sou · GZB336 · 2012-01-01 00:00:00 — Detta leder också till att det finns liknande kompetenser såväl inom flera myndigheter, som inom industrin och att det är av vikt att sambanden mellan de olika processerna förtydligas och att verksamheten samordnas. I samma proposition betonar regeringen också, som nämnts ovan, att materielanskaffning ska värderas uti- från ett helhetsperspektiv, som förutom den direkta investeringen 28Inriktningsbeslut för Försvarsmakten –2014, s. 6. 2008/09:140, s. 88. även omfattar kostnader för vidmakthållande och drift, och att över- föring av verksamheter till näringslivet bör kunna övervägas om resurseffektivitet bedöms kunna uppnås. Regeringen återkommer till detta även i sin budgetproposition för 201130 där det anges att all verksamhet inom utgiftsområdet löpande bör prövas utifrån att den bedrivs effektivt och med god hushållning. Omprövningar av verk- samheter ska fortsätta i syfte att nå en effektivare förvaltning där ambitionen ska vara att fokusera på kärnverksamheterna och kon- tinuerligt pröva annan verksamhet. Även i regleringsbrevet avseende Försvarsmakten återkommer regeringen till detta genom att framföra att möjligheterna att utnyttja olika former av s.k. tillgänglighetsåtaganden alltid ska prövas och att möjligheter till samverkan med civila aktörer och näringslivet ska utnyttjas för att åstadkomma ett effektivt och ändamålsenligt resursutnyttjande. Även Försvarsmakten har anfört, såväl i sina svar på planerings- anvisningarna inför den försvarspolitiska inriktningspropositionen som i myndighetens budgetunderlag , att myn- digheten identifierat behovet av, och därmed föreslår en samman- hållen logistikprocess som inkluderar materielförsörjning för att effektivisera och rationalisera verksamheten. Således är den inriktning som anges av statsmakterna inom logi- stikområdet bejakad av myndigheten i form av att ett livscykel- perspektiv behöver anläggas inom materiel- och logistikför- sörjningen genom att processerna samordnas. Regeringen går dock längre än vad myndigheten anfört i form av att adressera tillgäng- lighetsaspekter genom att söka andra verksamhetsformer och andra aktörer. Det är således ett omfattande utvecklings- och förändr- ingsarbete inom logistikområdet som behöver och som ska göras, dels i syfte att svara mot såväl de ökade kraven på användbarhet och tillgänglighet dels i syfte att samordna, konsolidera samt effektivisera en samlad materiel- och logistikförsörjning ur ett livscykelperspektiv. som ovan beskrivna förändringsarbete ska genom- föras med målsättningen att skapa ett tillgängligt och användbart försvar är det av vikt att betona och lyfta fram att Försvarsmakten har som sin yttersta och kanske viktigaste uppgift att innehålla bered- skap med förband, bl.a. för att genomföra omvärldsbevakning samt hävda territoriella integritet och värna våra suveräna rättigheter och nationella intressen, samt att professionellt genomföra pågå- ende och beslutade insatser med hög säkerhet och effektivitet. 30 Budgetpropositionen , prop. 2010/11:1, Utgiftsområde Försvar och samhällets krisberedskap, s. 14. Försvarsmakten har genom den beslutade nya försvarspolitiska inriktningen erhållit nya uppgifter samt ålagts nya krav på operativ förmåga. I syfte att skapa tillgängliga och användbara förband har styrningen av insatsorganisationens uppbyggnad och beredskap för- ändrats och tydliggjorts. För att nå de angivna målen, med tillhörande krav, ställs det stora krav på omfattande förändringar inom flera viktiga områden. Personalförsörjningen ändras i grunden i och med att plikt ersätts av frivillighet med nya personalkategorier och tjänstgöringsformer. Materiel- och logistikförsörjning ska samordnas där livscykelper- spektivet och tillgänglighetsaspekter kräver nya tillvägagångssätt för att svara upp mot nya krav och högre resurseffektivitet. som detta förändringsarbete genomförs ska Försvars- makten professionellt och ändamålsenligt svara för myndighetens mest centrala och exklusiva uppgifter: att hålla kompletta och övade förband i beredskap för att hävda territoriella integritet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter samt nationella intressen utanför det svenska territoriet, att bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov samt att ytterst försvara och främja vår säkerhet genom insatser på vårt eget territorium, i närområdet och utanför när- området. Möjligheter till att skapa så bra förutsättningar som möjligt för Försvarsmakten att lösa ovan mest centrala uppgifter, samt att leda sitt omställnings- och förändringsarbete, genom att låta andra svara för sådana uppgifter som inte är exklusivt Försvarsmaktens torde underlätta för, och gagna myndigheten, och möjliggöra att de försvarspolitiska målen kan uppnås snabbare och effektivare. I syfte att avlasta Försvarsmakten och låta myndigheten fokus- era tillgänglig kompetens på de militära uppgifterna skulle andra myndigheter, eller privata aktörer, kunna ges tydligare och större upp- gifter, ansvar och befogenheter. Kraven på hög leverans- och kost- nadseffektivitet hos dessa bör sättas mycket höga med en tydlig och återkommande uppföljning och redovisning. I detta ligger dock ett entydigt krav på Försvarsmakten att omsätta uppgifter och opera- tiva krav till relevanta beställningar inom de olika områdena. Därtill att Försvarsmakten ambitionssätter och specificerar vad som är till- räcklig kvalitativ och kvantitativ nivå och leverans utifrån ställda upp- gifter.