sou · H0B350 · 2012-08-21 00:00:00 — Det föreslagna systemet innebär att företag i nystartszoner medges skattemässiga fördelar i förhållande till företag i andra områden. Ett sådant system kan enligt utredningens bedömning uppfylla det krav som den svenska grundlagen ställer upp avseende generellt tillämpbar lagstiftning. Även om regleringen inte skulle uppfylla detta krav får den anses omfattad av det i konstitutionell praxis etablerade undantaget från generalitetskravet. Eftersom regleringen är baserad på objektiva kriterier och omfattar alla de företag som uppfyller dessa kriterier bedöms den föreslagna lagstiftningen heller inte bryta mot de konstitutionella kraven på likabehandling och den i skatterätten etablerade principen om likformighet. Under förutsättning att rätten till lättnader i ett system med nystartszoner inte görs beroende av att det rör sig om ett inhemskt företag kan det föreslagna systemet med nystartszoner inte anses stå i strid med reglerna om likabehandling och fri rörlighet som ställs upp i FEUF. Det föreslagna systemet innebär att vissa företag ges särskilt undantag från den allmänna skattebehandlingen. Företag inom nystartszonerna ges därmed ett statligt stöd som omfattas av bestämmelserna om statsstöd. Ett sådant stöd kan enligt dessa bestämmelser i princip inte anses förenligt med den inre mark- naden. Det aktuella stödet faller enligt utredningens bedömning inte inom någon av de kategorier av stöd som enligt särskilda regler kan undantas från statsstödsförfarandet. Utredningen bedömer därför att måste underrätta kommissionen om stödet och inte får genomföra stödåtgärden innan kommissionen yttrat sig i ärendet. För att kommissionen ska anse att systemet med nystartszoner kan undantas från statsstödsreglerna krävs sannolikt att det utfor- mas med utgångspunkt i de krav som kan utläsas ur kommissionens beslut avseende de tidigare undantagna systemen i och . Administration och samordning av lättnaden Avdraget för verksamhet i nystartszon bör administreras av Skatte- verket. Kontroll av att företagen lever upp till kraven bör ske inom ramen för ordinarie revisionsverksamhet. Reglerna i skatteförfarandelagen (2011:1244) ska tillämpas på beslut om det föreslagna avdraget. I kombination med befintliga stöd kan avdraget för verksamhet i nystartszon, i ett fåtal speciella fall, komma att leda till negativa lönekostnader på individnivå. Det gäller kombination med särskilt anställningsstöd och lönebidragsanställningar, dvs. individuellt stöd till personer som bedöms ha extra stort behov av att ges möjlighet till sysselsättning. Det får visserligen anses angeläget att så långt möjligt undvika att negativa lönekostnader kan uppkomma. Utred- ningen anser det dock än mer angeläget att effekterna av stöd för individer med särskilt svag anknytning till arbetsmarknaden inte Det avdrag som utredningen föreslår bör därför inte tillåtas påverka de arbetsmarknadsstöd som baseras på avgifter enligt social- avgiftslagen (2000:980). Enbart skattelättnader för företag är inte tillräckligt för att komma till rätta med problemen i områden med utbrett utanförskap och ytterligare åtgärder bör därför övervägas. I första hand bör sådana åtgärder som kan förbättra matchningen på arbetsmarknaden komma i fråga. Om utvärderingar visar att systemen med nystarts- kontor och s.k. jobbcoacher är effektiva bör man enligt utred- ningen överväga att förstärka dessa insatser i nystartszonerna. Som en kompletterande åtgärd föreslår utredningen att det, för den som bor i en nystartszon, inte ska krävas arbetslöshet eller risk för arbetslöshet för att han eller hon ska kunna ges stöd till start av näringsverksamhet. Detta undantag, som gäller för boende i vissa stödområden, bedöms kunna bidra till att öka före- tagandet bland de boende i nystartszonerna. Stöd som kan komma att ges enligt detta förslag måste övervakas enligt bestämmelserna om statsstöd. Utredningen bedömer det som angeläget att systemet med nystartszoner utvärderas och föreslår att denna utvärdering görs av Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, som också bör ansvara för den årliga rapporteringen av utvecklingen i nystartszonerna. En sådan rapportering kommer troligen att utgöra ett krav från kommissionen. Det föreslagna avdraget för verksamhet i nystartszon ger de företag som uppfyller samtliga föreslagna kriterier och är belägna i en nystartszon sänkta arbetskraftskostnader. Företagen bedöms få en viss kostnadsökning som en följd av den ökade administrationen i samband med avdraget. Denna kostnadsökning bedöms dock vara störst i inledningsskedet för att sedan avta. Utredningen bedömer att de sänkta arbetskraftskostnaderna kommer att leda till en ökad efterfrågan på arbetskraft, vilket bedöms kunna öka sysselsättningen i nystartszonerna. ökning blir beror till viss del på hur stor del av kostnadssänkningen som går till löneökningar. Om en stor del av kostnadssänkningen omvandlas till löneökningar kommer efterfrågan på arbetskraft att öka i mindre omfattning, eftersom den faktiska kostnadssänkningen då blir mindre. Utredningen bedömer dock att effekten på löne- nivåerna kommer att vara mycket begränsad. Förslaget kan enligt utredningens bedömning också öka sanno- likheten för att nya företag startas inom nystartszonerna samt för att företag flyttar in i nystartszonerna från kringliggande områden. Dessa konsekvenser bedöms också kunna bidra till en ökad syssel- sättning i nystartszonerna, men med negativa effekter i kring- liggande områden i de fall företag väljer att flytta sin befintliga verk- samhet till en nystartszon. Utredningen bedömer att det föreslagna systemet med nystarts- zoner leder till en viss snedvridning av konkurrensen. Detta då företagen som erhåller avdraget får kostnadsfördelar gentemot de konkurrenter som inte erhåller avdraget. Dessa effekter bedöms vara störst på lokal nivå, inom nystartszonerna eller i närliggande områden. Utredningen bedömer att den statiskt beräknade offentligfinan- siella konsekvensen av att införa förslaget är ett skattebortfall på netto . Utredningen föreslår att detta finansieras genom en höjning av den allmänna löneavgiften . Denna finansiering bedöms även täcka ökade kostnader till följd av förslaget om stöd till start av näringsverk- samhet. Det huvudsakliga syftet med förslaget om nystartszoner är som ovan framgått att öka sysselsättningen och nyföretagandet i de aktuella områdena. Minskat bidragsberoende och ökade skatte- intäkter från de nystartade eller utökade verksamheterna samt från de anställda personerna förväntas på lite ha positiva effekter på de offentliga finanserna. Sammanfattning på lättläst svenska Regeringen tror att sänkta skatter för företag i så kallade nystartszoner kan skapa fler arbeten i områden där många människor saknar arbete. Sänkta skatter kanske också leder till att fler personer vågar starta företag i de så kallade nystartszonerna. Utredningen ska undersöka vad som är bra och vad som är dåligt med nystartszoner. Utredningen ska också undersöka om företag i så kallade nystartszoner ska kunna få sänkt skatt. Utredningen ska ge förslag på regler för var nystartszonerna ska ligga. Utredningen ska ge förslag på regler för vilka företag som ska få sänkt skatt. Utredningen ska också ge förslag på hur stor skattesänkningen ska vara. Utredningen ska särskilt tänka på att ett system med nystartszoner måste följa . Utredningen ska också tänka på att nystartszoner kan förändra hur andra företag kan arbeta i . Sammanfattning på lättläst svenska vad nystartszonerna kommer att kosta, hur det ska betalas och om svenska myndigheter måste förändra sitt sätt att arbeta om förslagen blir verklighet. Det går att beskriva utanförskap på olika sätt. Ett sätt att beskriva utanförskap handlar om att människor utan arbete inte är med i samhället. Hur vi än beskriver utanförskap så finns utanförskap oftast i vissa områden eller stadsdelar. Utanförskap finns inte bara i stora städer, utan också i medelstora städer och i mindre städer. Det finns många anledningar till att vissa områden har mer utanförskap än andra områden. En anledning kan vara att de personer som lyckas få ett arbete väljer att flytta från området när de har råd med det. Kvar i området blir de personer som ännu inte tagit sig ur utanförskapet, som andra personer som också är i utanförskap flyttar in i området. När man talar om utanförskap talar man inte om att människor kommer från andra länder. Ändå tänker många människor att utanförskap hör ihop med stadsdelar där många människor från andra länder bor. En anledning till detta Sammanfattning på lättläst svenska är att personer födda i andra länder har svårare att få arbete än personer födda i . Det är ett stort problem för samhället när dessa personer inte har arbete. De lever inte lika bra som andra personer och de kan inte vara med i samhället som alla andra. Samhället förlorar också den arbetskraft som dessa personer skulle kunna ge. Detta är speciellt allvarligt eftersom kommer att behöva fler människor som arbetar. Det är också mycket dyrt för samhället när många människor lever på bidrag och inte betalar skatt till samhället. Det är därför viktigt både för personer som är utan arbete och för samhället att de lättare får arbete. Utredningen tycker att ska ha ett system med nystartszoner. Utredningen tycker att företag i nystartszoner helt ska slippa betala sociala avgifter . Sedan ska företagen bara betala hälften av sociala avgifter efter det. Områden som kan vara nystartszoner att de så kallade SAMS-områdena används SAMS-områden skapades för lite men är ofta för små för att bli nystartszoner. Sammanfattning på lättläst svenska Därför måste man lägga ihop flera SAMS-områden för att de ska kunna bli ett område som kan bli en nystartszon. att man lägger ihop SAMS-områden så att man får områden med minst 4 000 invånare. När man skapat dessa områden ska man sedan fundera på vilka av dessa områden som passar som nystartszoner. Utredningen föreslår att man räknar ut hur stor del av befolkningen som inte har något jobb, hur stor del som fått långvarigt försörjningsstöd, och hur stor del som inte har gått ut gymnasiet. När det gäller den del av befolkningen som är mellan 20 och ska vara arbetslösa, av dem som bor där ska ha långvarigt försörjningsstöd och ska inte ha gått ut gymnasiet. För att få bli en nystartszon måste området klara dessa tre krav. Den exakta nivån för dessa procent-siffror måste man räkna ut igen, eftersom utredningens siffror bara är ett exempel och kommer från statistik . Utredningen föreslår att reglerna för vilka områden som ska få bli nystartszoner ska skrivas ned i en lag. vilka områden som ska få vara nystartszoner. Sammanfattning på lättläst svenska Företag som får vara med i systemet Utredningen föreslår att företag som följer reglerna i förslaget ska få vara med i systemet med nystartszoner. Företag som redan finns i en nystartszon, nystartade företag, och företag som flyttar in i nystartszon ska följa samma regler och slippa samma skatt. Men reglerna ska bara gälla för företag som EU säger är mikroföretag eller små företag. ska inte få vara med, inte heller företag som arbetar med jordbruk, fiskeri eller vattenbruk. Krav på företag för att få sänkt skatt För att ett företag ska slippa betala sociala avgifter ska företaget följa två krav: verksamhetskravet och boendekravet. Företaget ska finnas vid en adress i en nystartszon. Minst en fjärdedel av företagets arbetstimmar ska utföras av personer som bor på en adress i en nystartszon. Ålderspensionsavgiften måste vara kvar ska fortsätta betala in ålderspensionsavgifter till staten. De ska helt slippa betala allmän löneavgift och helt slippa betala arbetsgivaravgifter och egenavgifter men de ska inte slippa betala ålderspensionsavgiften. Sammanfattning på lättläst svenska Stödet är begränsat i tid Utredningen säger att företag ska få stödet en viss begränsad tid. Men på samma gång måste system med nystartszoner vara så bra att företag vill starta och anställa fler personer i nystartszonerna. De företag som redan finns i nystartszonerna ska kunna växa. Om tiden med stöd är för kort kanske det inte händer. Utredningen tycker att staten ska ge hel sänkning av skatten , och sedan halv sänkning efter det. Stödet är begränsat i storlek Staten kan inte ge sänkning av kostnaden för hur höga löner som helst. Det blir mycket dyrt för staten. Därför ska det finnas begränsningar i sänkningen av skatten. ska bara gälla för en bruttolön på högst ett halvt inkomstbasbelopp för varje anställd. och för personer som är delägare i handelsbolag ska sänkningen av skatten bara gälla för inkomster på högst sex inkomstbasbelopp . Det finns flera sätt att sänka skatten på när det gäller socialavgifter. Utredningen har undersökt tre olika metoder: kreditering, nedsättning och avdrag. Sammanfattning på lättläst svenska Utredningen kom fram till att avdrag från socialavgifterna är den metod som passar bäst för företag i nystartszoner. ska göra det billigare för företag i nystartszoner att ha anställda och att anställa nya personer. Det blir billigare för företag i nystartszoner jämfört med företag i andra områden. Orättvisa regler för företag skulle kunna vara ett brott mot svensk lag, men utredningen tycker inte att systemet med nystartszoner bryter mot grundlagen. Det föreslagna systemet bryter inte heller mot likabehandling och likformighet i skatterätten eftersom det nya systemet gäller för alla företag som följer villkoren. Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har regler om likabehandling och fri rörlighet för företag. att systemet med nystartszoner bryter mot de reglerna. Det finns regler för hur företag inom Europeiska Unionen kan få stöd. Utredningen säger att måste berätta om stödet för Europeiska kommissionen. får inte börja med systemet innan Europeiska kommissionen sagt vad de tycker. För att Europeiska kommissionen ska säga ja till systemet med nystartszoner måste nog följa krav som liknar de som kommissionen gav i sitt beslut när det gällde system i och . Sammanfattning på lättläst svenska Myndigheten ska sköta avdraget för skatterna för företagen i nystartszonerna. ska också kontrollera att företagen följer villkoren. När arbetar med detta ska de följa reglerna i skatteförfarandelagen. Utredningen tycker det är viktigt att man fortsätter att ge stöd till personer som har det särskilt svårt att få arbete. Det avdrag som utredningen föreslår får därför inte förändra arbetsmarknadsstöd enligt socialavgiftslagen. Skattelättnader räcker inte mot utanförskap Vill man lösa problemet med utanförskap i vissa områden räcker det inte med att bara ge skattelättnader för företag. Man måste göra mer. Om nystartskontor och jobbcoacher hjälper människor att få arbete ska man fundera på att ge mer pengar till det i nystartszonerna, tycker utredningen. Utredningen vill komma med ett extra förslag: En person som bor i en nystartszon, ska inte behöva vara arbetslös eller riskera att bli arbetslös för att han eller hon ska kunna få stöd till start av näringsverksamhet. Fler personer som bor i nystartszoner kommer då att få hjälp med att starta företag i nystartszonerna. Sammanfattning på lättläst svenska Utredningen tycker att man måste se om systemet med nystartszoner verkligen fungerar som det är tänkt. att Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, ska undersöka det. Samma myndighet ska också ansvara för rapportering av utvecklingen i nystartszonerna . Vad kommer förslagen att kosta? att företag i nystartszoner ska slippa betala sociala avgifter. Företagen måste arbeta mer med att fylla i blanketter. Det kommer att ta tid och kosta pengar. Men det är en extra kostnad som är störst i början. att de sänkta kostnaderna för att ha anställda kommer att leda till att företagen vill anställa fler personer. Det kommer att skapa fler arbeten i nystartszonerna. Hur många fler personer som får arbete beror till viss del på hur stor del av de sänkta kostnaderna som går till löneökningar. Om en stor del går till löneökningar kommer företagen inte att vilja anställa fler personer. att systemet kommer att ändra lönerna så mycket. Utredningen tror att förslagen leder till att fler personer startar företag inom nystartszonerna och att företag flyttar in i nystartszonerna Sammanfattning på lättläst svenska från andra områden. Det kommer också att skapa fler arbeten i nystartszonerna. att förslaget leder till att det blir orättvist för andra företag. Utredningen kan också se att färre människor kanske får jobb på andra platser om företag flyttar till nystartszonerna. Utredningen tror att systemet gör att staten kommer att förlora 2014. Utredningen föreslår att detta ska betalas genom en höjning av den allmänna löneavgiften . De pengarna kommer också att betala för ökade kostnader för förslaget om stöd till start av näringsverksamhet. Det viktigaste med förslaget om nystartszoner är att ge fler människor arbete och att få fler företag i de områden som utredningen beskriver. Det kommer att leda till att färre människor lever på bidrag, att staten får in mer skattepengar från de nystartade företagen och från de små företag som kan bli större och även från de personer som kommer att få arbete. Remit of the Inquiry An Inquiry Chair is to consider the possible introduction of a sys- tem of tax relief for companies in urban areas where exclusion is widespread; these areas are referred to as new start zones. Under the terms of reference, this measure is intended to create jobs and increase employment in areas where the employment rate is con- siderably below the national average. start-up companies and better conditions for enterprises to grow are additional aims. The Inquiry is also tasked with identifying and analysing the advantages and disadvantages of a new start zones scheme. The proposal is to include rules for delimitation of new start zones, rules about the criteria companies should be required to meet in these zones and about the forms and amount of tax relief to be provided. The terms of reference also emphasise that the compatibility of the new start zones scheme and the rules of free movement and state aid in the Treaty on the Functioning of Union (TFEU) is of special importance. In addition, the new start zone scheme should be sustainable and defensible from an EU perspec- tive. The socio-economic consequences, such as effects on employ- ment and competition within and outside the new start zones, are to be analysed. The administrative impact on government agencies and companies are also to be reported, as is the impact on those affected by the proposal. Furthermore, any public finance implica- tions are to be analysed and proposals for funding must be drawn up. There are various, but often similar, definitions of what constitutes exclusion. Whatever the definition, exclusion is often concentrated in certain areas or neighbourhoods. This does not mean that segre- gation and exclusion are only urban problems. development efforts, which aim to find forms of coordination and collaboration for the long-term reform work in neighbourhoods with widespread exclusion, apply to areas in small, medium and large cities. There are many reasons some areas are hit by exclusion than others. One reason could be that those who manage to enter the labour market choose to move away from these areas when they can afford to as a result of higher incomes. Thus those who remain in the area are those who have not yet overcome exclusion, while those moving into the area may primarily be people also suffering exclusion. Although ethnicity or immigrant background are not part of the definition of exclusion, neighbourhoods with widespread exclusion are often associated with a high proportion of immigrants among the residents. One reason for this is the lack of integration in the labour market; foreign-born people have greater difficulty entering the labour market and also a weaker position in this market. Labour market integration is one of the areas identified as par- ticularly important to improve in order to achieve the objectives of the Swedish integration policy. To enable these objectives to be met, immigrants must be given the opportunity to establish them- selves in the labour market. At present, there are clear signs that many foreign-born people have great difficulty doing so. A low employment rate for foreign-born people is a major social problem for several reasons. Firstly, it represents a welfare loss for the individuals concerned, who are not given the opportunity to participate fully in society. Secondly, society misses out on the production that these people could contribute. This is especially serious given the challenges posed by an ageing population. Thirdly, high benefits dependency leads to substantial direct costs to society in the form of benefit payments and loss of tax revenues. On the other hand, foreign-born people are one of the few groups where there is a potential for increased employment, which could meet the increasing dependency ratio predicted for the coming decades. Projections indicate that while the dependency ratio resulting from the part of the population that is too young to work is shrinking, the elderly dependency ratio is rising to such an extent that the total dependency ratio will rise relatively sharply over the next few years. It is therefore important, both for the individuals concerned and for society as a whole, that integration of foreign-born people is improved to enable those who want to work to do so. In the view of the Inquiry, a new start zones scheme should be introduced. The Inquiry assesses that the objectives stated in its terms of reference can best be achieved by implementing the key measure involving relief on social insurance contributions for companies in new start zones. Full tax relief will apply for five years, after which time fifty per cent relief will be given. Areas that may constitute new start zones The Inquiry proposes that the areas that may be considered as pos- sible new start zones should be based on the existing division into These areas were defined more than twenty years ago to identify homogeneous areas and are therefore appropriate as a basis for identifying areas with widespread exclusion. In many cases, however, SAMS areas are too small to constitute appropriate new start zones and therefore need to be grouped together to form larger areas. The Inquiry proposes that areas with few inhabitants be grouped together to create areas of at least 4 000 people. When areas of an appropriate size have been created, it will be decided which of these qualify as new start zones. The criteria for selecting new start zones must be objective and identify exclusion. The Inquiry therefore proposes that, for the part of the population aged 20–64 years, limit values be set for the employment rate, the proportion of the population receiving long-term income support, and the proportion of the population without an upper secondary school certificate. These values should be set so that only three per cent of all the areas have values that are poorer than each limit value. However, to be defined as a new start zone, an area must meet the criteria for all three limit values. The exact level for each limit value should be based on the latest available statistics. To illustrate the proposed system, the Inquiry has proposed levels of criteria using 2009 statistics. Thus, under the Inquirys proposals, a new start zone will con- sist of one or more SAMS areas that together have 4 000 or more inhabitants and where the following (when using 2009 statistics) applies to the part of the population aged 20–64 years: -The employment rate is below 44.5 per cent. -The proportion receiving long-term income support exceeds 6.8 per cent. -The proportion without an upper secondary school certificate or equivalent exceeds 31.3 per cent.