sou · H0B380 · 2012-11-29 00:00:00 — Syftet med analysen ska vara att säkerställa att de nya reglerna och det sätt på vilket de samverkar med befintliga regler stämmer överens med dessa. Nödvändiga författningsförslag och andra förslag till åtgärder Mot bakgrund av de utgångspunkter som har angivits och den utredning och de ställningstaganden som har gjorts inom ramen för uppdraget ska utredaren lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren är fri att där så är lämpligt lämna förslag även på andra typer av åtgärder. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar Utöver vad som följer av kommittéförordningen (1998:1474) ska utredaren särskilt analysera sina förslag och redovisa sina slutsatser när det gäller vilka effekter förslagen kan få för sysselsättningen av unga, för ungas etablering på arbetsmarknaden, för användandet av olika anställningsformer, för flödet mellan olika anställningsformer och även in och ur arbetslöshet respektive olika arbetsmarknadspolitiska insatser, och för företag och särskilt små företags incitament att anställa unga. kostnadsberäkna sina förslag, föreslå finansiering av dessa, och belysa frågorna med hänsyn till unga kvinnors och mäns olika behov. Utredaren är även fri att ta upp andra konsekvenser av sina förslag, som bedöms relevanta. Genomförande, samråd samt redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med företrädare för arbetsmarknadens parter, relevanta myndigheter och organisationer. I denna del av uppdraget ingår bl.a. att ta del av erfarenheter och pågående arbete avseende arbetsplatsförlagt lärande för unga kvinnor och män och särskilda anställningsformer för dessa och belysa olika aspekter av den föreslagna nya anställningsformen i förhållande till befintliga kollektivavtal. Utredaren ska även ta del av erfarenheter och pågående arbete inom området som rör utbildningar på gymnasial nivå och utbild- ning inom och vad som framkommit i utredningar, utvärderingar och liknande som berör frågeområdet. Utredaren ska vidare göra internationella jämförelser exempelvis i fråga om -vilka särskilda anställningsformer för unga kvinnor och män det finns i andra relevanta länder, i förekommande fall med utbild- ningsinslag, och -vilka effekter dessa har haft när det gäller att skapa anknytning till arbetsmarknaden och incitament för arbetsgivare att anställa. Utredaren ska vidare samråda med företrädare för de mindre före- tagen. När det gäller redovisningen av förslagens konsekvenser för företag ska utredaren också samråda med . Uppdraget ska redovisas . Förteckning över utredningens kontakter Utredningen har haft många kontakter under arbetet och vi tackar för det stora engagemang som vi har mött hos företrädare för utbildningsväsendet, arbetsmarknaden och de politiska ungdoms- förbunden. TYA Transportfackens yrkes- och arbetsmiljönämnd Akademikers , Kommuner och Landsting , TCO Industriarbetsgivarnas kompetensråd Industrins utvecklingsråd LOs utbildningspolitiska utskott Maskinentreprenörerna Målaremästarna för Hotell och Restauranger Byggindustrier (BI) Lärlingsprovanställning – en väg för unga att etablera sig på arbetsmarknaden? anordnad av utredningen om Lärlingsprovanställning i Bonnierhuset i . hälsade deltagarna välkomna och noterade med glädje att så många uppmärksammat konferensen. Han konstaterade att deltagandet också är ett uttryck för att det finns många och olika intressen som samlas runt frågan om lärlingsprovanställning. Rege- ringen har berört frågan vid många tillfällen, inte minst när det gäller övergången mellan utbildning och arbetsliv. Det har också pratats om en jobbpakt och ett annat uttryck för frågans vikt är de trepartssamtal som pågått . Men också övriga partier, också de som inte ingår i regeringen, har uppmärksammat sambandet mellan övergången från skola till arbetsliv och ung- domsarbetslösheten. Också arbetsmarknadens parter har ett stort engagemang i frå- gan, konstaterade han. Det tar sig flera uttryck, bland annat har principöverenskommelser träffats inom flera branscher om yrkesintroduktion, till exempel inom handeln och den kommunala sektorn. Men finns en rad avtal som tar upp samma fråga. Begreppen som används i avtalen varierar, ibland kallas de som omfattas för lärlingar, ibland för trainee eller praktikanter. Men oavsett namnen finns det många avtal som innehåller regler för att underlätta övergången. Det äldsta som utredningen lyckats spåra upp är . Det finns också en rad centrala, regionala och lokala överens- kommelser som reglerar hur parterna ska arbeta med yrkesutbild- ningsfrågorna. kan det handla om mycket utbyggda system med egna kanslier, ibland en mindre verksamhet. –Men det som är viktigt att konstatera är att parterna visat intresse för det som vi nu kallar för lärlingsfrågor. Ledande företrädare för och har i en debattartikel dessutom riktat en gemensam uppmaning till de poli- tiska partierna där de vädjar om att partipolitiken läggs åt sidan, konstaterade han. De understryker behovet av ökad samverkan mellan utbildning och arbetsliv och att åtgärder sätts in . Det visar på engagemanget och intresset hos parterna, enligt . Men ett minst lika stort engagemang finns hos utbildnings- anordnarna. –har jag inte jobbat så mycket med utbildningsfrågor, men i det här arbetet har jag träffat utbildningsanordnare. Och det är slående hur stort engagemang, eller till och med lidelse man möter i branschen, sade han. Ett arbetssätt för utredningen har varit att träffa så många repre- sentanter för olika intressenter som möjligt. Förutom politiker, parter och utbildningsanordnare har det varit representanter för ungdomspartierna. Utredningen har däremot valt att inte koppla en formell referensgrupp till utredningen. Förutom alla kontakter som skett med de olika intressenterna var istället förhoppningen att konferensen skulle ge utredningen möjlighet att få in synpunkter. –Det är vår förhoppning att ni med er kunskap och ert engage- mang ska hjälpa oss i vårt fortsätta utredningsarbete, avslutade , och överlämnade ordet till , moderator för seminariet. Utredningens direktiv, ramen och anställningsformer , utredningens huvudsekreterare: Direktiven till utredningen presenterades av . Ett uttalat mål med den nya anställningsformen är att den ska vara lätt att förstå och attraktiv för arbetsgivare och arbetstagare att använda. För att förstå i vilket sammanhang förslaget läggs är det också nödvändigt att beskriva hur ungdomars arbetsmarknads- och försörjningsvillkor ser ut, konstaterade hon. Utredningen har tagit del av uppgifter från befolkningsstatistik och de kommer att presenteras i betänkandet. Det är dock uppen- bart att det finns en grupp ungdomar som står utanför arbetsmark- naden, sade hon. –Det vi redan nu kan konstatera är att en förklaring till att unga har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden är att de har en lägre utbildningsnivå och vi måste fundera över vilka lösningar som finns för den här gruppen. Det som är uppenbart är att gymnasieutbild- ning inte är lösningen för alla, sade hon. Det som också är viktigt är att den nya anställningsform som utredningen ska lämna förslag till passar in i det som redan finns. –I vilken omvärld ska den pusselbit vi har ansvar för in? Finns det ett utrymme för en lärlingsprovanställning? Det finns många hänsyn att ta, allt från om och hur en ny anställningsform ska passa in i lagen om anställningsskydd, till om och hur den eventuellt krockar med de avtal som parterna på arbetsmarknaden träffat. Men trots att utredningen har många överväganden framför sig är det ändå klart att det finns ett utrymme där den nya lärlingsprovanställningen skulle kunna passa in, enligt . Lärlingssystem i olika länder , utredare på Skolinspektionen och tidigare huvudsekreterare i , ersatte utredningens sekreterare som var sjuk: I finns inte några erkända yrken som kräver yrkeslegitima- tion eller en formaliserad gång för yrket. Det finns i många andra länder och är i praktiken ofta en kvarleva från skråväsendet. Syste- men i olika länder kan dock vara väldigt olika och därför kan det vara missvisande att använda begreppet lärling. – I de flesta fall tycker jag att man istället ska prata om lärlings- liknande system, sade . De system som finns kan delas upp på olika sätt. hänvisade till en tysk uppdelning i tre olika system. Ett statligt system, där länder som , , och är typiska representanter. Ett annat system kallas det duala systemet och där ingår och de tyskspråkiga länderna, men också . Det tredje och sista systemet är mer marknadsinriktat. , och använder sig av det här systemet. Det finns fördelar och nackdelar med alla system, konstaterade . Och det går att lära av alla system och länder. Ett sådant land är . Efter har man valt att införa en lärlingsutbildning som innebär att eleverna är i skolan och ute på arbetsplatserna . Ett annat land som är intressant är . Där är marknadsinriktningen tydlig och där har man infört något som på engelska kallas modern apprent- iceship som syftar till att ge unga modern utbildning i nya bran- scher. Utifrån perspektiv skulle en blandning av det norska och skotska lärlingssystemet vara bäst i . , professor i pedagogik vid Helix VINN Arbetsplatslärande kan definieras som ett lärande i och genom det dagliga arbetet. Det kan ske genom olika aktiviteter; handledning, arbetsplatsträffar, formella utbildningsinsatser eller deltagande i projekt, enligt . Syftet är att öka de anställdas kompetens, inte minst deras förmåga att utföra och utveckla arbe- tet. Arbetsplatslärandet kan ske genom formell utbildning, alltså i form av kurser. En andra form är icke-formell utbildning, till exempel arbetsplatsträffar, mentorskap, handledning och semi- narier och en tredje form är informellt lärande. Det sker i och genom arbetet. – Bästa effekterna av arbetsplatslärande får man om de tre for- merna kombineras. Där det är organiserat och där cheferna är engagerade fungerar det som bäst, sade . Det finns flera motiv till att arbetsplatslärande är bra, konstate- rade han. Ett motiv är att anställdas förmåga till att utveckla sina egna idéer ökar. Ett annat är att det för lågutbildade kan innebära att integrationen av lärande och arbete avdramatiserar lärande och utbildning. Därmed breddas i bästa fall deltagandet i olika lär- och utvecklingsaktiviteter. Ytterligare ett motiv för arbetsplatslärande är att det är en effektiv form för kompetensförsörjning och leder till en uppgradering av medarbetarnas kompetens i föränderliga och slimmade organisationer. Många organisationer strävar mot en arbetsorganisation som innebär att medarbetarna ska lösa problem. De ska identifiera upp- gifter och lösa problem tillsammans med arbetskamraterna och i relation till kunderna. Lärandet är då utvecklingsinriktat utan en given uppgift. Men finns ett lärande som är mer repro- duktivt. –Man kan kalla det att följa en snitslad bana eller följa , sade . Båda formerna av lärande behövs. Ofta behöver man både kunna lösa uppgifter och arbeta utifrån en rutin. Det gäller att lära sig rutinerna men att kunna lösa problem när de dyker upp. Traditionellt yrkeslärande har handlat om att enbart lära ut, enligt . –Men det duger inte om man ska få folk att röra sig i kunskaps- baserade organisationer. Då måste man röra sig mellan rutiner och problemlösning. Det gäller att å ena sidan ha kunskap att bemästra rutiner och å andra sidan ha förmåga att lösa komplexa problem. Lärande är inte heller en quick fix konstaterade han. Det tar tid och kräver peda- gogiskt stöd och genomarbetade system för att ge sådant stöd. Ungdomarna som står utanför , projektledare på för i arbetslivet, ett projekt inom Europeiska socialfonden: Syftet med är att skapa en brygga till arbetslivet för unga som har olika hinder att komma in på arbets- marknaden. Inom ramen för projektet har 25 000 ungdomar i 300 projekt omfattats. Arbetet har sammanfattats i flera rapporter. En slutsats är att antalet unga som varken arbetar eller studerar vuxit . Från 85 300 personer till 120 100 personer. En lärdom är också att de unga, har svårt att ta sig ur utanförskapet. – Ju yngre du är när du hamnar utanför utbildning och arbete, desto svårare är det att komma tillbaka, sade . En lärdom från projekten är att de unga behöver stöd från flera aktörer . Praktik har varit ett vanligt arbetssätt, men det kan betyda allt från arbetsplatsförlagd träning, prova på platser till annat, konstaterade hon. En annan lärdom är att metoderna för att stötta ungdomarna är väldigt varierande. –Över hälften av de 300 projekten arbetar med tio eller fler metoder för att ge unga stöd i arbetslivet. Det räcker inte med en lösning utan det krävs många, sade hon. Det är inte så enkelt att ungdomarna saknar gymnasieutbildning eller arbetslivserfarenhet. handlar det om en kombination av hinder, till exempel problem hemma eller läs- och skrivsvårigheter. Ska lärlingsprovanställning fungera för den här gruppen krävs ett utbrett stöd på arbetsplatserna, enligt . En lärdom från ett av projekten är att ungdomarna vill veta vad de ska göra och vill bli sedda som individer. Men de vill också känna att de lär sig något och att det dokumenteras. Det fungerar som bäst när praktiken utgår från ungdomarnas individuella behov. Ska det översättas till lärlingsprovanställning betyder det att stor flexibilitet behövs i regelverket. Men inte bara för ungdomarna, också för arbetsgivarna, underströk . Arbetsgivare som tog emot ungdomar inom ramen för projektet fick svara på frågor i en enkät. Ett prioriterat krav från dem var att någon utanför arbetsplatsen tog ansvar och att det fanns stödfunktioner som kunde stötta ungdomarna. visar enkäterna att arbetsgivarna är nöjda, de upplevde att de projektansvariga var engagerade och tog ansvar för prakti- kanten. Det är dock inte självklart att arbetsgivarna tycker lika när det gäller lärlingsprovanställning. –Var ligger ansvaret för praktikanten? Hos arbetsgivaren som ska stå för utbildningen, eller behövs någon annan aktör? Att få allt på plats som lärlingsprovanställ- ningen gäller kan vara , enligt . Sanno- likt behövs . Utifrån de erfarenheter som finns inom ramen för socialfondsprojekten konstaterade hon att en provperiod kan vara ett sätt att testa utformningen. Ett annat sätt att förhindra att ungdomar hamnar utanför skola och arbetsliv är att förbättra studie- och yrkesvägledning. –En förklaring till att många trillar ur är för att de anser att de valde fel till gymnasiet. Blir det fel en gång är risken mycket större för avhopp. Därför borde alla få hjälp med att välja. Och de som upptäcker att de har valt fel borde få hjälp att välja om. , sakkunnig i arbetsplatslärande vid och processledare för den kommunala vuxenutbildningen i : När arbetade som skolsköterska i Tjörns kommun upptäckte hon att ungdomar som gick det individu- ella programmet lyckades bra under sin praktiktid. Men hon stör- des av att ungdomarna inte fick med sig någon dokumentation på den kompetens de utvecklat under praktiken. Ungefär arbetade hon också på en folkhögskola och där lyckades ungdo- marna mycket bra. De flesta hade en misslyckad skolgång bakom sig. Hon pratade med många av ungdomarna och kom fram till att förklaringen till de som lyckades var motivation. En idé till en ny form av gymnasieutbildning föddes. –Jag insåg att en helhet behövdes i stället för det fragmentise- rade system som fanns i skolan. Hon kontaktade skolan, kommunen och företagen i kommun. De, liksom som också tillfrågades, var intresserade av att testa något nytt. EU-pengar finansierade försöket. Tanken var att skapa en gymnasieutbildning som utgick från arbetslivet och att utbildningsinnehållet identifierades på arbetsplatsen. Det gick mycket bra för de 120 eleverna som i de fyra första avgångsklasserna fullföljde utbildningen. fick slutbetyg och behörighet till högskola, motsvarande andel i riket som helhet var . Många, , fick arbete på en av de arbetsplatser de var placerade på under utbildningen. Sammantaget hade arbete och studerade på högskola eller en annan eftergymnasial utbildning. Förklaringarna till framgångarna var många, enligt . Pedagogiken, en gedigen metodutveckling och engagemang från alla i ledningen var några. Andra var att täta uppföljningar genomfördes och att ungdomarna fick tilltro till sin egen förmåga. –Det jag tog till mig var att kunskap kan förvärvas på många andra sätt än i det formella utbildningssystemet. Det blev också uppenbart att ungdomarna ville lyckas och att de flesta inte hade några problem att klara den gymnasiala nivån. Efter erfarenheterna från sökte sig vidare och började arbeta med validering av kompetens. Ett projekt i genomfördes som lyckades lika bra som det i . Förklaringarna till succén var desamma, men med skillnaden att i tillkom samverkan med folkhögskola, och Arbetsförmedlingen. delar sin tid mellan universi- tetet i och , där hon arbetar med Dalawux. Det är ett samarbetsprojekt där samtliga kommuner i ingår och syftet är att vidareutveckla den offentligt finansierade vuxenutbild- ningen ur ett regionalt perspektiv. I samverkan med ett länsöver- gripande arbetar man för att få arbetslösa ungdomar i arbete. Sedan projektet inleddes har 1 400 fått plats på olika arbetsplatser. har därefter kommit i arbete och har fortsatt studera. En förklaring till den positiva utvecklingen är att ungdomarna får en introduktion innan de går ut på arbetsplatserna. Under introduktionen kartläggs varje individs förutsättningar. En annan förklaring är att samverkan mellan stödpersoner, kommunerna, ansvariga för projektet och den kommunala vuxenutbildningen fungerar väldigt bra. I övrigt är förklaringarna till framgångarna desamma som i projekten som genomfördes på och i . – Som jag ser det är det viktigt att det finns en god dialog, en samverkan och tydlig ansvarsfördelning mellan alla berörda parter. Tydlighet i ansvarsfördelningen är också viktig mellan den lokala och regionala nivån, sade . Erfarenheter från gymnasiala lärlingsutbildningen , tidigare huvudsekreterare i Den Nationella Lärlingskommitténs uppdrag var att följa utveck- lingen av den arbetsplatsförlagda utbildningen. Ett försök pågick som syftade till att förbereda för ett kom- mande permanent införande. I första hand inriktades kommitténs verksamhet på det som hände i arbetslivet, hade ett parallellt uppdrag som inriktades på eleverna under försöks- perioden. Gymnasial lärlingsutbildning skulle minst till hälften vara för- lagd på en arbetsplats. Många av de teoretiska kärnämnena studera- des i skolorna, 70–av yrkesämnena var förlagda ute på företagen. Även om det fanns tydliga regleringar av vad som var möjligt att göra på arbetsplatserna, fanns en viss frihet för skolorna och arbets- platserna att själva lägga upp utbildningen. Sedan utbildnings- formen permanentades är friheten mindre. – ska man följa gymnasieskolans ämnesplaner. anser att den utveckling som skett av lärlingsutbildningen i är anmärkningsvärd. fanns det knappt någon lärlingsutbildning alls inom svenskt skolväsende. När det var som lägst, 1996, fanns det bara 39 platser i hela landet. Det ska jämföras med de 13 300 elever som omfattades av försöksverksamheten. Fördelarna med att ha arbets- platsen som utbildningsmiljö är många, underströk han. Utbild- ningen sker i en verklighetsnära miljö där det finns tillgång till modern och tekniskt avancerad utrustning. Det finns tillgång till skickliga yrkesarbetare som i bästa fall underlättar ungdomarnas etablering i arbetslivet. Men den Nationella Lärlingskommitténs undersökningar visade också att det fanns problem. Produktionstempot är högt på arbets- platserna och det var svårt att hitta handledare. Det var också svårt att hitta utbildningskompetens på företagen. Ett annat problem var att ungdomarna tyckte att det är svårt att komma helt ensamma till arbetsplatserna. – Man pratar om en praktikchock. någonsin kanske ungdomarna ska vara med andra vuxna, förutom sina för- äldrar. Det är många som tvekar när de ska lämna den trygga miljön med kompisar i skolan. Det som dock var uppenbart var att ungdomarna mognade snabbt när de kom ut på arbetsplatserna, konstaterade han. De vanligaste programmen där utbildningen förekom var inom bygg, fordon, hantverk och handel. Även om det fanns möjlighet att ge företagen ersättning för att de tog emot lärlingar varierade den kraftigt. Trots att det fanns problem var kommitténs slutsatser att för- söksverksamheten var framgångsrik i flera avseenden. Intresset var stort från elever, huvudmän och arbetsplatserna. Men tiden för att etablera försöket var kort. Det blev också tydligt att regelverket inte får bli för krångligt. Höga kvalitetskrav är visserligen viktigt, men det får inte bli omfattande regelbyråkrati som leder till att intresserade företag avstår från att ta emot lärlingar, enligt . –En annan slutsats är att det är viktigt att utbyggnaden av lär- lingsutbildningar sker inom nya områden för att få en livskraftig utbildning. Det som blev uppenbart under försöket var att några få huvud- män dominerade – eller snarare ett företag, nämligen Baggium Utbildning. För att undersöka inställningen till lärlingsutbild- ningen hos företagen genomfördes två undersökningar. Den första var en enkätundersökning som genomfördes bland 1 162 företag. Året därefter skickade utredningen tillsammans med enkät till 6 000 företag. –Resultatet av enkäten vi gjorde med SCB var att många företag sade att de ville ta emot lärlingar. Det visade sig också att 9 av 10 av dem som tagit emot lärlingar var positiva. Men ett krav från företagen var att skolorna skulle ställa lite högre krav på ungdomarna innan de skickades till företa- gen. Utredningen drog också en annan viktig slutsats, enligt . –Det här handlar inte om besparingar. Lärare måste ut och röra på sig. De måste besöka arbetsplatserna, ha regelbunden kontakt och sätta betyg. Diskussion och frågor från publiken: fick först svara på frågan om hur intresset för att välja gymnasieinriktad lärlingsutbildning utvecklats –Intresset har minskat. Jag tror att det beror på att alla har varit så upptagna med introduktionen med den nya gymnasieskolan att man inte riktigt hunnit göra reklam för lärlingsutbildningen. En annan utveckling som uppmärksammats är att ungdomar som söker till gymnasiet oftare väljer studieförberedande än yrkesinriktat gymnasium. förklaring till det mins- kade intresset för yrkesinriktad utbildning var att ungdomarna och deras föräldrar felaktigt uppfattar utbildningen som en återvänds- gränd. –Det är synd eftersom de flesta skolor erbjuder möjligheten att få förberedelse för högskola, sade hon. förklaring till utvecklingen är att unga bestäm- mer sig för att de inte vill välja bort något. Därför blir det vanligare att välja de studieförberedande skolorna. är inte ett lägre intresse för yrkesutbildningarna ett nytt fenomen. –Det har alltid varit ett problem att rekrytera till yrkesutbild- ningarna. Problemet är att vi inte vet varför det är så här eftersom forskningen på det här området är nedtonad numera. , från ville höra panelens uppfattning om det fanns utrymme för fler praktikplatser på arbetsplatserna. En annan fråga var hur medvetna val ungdo- marna gjorde – var de medvetna om vilka yrken som efterfrågades på arbetsmarknaden? Enligt finns en risk att företagen får för många olika förfrågningar om praktikplatser. –För att underlätta tror jag att det är bra om någon form av samordning sker, sade han. Hans erfarenhet är också att ungdomarna är mycket medvetna om hur situationen ser ut på arbetsmarknaden när de gör sina utbildningsval. trodde inte att det skulle kunna bli brist på praktikplatser. från TCO undrade om inte antalet anställ- ningsformer redan är tillräckligt många? Han ville också veta om någon form av ersättning behövs för att arbetsgivarna ska intressera sig för lärlingsprovanställning. konstaterade att någon form av ersättning är rimlig. Och att arbetsplatslärande i alla former är viktigt. –Allt som kan driva på innovationen på arbetsplatserna är viktigt, sade han.