sou · H0B358 · 2012-09-14 00:00:00 — YLE Sámi Radio är det största nyhetsmediet på samiska i och sänder sex regionala nyhetssändningar och fem nordiska nyhetssändningar . Övrigt innehåll är features, samisk musik, kultur och underhållning, , ungdomsprogrammet , bibelläsning och samisk andlig musik. YLE Sámi Radio har också haft språkkurser på samiska. Radion har i stor utsträckning moderniserat det samiska språket genom att föra in många nya ord och uttryck. YLE Sámi Radio sänder särskilda program på enare- och skoltsamiska. De nordiska samiska TV-nyheterna, Oddasat, har YLE Sámi Radio som medproducent och sänder rikstäckande på YLE . Oddasat började sina sändningar 2002, när det redan hade sänts i och . I norra kan nyheterna ses på FST 5 och i hela på FST 5:s digitala kanal. Det nordiska nyhetsprogrammet kan ses i hela på FST 5:s digitala kanal med finska och svenska undertexter. och YLE Sápmi Areena På "" finns samiska nyheter på både nordsamiska och finska. Många av YLE Sápmis TV- och radioprogram kan ses och avlyssnas på YLE Sápmi Areena, "". De nordiska TV-nyheterna Oddasat har textning på svenska. Lapin Kansa är norra största finskspråkiga regionala dagstidning med en upplaga på 32 600 ex (2010). Tidningen kommer ut . Lapin Kansa etablerades 1930 och skriver på finska men har ansökt om presstöd för att få skriva en sida på nordsamiska. Centralredaktionen ligger i . Lapin Kansa ingår i mediekoncernen , där är storägare. är själv ägare i andra media, t.ex. av en betydande del i den kommersiella svenska TV-kanalen . I finns ett selektivt presstöd för nationella minoritetsspråk svenska, samiska och . Den enda tidning som ansökt om det selektiva presstödet för samiska är Lapin Kansa. NRK Sàpmi är den störste samiska medieinstitutionen i . är den en egen division i NRK, Norsk rikskringkasting, direkt underställd radiochefen med avdelningar, som producerar radio, TV, Internet och . har NRK Sápmi sitt huvudkontor i , där cirka 60 personer är anställda, varav journalister. Lokalkontor finns i , Kautokeino, , , Skånland, Tysfjord, Snåsa og , där totalt cirka 17 journalister arbetar. Totalt var cirka 90 st anställda 2008. Största delen av programutbudet är på nordsamiska, men det finns också en mindre del på lule- och sydsamiska. Ett program produceras på norska. Dessutom har NRK Sápmi en urfolksredaktion och ett nära samarbete med Kola Sámi Radio. Genom den stora satsningen på samiska betraktas NRK Sápmis programutbud som en viktig faktor för bevarande och utveckling av det samiska språket. De första samiska radioprogrammen startade i . sänder NRK Sápmi Radio rikstäckande på FM, DAB - det digitala nätet och NRK Nettradio. Nyheter kan dessutom läsas på wap.nrk. Den totala sändningstiden var 2008 ca . Av det sändes kultur och underhållning , nyheter och aktualiteter , ungdom , sport och religion . NRK Sápmi Radio sänder nyheter och andra program på nordsamiska . De första lulesamiska sändningarna började i samarbete med SR. NRK Sámi Radios lokalkontor togs i bruk i Tysfjord . De första sydsamiska sändningarna började . NRK Sámi Radios lokalkontor i öppnades . sänds nyheter och aktualiteter på sydsamiska i rikstäckande NRK P2. I Snåsa finns två heltidsanställda, en radio- och en videojournalist men ingen språkmedarbetare med sydsamisk kompetens av samma slag som finns på den nordsamiska redaktionen. På fredager sänds det halvtimmeslånga norskspråkiga veckomagasinet "Rapport fra Sameland", som sänds över riksnätet i NRK P1. Hur många arbetar med de sändningarna? De första första fasta samiska TV-sändningarna startade med ett månadsprogram. Drygt , startade NRK Sámi Radio dagliga nyhetsändingar, Oddasat, tillsammans med SVT:s samiska redaktion. Året därpå kom YLE Sámi Radio med i det nordiska TV-samarbetet. NRK Sápmi producerade 2008 TV-program, nyheter och aktualiteter, barn-TV, kultur, fakta och religion. Oddasat sänds med undantag för sommar och juluppehåll. Innehållet är samiska nyheter men också urfolksnyheter och viktiga nordiska in- och utrikesnyheter. Oddasat textas till norska och sänds över riksnätet NRK P1. Programmet är också tillgängligt på NRK . Ett annat fast program på samiska över riksnätet är Mánáid TV, som sänds med repriser med undantag för sommaren. NRK Sápmi gör också ett månatligt magasinsprogram Árdna med varierande innehåll. En journalisttjänst flyttades från huvudredaktionen till Tysfjord 2007. Lokalkontoret i blev 2007 förstärkt med en videojournalist, som producerar TV-inslag på sydsamiska en gång i rikstäckande NRK P1. har dock tjänsten varit vakant på grund av permission. NRK Sápmi har haft svårt att rekrytera sydsamiska journalister, vilket gjort att det sällan funnits TV-nyheter på sydsamiska. Uppdatering av text-TV-sidorna och nätpublicering har därför inte heller prioriterats. NRK Sápmi textar alla TV-program till norska. "" skriver enbart på norska. NRK Sápmis alla TV- och radioprogram kan ses och avlyssnas på NRK och Nett-radio. På Sápmi "" presenteras korta nyheter på alla språk, nord-, lule- och sydsamiska och norska. Avvir har en upplaga på ca 1 270 ex (2010) och kommer ut . prenumererar på Ávvir som e-tidning. Ávvir etablerades 2008 genom en sammanslagning av , varvid den nya tidningen övergick till . Tidningen skriver bara på nordsamiska. Centralredaktionen ligger i Karasjok och reportar finns i , , Kautokeino, Karasjok och . Ávvir ges ut av , som till en tredjedel ägs av , till en tredjedel av Arbeiderpressen i och till en tredjedel av lokala ägare. Bolaget håller till i Mediehuset i och vd är . Ávvir ger ut tidningen som e-tidning, men upplagan är inte stor. Ávvir mottar cirka 12 milj. NKR i samiskt presstöd. Det samiska språket den stora utmaningen. Efter att Ávvirs ekonomi stabiliserats, arbetar tidningen främst med den redaktionella delen och språket för att öka antalet läsare. Då är även åtgärder i och viktiga för tidningen. Ávvirs problem på hemmaplan är stora svårigheter att skaffa journalister med bra språklig kompetens. Tidningen känner i hög grad av att NRK, som är stor arbetsgivare och tar alla talanger på marknaden. Ávvir bedömer att en utvidgning av tidningens täckningsområde till skulle stärka inte bara tidningens position i utan även avsevärt gynna det samiska språkets position allmänt i hela . Ávvir har avsagt sig ansvaret att skriva på sydsamiska och har enbart ett fåtal abonnenter på lule- och sydsamiskt område. Ságat har en upplaga på 2 730 ex (2010) och kommer ut . Tidningen etablerades 1981 och är en norskspråkig samisk tidning. Centralredaktionen ligger i med 17 anställda (14,5 årsverk) och en tidningsdistributör. Ságat har distriktskontor i , Evenes, Karasjok och underkontor i , och . Ságat ges ut av Samisk avis AS, som ägs till av 51 nordnorske kommuner och fylkeskommuner, därav Porsanger kommun som störste aktieägare, till samiska kulturorganisationer och till av cirka 450 små intresseorganisationer, som ingen har . I en undersökning som gjort har Ságat nämnts som en av de viktigaste nyhetskällorna som norskspråkiga har om samiska förhållanden. Ságat har cirka 150 abonnenter i det sydsamiska området och fick från 85 000 NKR i bidrag för att etablera ett underkontor i sydsamisk miljö, men inte för att skriva specifikt på sydsamiska. Lokalavisa NordSalten har en upplaga på cirka 2 650 ex (2010) och kommer ut , . Av abonnenterna finns ett 20-tal i . Tidningen etablerades 1996 och är en norskspråkig tidning, som verkar i lulesamiskt område med en lulesamisk befolkning på omkring 1 000 personer. En sida i varje nummer är på lulesamiska. Redaktionen ligger i . Täckningsområdet är främst kommunerna . Upplagan är större än det finns hushåll i kommunen. Hamaröy kommun hyser redaktionen och Tysfjord kommun är det enda lulesamiska språkförvaltningsområdet i . Tidningen ges ut av . är bolaget helägt av , som också är vd och ansvarig utgivare. Lokalavisa NordSalten Startade utgivning av en sida lulesamiska i varje nummer 2003. Initiativ kom från det lulesamiska kulturcentret . Första åren skedde publiceringen utan presstöd men tidningen fick projektstöd och etableringsbidrag från både och departementet. inkluderades tidningen i ordningen med samiskt presstöd men av det totala produktionsstödet, cirka 130 000 NKR. Nordland fylkeskommun bidrog 2007 med 250 000 NKR för att inte projektet skulle läggas mer. ökades presstödet till . Årliga kostnader beräknade Lokalavisa NordSalten 2008 till omkring 400 000 NKR fördelade på personalkostnader och ökade tryck- och distributionskostnader på grund av ökat genomsnittligt sidantal. Ett resultat av satsningarna var att tidningen ökade både sidantalet och upplagan. 2009 fick Lokalavisa NordSalten samiskt presstöd med 430 000 NKR. ligger beloppet på 480 000 NKR. Snåsningen har en upplaga på 1 575 ex (2010) och kommer ut , . Tidningen etablerades 1995, skriver på norska men har en sida på sydsamiska i varje nummer. Snåsningen har sin redaktion i Snåsa, där man har 3 fast anställda, 2 redaktionella medarbetare och frilansare. Tidningen såldes till Trönder-Avisa . Täckningsområdet är Snåsa kommun, som har cirka 2 160 inv (2010), och når alla till . Snåsa kommun blev 2008 det första sydsamiska språkförvaltningsområdet i . Året efter, , började Snåsningen införa 1 sida redaktionellt stoff på sydsamiska, men bara översättningar av texter som står på norska i en annan del av tidningen. Översättningen görs av kommunens språkkonsulent, för vilket tidningen betalar cirka 100 000 NKR. Daerpies Dierie har cirka 750 abonnenter i och lika mycket i , totalt cirka 1 500 ex. Den totala upplagan är 4 500 ex, eftersom tidskriften även följer med som bilaga i i . Daerpies Dierie kommer ut . Tidskriften etablerades 1997 efter ett fyraårigt Interreg-projekt. Artiklarna är skrivna på norska, svenska och sydsamiska, men i huvudsak på norska. Daerpies Dierie ges ut i Snåsa men trycks i . Redaktör och ansvarig utgivare är Bierna Leinie Bientie. Huvudman är Samisk menighet i sörsamiskt område i och Referensgruppen för sydsamiskt församlingsarbete i . Innehållet berör sydsamiska frågor kring kyrkoliv, kultur och nyheter. Tidskriften stöds av Nidaros bispedömmeråd, i , och . Daerpies Dierie har gjort flera ansökningar om samiskt presstöd som kulturtidskrift men fått avslag. Hade den varit en dagstidning hade dess upplaga på 750 ex varit tillräckligt för att kvalificera sig, men med enbart fyra utgivningar utkommer den för sällan för det. Försvårande har varit, att DD inte heller kunnat bedömas som ett självständigt medieutbud, då den saknat egen redaktör. Efter att det statliga kulturstödet överfördes från presstödsförvaltande myndighet till 2009, har det gjorts en annan bedömning av tidningen. betraktar Daerpies Dierie som mycket viktig, eftersom tidskriften är resultat av ett av de få initiativ man har från sydsamiskt håll. får Daerpies Dierie kulturstöd på 100 000 NKR. Ett krav är att en del av texten ska vara på sydsamiska. Bara ett fåtal artiklar i Daerpies Dierie är skrivna på sydsamiska. Ur samiskt perspektiv kan DD ändå betraktas som en av de kvalitativt största leverantörerna av sydsamiska texter tillsammans med NRK Sápmi och SR Sámi Radio. Det är för att den når de flesta sydsamerna och därför att de sydsamiska texterna inte är översättningar. Nuorttanaste kommer ut och har abonnenter även i och . Nuorttanaste etablerades 1898 och språket är nordsamiska och redaktionen ligger i Karasjok. Tidskriften trycks hos Ávvir. Ägare är en stiftelse bestående av Samisk kirkeråd, samemisjon och prosti. Tidskriften skriver om kristenliv på evangelisk-luthersk grund och om samisk kultur. Nuorttanaste fick 2009 ett öronmärkt stöd på 250 000 NKR. har allt stoff i Nuorttanaste kommit ut efter den nyaste samiska rättskrivingen. fick Nuortanaste öronmärkt bidrag över den statliga bidragsordningen för samiska tidningar och tidningssidor på samiska. Därefter överfördes driftstödet till , som ger Nuortanaste medel över budgeten för samiska publikationer. Ungdomsmagasinet Š kommer ut . Magasinet skickas ut gratis till elever från åttonde klass och som undervisas i samiska. Norska bidrar med cirka 1, 5 milj NKR. Villkoret är att hela magasinet är på samiska, varav på lule- och sydsamiska. Alla korrekturtjänster köps in. På grund av att texterna används i undervisningssammanhang bland ungdomarna är det extra viktigt att språket är korrekt och att man följer språknormeringen. Av texterna är därför nya och i original. Redaktionen finns i Kautokeino och redaktör är Máret Ánne . Utgivare är förlaget . Övervägande del, av artiklarna får skrivas på nordsamiska. Redaktionen kämpar hårt för att få nyskrivna texter på originalspråk. Det stora problemet har varit att få redaktionellt material på lulesamiska. har översättning och korrektur kostat mer än själva produktionen av stoffet. Utan ansträngningarna skulle magasinet inte fortsätta få bidrag. Efter stora ansträngniingar att skaffa redaktionellt material på sydsamiska har man prioriterat rekrytering av fasta medarbetare och haft en sydsamisk journalist på halvtid i . Ungdomsmagasinet köper tjänster av en korrekturläsare, som inte bara läser korrektur utan även bedriver språktvätt genom att föreslå ändringar av meningsbyggnaden och hur man ska utrycka olika meningar. Gába kommer ut och har abonnenter även i och . Tidskriften etablerades 1996 och språket är nordsamiska och norska. Man skriver också på sydsamiska, lulesamiska och svenska. Gába ges ut i Karasjok av Samiskt KvinneForum. Tidskriften är ett projekt och har ingen fast anställd. Redaktör och projektledare är . Gába skriver om kvinnors vardag i det samiska samhället i reportage, intervjuer, noveller, dikter och bokanmälningar. Gába upplever sig ha fått ett gott mottagande hos både samiska och icke-samiska miljöer, eftersom tidskriften också kan läsas med behållning av enbart norskspråkiga. Alla tre samiska skriftspråk Gába finansieras over budget i med cirka 500 000 NKR. Gába mottar også driftsstöd över budget för samiska publikationer, vilket förutsätter att det i rimlig grad publiceras stoff på alla tre samiska skriftspråk. Tidskriften har i huvudsak använt sig av översättningar. De första samiska programmen sändes i 1952 och var på svenska. Det första fasta programmet på samiska kom 1965. är Sameradion en egen kanal under . Huvudredaktionen ligger i . har Sameradion 14 tillsvidareanställda och 2 programanställda. Ett nära samarbete har utvecklats med de övriga samiska stationer på , NRK Sápmi, YLE Sámi Radio och Kola Sámi Radio. Sameradion har nordsamiska som huvudspråk, medan en mindre del av utbudet är på lule- och sydsamiska och på svenska. Totalt sänder Sameradion , varav rikssändningar över P2-nätet och regionala sändningar över P4-nätet (, och ). Sameradion har i genomsnitt 26-32 000 lyssnare per dag på FM-nätet. Förutom nyheter och aktualiteter sänder man kultur, sport, underhållning, debatt, barnradio, ungdomsradio och reportage. Programmen kan också avlyssnas över hela landet via Sameradions hemsida. 2002 inleddes ett samarbete med NRK:s och YLE:s samiska redaktioner och samkörs nyheter och program på nordsamiska över tre länder. Sameradion sänder på nordsamiska och i P2 mån-fre. De första lulesamiska sändningarna började i samarbete med NRK Sámi Radio. sänds lulesamiska över P6 samt P2 regionalt över , och norra . De repriseras senare i webbkanalen SR Sápmi. Sänds lulesamiska över P4 ? Hur mycket sänds totalt? Hur mycket tjänster finns? Sameradion sänder sydsamiska över P2 riksnätet. De repriseras senare i webbkanalen SR Sápmi. sänds sydsamiska regionalt över P4 men utan reprisering. För de sydsamiska sändningarna har Sameradion reserverat en halvtidstjänst, men tjänsten är obesatt. På grund av rekryteringsproblemen är de sydsamiska sändningarna samma som i NRK Sápmi, varför Sameradion känt sig tvungna att köpa NRK:s sydsamiska sändningar för att över huvud ha ett utbud på sydsamiska. Kanalen har inte haft egna Det finns alltså väldigt lite eller inget stoff alls från svensk sida i sändningarna. Sameradion sänder nyheter på svenska över riksradion mån-fre P2 fm och em. Till det kommer ett sammanfattande magasinsprogram och ett ungdomsprogram i över samma kanal. Sameradions hemsida Oddasat drivs gemensamt med SVT Sápmi. Den är på svenska utom några enstaka artiklar. Den och hade cirka 56 000 besökare, cirka 47 500 besökare. Sameradions webbradio SR Sápmi sänder , varav tillsammans med NRK Sápmi. Webbkanalen hade cirka 3 800 lyssnare. SVT började bygga upp en samisk redaktion i . startade man det samiska barnprogrammet . De första dagliga nyhetssändningarna, Oddasat, startade i i början tillsammans med NRK Sámi Radio och året efteråt med YLE Sámi Radio. Ett projekt med Kola Sámi Radio startade men lades ned 2010 av brist på medel. SVT Sápmi har nordsamiska som huvudspråk. På lule- och sydsamiska finns bara enstaka inslag. SVT Sápmi gör ingen skillnad mellan de samiska språken, därför att det inte finns med i uppdraget från staten. Oddasat sänds i huvudsak på nordsamiska men har inslag på sydsamiska. För språkvård har man en delad tjänst med Sameradion till 2012. Omsättning , men mycket av tekniken bekostas av centrala medel. SVT Sápmi har 14,6 tjänster, varav 2 undertextare, 3 fotografredigerare, en halv adminstratör. Resten är reportrar, redaktörer och redaktionschef (från ). Programkategorier: nyheter , samhällsprogram 6-8 x , barn-TV 30x15 min. Repriseringar tillkommer i några fall. SVT Sápmi har haft ett redaktionellt nyhetsarbete tillsammans med Sameradion . SVT Sápmi sänder huvudsakligen på nordsamiska, ca 7-8 tjänster. SVT Sápmi har just nu ingen lulesamisk journalist. Problemet är att hitta någon som kan språket och har journalistisk bakgrund. har SVT Sápmi en sydsamisktalande reporter, som gör 1-2 reportage/vecka från . Svt Sápmis alla TV-program, har svenska undertexter. drivs gemensamt med SVT Sápmi och är en växande sektor. SVT Play, Oddasat SVT Sápmis nyhetsprogram, Oddasat, kan ses på SVT Play. Där finns också Text-TV-sidor 250-259 . Samefolket har en upplaga på cirka 1 300 ex. och utkommer en gång . Tidskriften etablerades 1918 och har svenska som huvudspråk med en mindre del av redaktionell text på samiska. Samefolkets utgivningsort är i . Samefolket har två anställda journalister. Ansvarig utgivare är . Samefolket ägs av en stiftelse med och Same Ätnam, som utser styrelse. Ändamålet med verksamheten är att Samefolket ska vara förbindelseorgan mellan olika samegrupper, sprida kännedom om samiska förhållnaden och vara ett diskussionsforum. Samefolkets båda journalister skriver enbart på svenska. Samefolket är till bidragsfinansierad genom medel från Samernas kulturråd. För var bidragets storlek 1,4 milj. kr. Hur är det med svenskan egentligen? Ett krav från Samernas kulturråd för bidrag till Samefolket är att av det redaktionella materialet ska vara på samiska. Samefolket har tagit fram en språklig handlingsplan, som tidskriften söker följa, men en tveksamhet har uppstått med anledning av indikatorer, som pekar på att tidskriften tappar läsare på grund av språkkravet. Översättningskostnader, som tidskriften inte fått tillräcklig kompensation för, när kravet infördes, har hindrat andra satsningar i verksamheten, vilket gjort att tidskriften tappat attraktionskraft. Nuorat har en upplaga på cirka 800 ex. och kommer ut . Tidskriften etablerades 1975 och skriver på både svenska och samiska. krav är att av tidningen ska vara på samiska, men Nuorat har . Nuorat har en fast anställd journalist, medan redaktionen i övrigt består av uppdragsarvoderade skribenter. Ägare är den ideella föreningen med samma namn. Nuorat har målsättningen att av innehållet ska vara på samiska, varav alla de samiska skriftspråken ska finnas med i varje nummer. Cirka 20 - av budgeten går till översättning. Nuorat är en fristående ungdomstidning och finansieras delvis genom kulturbidrag från Samernas kulturråd och . Ett krav från har varit att av det redaktionella innehållet ska vara på samiska. Tidskriften önskar att gynnade dem som skriver mera på samiska och beklagar att stödet inte ökat i takt med kraven. Nuorat erfar att det är mycket svårt att få tag på originaltexter på lule- och sydsamiska. Samiska översättare är mycket dyra. Kartläggning av medier som riktar sig till tornedalingar finns inga tidningar som skriver på meänkieli i enligt utredningens kontakter med . De kontakter utredningen haft med Lapin Kansa och Pohjolan Sanomat visar att frågeställningen om gränsöverskridande tidningssamarbete är intressant och att det sker en bevakning av nyheter på den svenska sidan, främst av tidningen . Ruijan är en fristående nyhetstidning för kväner, norskfinnar och finländare i . Upplagan är på ca 500 ex, av vilka 35 ex 2009 gick till och 125 ex till . Tidskriften kommer ut , vilket är . Ruijan etablerades 1995 och skriver på norska, kvänska och finska. Även meänkieli och svenska förekommer i en del artiklar. Ruijan har utväxlat artiklar med svenska MET-avisi. Fördelningen av språken är i norska, kvänska och finska. Nästen allt stoff är unikt och egenproducerat. Redaktionen består av en journalist, som också är redaktör, , . Utöver det har man flera frilansjournalister och andre bidragsgivare. Ruijan ges ut av , som ägs av till och Norske Kveners Forbund till . driver også Mediehuset och vd är . Målsättningen har varit att mångdubbla de redaktionella resurserna så att Ruijan kan bli en veckotidning. I Meänraatio produceras fyra nyhetssändningar samt 4 x Päiväntiimaa . I den inryms 15 inslag inklusive ett barnprogram. Utöver detta sänds Finnmix . sänds på meänkieli i P2/P6, detta är oftast repriser på sändningar från Meänraatio. I SR Sisuradio sänds i genomsnitt hälften av inslagen från Meänraatio och ungefär 20 reportage/år sänds på finska sidan via finska YLE. Ungefär en gång producerar finska YLE samt Meänraatio gemensamma reportage som sänds i och . På SVT sänds ett barnprogram vid namn Fieteri och ett vuxenprogram vid namn Kexi. I produktionen av Fieteri och Kexi finns det två halvtidsanställningar. Programtid Fieteri: 10 gånger /år. I Fieteri används lokala ungdomar och barn till programmen, men att hitta dem är inte lika lätt. finns inte många unga som kan meänkieli och har en historia att berätta. Programtid Kexi: 3 gånger /år. har en upplaga på cirka 3 900 ex (2010). Antalet läsare cirka 15 000. Tidningen kommer ut . Tidningen emot ett begränsat på , enligt en särskild paragraf som gäller för . etablerades 1882 och skriver på svenska, finska och meänkieli. Huvudredaktionen finns i och lokalredaktioner i och . är dominerande dagstidning i nedre och spridningsområdet är , och kommuner. Tidningen har strax under 20 anställda. Ansvarig utgivare är . Ägare är AB, som även producerar och gratistidningen . Tidningen ser som en produkt, som förlänger papperstidningen i den digitala världen. publicerar en krönika på meänkieli av en gång . Tidningen upplever som en begränsning att få personer är både journalister och kan meänkieli. Det är också svårt att locka annonsörer. har ett samarbete med , som ger ut METavisi som bilaga . METavisi läggs också ut på . METavisi trycks i en upplaga på 6 000 ex, varav en del distribueras som bilaga i en gång eller . METavisi etablerades 1983 och skriver på meänkieli och svenska. Tidskriften produceras av en frilansjournalist och verksamhetsledaren. Enstaka artiklar köps in vid behov. Ägare är Svenska Tornedalingarnas Riksförbund-Tornionlaaksolaiset, STR-T. Målgruppen är meänkielitalare, tornedalingar och STR-T:s medlemmar. Tidningen belyser nyheter och händelser som berör meänkielitalande. METavisi finansieras genom prenumerationer och ett periodiskt tidskriftsstöd på från . Tidskriften finns också tillgänglig på webben. METavisi skriver på meänkieli, men artiklar har också utväxlats med norska Ruijan , som skriver på kvänska. Bristande läskunnighet gör dock att tidskriften främst haft äldre läsare. För att öka tillgängligheten har tidskriften lämnat magasinsformatet på 32 sidor och gjorts om till en bilaga på 4 sidor i med modernare layout och tätare utgivning.