franska och brittisk/amerikanska litteraturen som föregår översättningen till svenska. 23 , Consécration et accumulation de capital littéraire, s. 8. Det globala översättningsfältet och den svenska översättningsmarknaden När en bok översätts till ett centralt och dominerande språk av ett högprestigeförlag, uppmärksammas också boken av andra förläggare i andra delar av världen. Att en amerikansk eller brittisk högprestigeförläggare publicerar en författare från ett mer perifert språk är ett av de bästa försäljningsargument som ursprungsförlaget har för att sälja översättningsrättigheter till andra förläggare på den internationella marknaden. Det relativt nyvunna internationella erkännandet för den svenska kriminalromanen är ett bra exempel på detta. har sålts i över 10 miljoner exemplar och översättningsrättigheterna har sålts till över 40 länder.24 Och i den andra riktningen utgör t.ex. översättningen av till svenska ett annat illustrerande exempel. Ju mer centralt ett språk är globalt, desto fler litterära genrer översätts också från det språket. De böcker, som översätts från perifera språk, är däremot ofta koncentrerade till några få genrer, exempelvis barnböcker och kriminalromaner för räkning.25 Översättningarna från perifera språk saknar den breda repertoar av böcker, som en central position i garanterar. Det här kan vara en av förklaringarna till den angloamerikanska och brittiska litteraturens totala dominans vad gäller översättning i . Avslutningsvis är det intressant att testa hypotesen om den dubbla konsekrationens nödvändighet för att översättning från en dominerad perifer språkgrupp och kultur till en annan ska komma till stånd. Förmodligen är det så att ju mer perifer källkulturen i förhållande till målkulturen ter sig, desto högre grad av konsekration krävs på det globala översättningsfältet för att ett förlag inom målkulturen ska våga satsa på översättningen i fråga. I fallet med romaner i svensk översättning är troligen en dubbel konsekration i två dominerande kulturer nödvändig, dvs. 24Erica Trejs, Litteraturens ansikte, , . 25Angående kriminalromaner översatta från och till svenska, jfr , Att manipulera matrisen: En jämförelse mellan den svenska, engelska och franska översättningen av den spanska romanen de las ideas av , Språk och stil, nr 18 2008. förekommer som namn nummer 19 på Index Translationums 50-i- topp-lista över mest översatta författare i världen. Se: xtrans/stat/xTransStat.a?VL1=A&top=50&lg=0 [tillgänglig ]. Det globala översättningsfältet och den svenska översättningsmarknaden de franska och brittiska/amerikanska kulturerna. Det här resonemanget stöds av flera variabler. Tre av fyra romaner som översatts till svenska har nämligen först översatts till engelska. Traversée de la mangrove publicerades i , Crossing the Mangrove 1995 i och Färden genom mangroven 2007 i . Ségou del 1 kom ut i och del 1985. I gavs del 1 ut under titeln del 2 The Children of Segu . I har bara del 1 översatts men den har givits ut två gånger, 1989 och 2007, med titlarna Segu, murar av lera och Segu: en afrikansk släktkrönika.26 Den tredje romanen som finns tillgänglig i svensk översättning Desirada gavs ut i , i och i . Tidsvariabeln tycks alltså bekräfta rimligheten i hypotesen om nödvändigheten av dubbel konsekration för att den här typen av litteratur ska nå den svenska kulturen. Den senaste av Condés romaner som översatts till svenska är Tills vattnet stiger. En attendant la montée des eaux gavs ut på JC Lattés 2010. Romanen finns ännu inte i engelsk översättning, vilket kan tyda på att nu kan anses etablerad på det svenska litterära fältet. Man kan också spåra konsekration både inom den franska och den amerikanska litterära institutionen, dels via antalet utgivna och översatta titlar, förlagens och översättarnas prestige, dels via hennes talrika litterära priser och utnämningar. Titlarna är många och förutom 17 romaner har hon också författat ett flertal novellsamlingar, dramatiska verk och essäer.27 Romanerna är utgivna på välrenommerade förlag, t.ex. Mercure de , , och Penguin, samt översatta av synnerligen välrenommerade översättare: , och ges ut av Leopard förlag och har översatt tre av de fyra publicerade romanerna. Condés konsekration inom den franska kulturen påbörjas och befästs under första decenniet av . En tidig utmärkelse av många inom den franska kulturen var att hon 26Romanen 1989 av och gavs då ut på . Enligt hade förlaget fått anslag från SIDA för att översätta romanen. Den översättningen återutgavs av Leopard förlag . 27En förteckning över Condés publicerade verk finns i , Dubbel konsekration, s.155. 28Översättarnas verk, priser och utnämningar diskuteras i , Dubbel konsekration, s.158–159. Det globala översättningsfältet och den svenska översättningsmarknaden utsågs till den litterära pristagare i '. En senare utmärkelse är att hon tilldelades det prestigefulla Commandeur de lOrdre des Arts et des Lettres, som är den franska statens förnämsta utmärkelse till kulturskapare. I och skedde Condés konsekration och den fortgår än . blev hon den första kvinnan att utses till det högt renommerade amerikanska för sin samlade författargärning och 1999 fick hon motta , för franskspråkiga författare som lever i USA.29 Utan tvekan kan sägas vara en värdig deltagare i världslitteraturens kanon och en potentiell framtida Nobelpristagare i litteratur. Condés romaner har dessutom som regel redan utkommit i engelsk pocket innan de översätts till svenska, vilket också visar på den svenska översättningens förmodade nödvändiga dubbla konsekration. Intressant är att tidsspannet mellan fransk och svensk publicering minskar , från mellan den första svenska översatta romanen till för den tredje. För den fjärde romanen förflyter bara . Studien antyder att ju mer etablerad en perifer eller dominerad författare blir inom en annan perifer eller dominerad kultur, desto kortare blir tiden som förflyter mellan originalpublicering och översättning till svenska. Som alltid blir den här typen av publicering en balansgång mellan kulturellt och ekonomiskt kapital på det svenska litterära fältet.30 Det tar att etablera författarskap inom en kultur och förmodligen tar det om författaren dessutom härstammar från en perifer kultur med svenska glasögon sett. Kanske utgör den fjärde romanen den magiska gräns när författaren inte längre behöver filtreras genom en annan för mottagarkulturen dominerande kultur. Den dubbla konsekrationen verkar dock vara en positiv kraft för främjandet av publicering av författaren ifråga, åtminstone initialt. Men naturligtvis behövs mer forskning på ett större underlag för att verifiera hypotesen om den dubbla konsekrationens nödvändighet för att det globala översättningsfältets periferier ska kunna mötas. 29 En omfattande lista över Condés utnämningar och priser finns i , Dubbel konsekration, s.157. 30 Jfr , Författare och förläggare och andra litteratursociologiska studier (: Gidlund, 1994), s.24–31. Svensk skönlitteratur i världsperspektiv domineras det svenska inslaget på bästsäljarlistorna i av kriminalfiktion. Många av titlarna översätts och blir framgångar utomlands – ibland så spektakulära att det leder till uttrycket det svenska deckarundret. Mest omtalad är , vars når rekordnoteringar runtom i världen. Men jämte honom finns också en rad andra kriminalförfattare med bred internationell spridning. Det massiva genomslaget för denna form av underhållningslitteratur (gärna med samhällskritiska förtecken) ses ofta som en nyhet i svenska medier. Nyhetsvärderingen har goda skäl – förmodligen har svensk skönlitteratur aldrig haft ett så brett genomslag runtom i världen. ska nyhetsvärdet inte överdrivas, för bakom de senaste årens internationella segertåg för svenska författare ligger decennier och sekler av breda internationella framgångar för svenska författare. (1825) var en gång en succé i åtskilliga länder, nådde litterärt världsrykte, liksom senare och . gjorde svensk barn- och ungdomslitteratur succé världen runt (med i spetsen), och den internationella deckarvågen från inleddes redan av och . Bokmarknadsforskning är ofta nationellt inriktad, vilket paradoxalt nog kan ge en förvrängd bild av den egna litteraturens betydelse: forskningen fångar den litteratur som översätts in till landet, men kan missa de strömmar som går ut ur landet. Samma paradox går ofta igen i kulturpolitiken, eftersom den som politikområde ofta främst inriktas på mönster och åtgärder inom den egna nationen. Tillsammans innebär detta att frågor om det egna landets litteratur i ett världsperspektiv inte sällan hamnar i bakgrunden i debatten kring litteraturens ställning och villkor. I denna artikel ska jag därför ta upp några frågor om den svenska litteraturens plats i det som brukar kallas världslitteraturen. Själva termen världslitteratur kan täcka en lång rad av innebörder – från den breda betydelsen av summan av all litteratur som Svensk skönlitteratur i världsperspektiv skrivs världen runt, via litteratur som på något sätt innebär kulturmöten (antingen genom att den översätts, eller genom att den tematiserar möten mellan olika kulturer), till den smalare betydelsen av den litteratur som världen runt erkänns som värdefull, kanoniserad och klassisk.1 I den senare meningen gäller det den litteratur som har sållats ut till vad har kallat en hyperkanon, litteraturens internationella elitskikt.2 För svenskt vidkommande är det särskilt intressant att notera att det litterära anses vara viktigt i skapandet av denna världslitterära hyperkanon (även om det naturligtvis finns världslitteratur som inte får , och Nobelpristagare som inte anses tillhöra världslitteraturen). är det litterära en väsentlig faktor bakom själva föreställningen att det finns en världslitteratur. konsekrationsmakt (förmåga att erkänna och tilldela ett verk litterärt värde) är enligt henne en avgörande, gemensam instans för världens litteraturer, oavsett vad enskilda personer anser om enskilda prisbeslut: Thus the greatest proof of literary consecration, bordering on the definition of literary art itself, is the – a European award established at the beginning of the twentieth century that gradually came to enjoy worldwide authority. Today writers everywhere are agreed in recognizing it as the highest honor of the world of letters. There is no better measure of the unification of the international literary field than the effectively respect commanded by this prize.3 Även om är ett litet land, finns det alltså med som en viktig faktor inom själva tanken på en världslitteratur. Liknande paradoxer präglar mycket av de transnationella litterära kulturflödena inom världslitteraturen. I sista hand kan området ses som en del av det flöde av varor och fiktioner som hela världshandeln utgör. Och det världslitterära systemet präglas, som har betonat, av samma mönster som den globala kapitalismen. Det är på en gång en enhet och alldeles ojämlikt, one and unequal.4 1För en översikt av diskussionen av termen världslitteratur, se , Mapping World Literature: International Canonization and Transnational Literatures (& : Continuum, 2008), främst kap. 1–3. 2Hyperkanon, se , World Literature in a Postcanonical, Hypercanonical , i Haun Saussy, red., Comparative Literature in an of Globalization (: , 2006), främst s. 45–53. 3Pascale , The World Republic of Letters (, . & : , 2004), s. 147. 4Franco Moretti,Conjectures on World Literature, , 2000:1, s. 56. Svensk skönlitteratur i världsperspektiv Maktbalansen mellan världens litteraturer påverkas av maktförhållanden mellan världens språk och nationer, relationer som kan delas in i tre huvudsfärer: politiska, ekonomiska och kulturella.5 I en viss kulturkrets råder sällan jämn balans mellan det som kan kallas litterär import och export, mellan de impulser som kommer in och skickas ut. Världslitteraturen är snarare ett asymmetriskt system av exportframgångar och häpnadsväckande utlandsskulder, av starka och svaga ekonomier. Litteratur och litterära impulser färdas på mängder av sätt – som tryckta originalböcker, via publicering på internet, som översättningar, som litterära influenser, genom filmatiseringar, omnämnanden, rykten, undervisning, via författares resor, deras byte av hemland, kanske också av språk, och så vidare. Somligt av detta är lättare att komma åt än annat, och jag begränsar mig i fortsättningen främst till frågor kring utgivning av tryckta böcker. En svårighet är att riktigt pålitlig statistik på bredden saknas för litteraturens transnationella och globala nivå. producerar databasen (tidigare i tryckt form) som avser att förteckna världens översättningslitteratur. Bortfallet ur databasen är emellertid både stort och ojämnt fördelat. Liknande problem präglar även den världsomfattande bibliotekskatalogen WorldCat, även om den har bättre täckningsgrad än Index Translationum.6 Bägge bör användas med större skepsis än som vanligen sker inom forskningen kring världslitteratur. För svenskt vidkommande finns också en viktig källa, Suecana Extranea, som bland annat förtecknar svensk skönlitteratur i översättning till andra språk. Suecana Extranea, som produceras av Kungl. , utkom i tryckt form , och föreligger numera som en deldatabas inom Libris. Även om också Suecana Extranea har sina problem – främst i form av ofrånkomliga luckor och en viss eftersläpning – ger den goda möjligheter till översiktsbilder av svensk skönlitteraturs vägar ut i omvärlden.7 5De tre typerna av maktrelationer, se , : An Introduction, 14:3, 1993. 6För en analys av täckningsgraden i Index Translationum och WorldCat, se , The Effect (manuskript under arbete, publiceras ). 7En kort historik över Suecana Extranea finns i , Exit Suecana extranea, BUS-nytt, 1998:7.