sou · H0B342 · 2012-06-04 00:00:00 — Ändringar i förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal Delbetänkande av Utredningen om rätt information i vård och omsorg SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Vid regeringssammanträde beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att utreda och lämna förslag till en mer sammanhållen och ändamålsenlig informationshantering inom och mellan hälso- och sjukvården och . Uppdraget ska redovisas . Utredaren fick även ett deluppdrag bestående i att analysera förutsättningarna för att på internet eller genom elektronisk direktåtkomst öka tillgängligheten till vissa personuppgifter i över hälso- och sjukvårdspersonal (HOSP- registret). Till särskilt utredare förordnades hälso- och sjukvårdsdirektören . Genom beslut i tilläggsdirektiv vid regeringssammanträde beslutade regeringen att deluppdraget angående ska redovisas . Deluppdraget redovisas i föreliggande delbetänkande. Att som sakkunniga bistå utredningen förordnades kanslirådet , rättssakkunnige , analyschefen , ämnesrådet , kanslirådet och departementssekreteraren . Att som experter bistå utredningen förordnades medicinskt ansvariga sjuksköterskan , biträdande landstingsdirektören och utvecklingschefen , juristen , verksamhetschefen , handläggaren , överläkaren , tillsynschefen , verksjuristen och socialdirektören . Som huvudsekreterare i utredningen anställdes fr.o.m. juristen . Som sekreterare i utredningen anställdes fr.o.m. juristen Till statsrådet och chefen för Som sekreterare på halvtid i utredningen anställdes fr.o.m. rådmannen och fr.o.m. läkaren . Det är de två förstnämnda som har arbetat med detta delbetänkande. Utredningen har antagit namnet Utredningen om rätt information i vård och omsorg. Utredningen får härmed överlämna delbetänkandet Bättre behörighetskontroll (SOU 2012:42). Ansvaret för en god och säker vård ............................... Hälso- och sjukvårdspersonalens ansvar ................................ 1.2.1 Behörighetskrav på viss hälso- och Krav på särskild kompetens för säker vård..................... 2.1Syftet med krav på legitimation för vissa yrkesutövare inom hälso- och sjukvården..................................................... 2.2Behörighet till vissa anställningar inom hälso- och sjukvården och tandvården...................................................... Behörighetens internationella utsträckning ........................... tillsyn över legitimerade yrkesutövare......... Tillgång till uppgifter ur registret ........................................... Sekretessreglering för uppgifter i Tillgång till uppgifter om behörig hälso- och sjukvårdspersonal i m.m. ................................. Behov av ökad tillgänglighet till uppgifter om behörig hälso- och sjukvårdspersonal........................................ 5.1Framfört behov av ett publikt register över legitimerade yrkesutövare inom hälso- och sjukvården .............................. 5.2 Framfört behov av direktåtkomst för .......... 5.2.1 Framfört behov av registrering av personer som saknar svenskt personnummer..................................... 5.3Framfört behov av direktåtkomst för behörighetskontroll av intyg ................................................... Våra överväganden och förslag ..................................... Behovet av ökad tillgänglighet till uppgifter........................... 6.1.1 Elektroniskt utlämnande av personuppgifter.............. 6.1.2 Sekretessreglering för uppgifter i ..... Behovet av ett publik register .................................................. 6.2.1 Ökad tillgänglighet för allmänheten ............................ 6.2.2 Ökad tillgänglighet för tillsynsmyndigheter och 6.2.3 Effektivare handläggning.............................................. Behovet av direktåtkomst för vissa aktörer ............................ Direktåtkomst för vårdgivare ...................................... 6.3.2 Direktåtkomst för .................. Direktåtkomst för Transportstyrelsen........................ 6.3.4 Ansvar för behörighetsstyrning vid 6.4Undantag från sekretess och sekretessbrytande Förslag om ändringar i befintlig förordning m.m.................. Konsekvenser av våra förslag ....................................... Berörda av regleringen ............................................................. Konsekvenser för små företags villkor ................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2011:111................................................ Bilaga 2 Tilläggsdirektiv 2012:23.................................................... Legitimation för yrke inom hälso- och sjukvården är förbehållen sådana yrkesgrupper som har kvalificerade arbetsuppgifter och ett särskilt ansvar för patienternas säkerhet i vården. är ansvarig för ett register () över dessa yrkesutövare. Efterfrågan till uppgifter ur registret kommer från flera olika intressenter. Det grundläggande syftet med att hämta in uppgifter om hälso- och sjukvårdspersonalens behörighet är gemensamt; att på olika sätt trygga patientens säkerhet. Uppgifterna i registret används regelbundet bl.a. av vårdgivare för att kontrollera yrkesutövares behörighet i samband med tjänstetillsättning eller för att säkerställa att behörigheter till elektronisk åtkomst till patientinformation ges till rätt personer i rätt omfattning och . sker även stora utlämnanden till , bl.a. för att bolaget alltid ska ha helt aktuella uppgifter över behöriga förskrivare av läkemedel. Det är en förutsättning för att ska kunna möjliggöra för öppenvårdsapoteken att kontrollera om recept är utfärdade av behöriga förskrivare. För att försäkra sig om att synintyg är utfärdade av behörig yrkesutövare använder även Transportstyrelsen regelbundet uppgifter om legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Även allmänheten vänder sig till för att ta reda på om enskilda yrkesutövare är legitimerade eller vilken specialitet yrkesutövaren har m.m. lämnar också ut uppgifter om enskilda yrkesutövares behörighet till utländska vårdgivare och tillsynsmyndigheter. Nuvarande reglering i förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal ger möjligheter att lämna ut efterfrågade uppgifter antingen manuellt eller på medium för automatiserad behandling, t.ex. via CD-skiva eller filöverföring. Förordningen medger emellertid inte att uppgifter publiceras på internet eller att vissa aktörer ges möjlighet att själv ta del av uppgifter genom s.k. direktåtkomst. Våra förslag innebär att får möjligheter att göra information om de legitimerade i registret mer tillgänglig än vad som är fallet . Av hänsyn till de registrerades behov av skydd för den personliga integriteten vore det emellertid olämpligt att göra det fullständiga registerinnehållet helt publikt genom t.ex. publicering på internet. Förslagen är därför anpassade efter olika aktörers behov av information och även i övrigt utformade på ett sådant sätt att de registrerades personliga integritet inte kränks. Förslag till direktåtkomst för allmänheten Vi anser att det ska vara lätt för patienter och närstående att ta reda på om den yrkesutövare som de möter i vården har rätt formell kompetens för sitt arbete, d.v.s. är legitimerad. Detta ligger i linje med den förstärkning av individens delaktighet och inflytande i sin hälsosituation som eftersträvas. Information är av avgörande betydelse för patientens möjlighet att utöva sitt självbestämmande och vara delaktig i vården. Såväl reglerna om krav på viss behörighet för hälso- och sjukvårdspersonal som möjligheten att återkalla denna har tillkommit till skydd för patienten. Efter att ha vägt nyttan av att göra uppgifterna mer tillgängliga mot den risk för intrång i den personliga integriteten som en ökad tillgänglighet innebär för de registrerade föreslår vi att ska få erbjuda allmänheten direktåtkomst till ett begränsat antal uppgifter i registret. får göra uppgifter om namn, födelseår, yrke, specialitet samt datum för utfärdande av legitimation respektive bevis om specialistkompetens tillgängliga genom till exempel internetpublicering. Vårt förslag innebär dock att ett sådant publikt register inte får innehålla uppgifter om registrerade yrkesutövare som är föremål för beslut om prövotid, begränsad eller indragen förskrivningsrätt eller återkallad legitimation. Samtliga som innehar en legitimation kommer därmed inte att återfinnas i det publika registret. Uppgifter om sådana yrkesutövare finns förstås kvar i registret och kan precis som begäras ut hos , som kan göra ett utlämnande. Förslaget innebär att uppgifterna i blir tillgängliga på liknande sätt som i de övriga nordiska länderna och att den som söker information får reda på att yrkesutövaren är legitimerad och inte föremål för behörighetsinskränkning eller prövotid. Utländska aktörer får därmed möjlighet att själv kontrollera identitet och behörighet på i stort sett samtliga registrerade yrkesutövare. Förslag till direktåtkomst för vårdgivare Vårdgivaren har ansvaret för att det finns rätt kompetens i verksamheten. Det är nödvändigt att arbetsgivare (vårdgivare) lätt kan kontrollera yrkesutövarens kompetens och behörighet; både i samband med rekrytering och under löpande anställning för att kunna säkerställa att den anställde är behörig att utöva sina arbetsuppgifter och ta del av integritetskänsliga patientuppgifter. Vi föreslår därför att ska få erbjuda vårdgivare direktåtkomst till i princip samtliga uppgifter i registret. Förslaget ger vårdgivare möjlighet att själva direkt mot registret kontrollera enskilda yrkesutövares behörighet, men även att på en mer infrastrukturell systemnivå kontinuerligt uppdatera personalens uppgifter och status i . Katalogtjänsten HSA innehåller kvalitetssäkrade uppgifter om enheter, funktioner och personer i kommuner och landsting samt hos privata vårdgivare. Förslaget öppnar upp för olika typer av direktåtkomst. Vårdgivare kan exempelvis erbjudas åtkomst för att direkt ta del av enstaka uppgifter i registret eller erbjudas åtkomst som ger vårdgivare möjlighet att skapa en systemlösning som gör att uppgifterna i hålls uppdaterade, t.ex. genom Inera AB:s försorg. Förslag till direktåtkomst för För att få expediera ett läkemedelsrecept måste expedierande personal på apoteken veta om det är en behörig förskrivare som utfärdat receptet. Det är viktigt både för patientsäkerheten och för polisiära och samhällsekonomiska aspekter att enbart korrekt förskrivna läkemedel expedieras. För detta syfte lämnar regelbundet ut uppgifter ur till . För att stärka patientsäkerheten, möjliggöra ett säkrare utlämnande och även höja kvaliteten på uppgifterna som hanteras föreslår vi att även får ha tillgång till vissa uppgifter ur genom direktåtkomst. Eftersom det sker en väldigt omfattande hantering och utlämnande på medium för automatiserad behandling bedömer vi att förslaget inte innebär ökade risker för intrång i de registrerades personliga integritet. Om den hanteringen och ADB- utlämnandet minskar kan det snarare leda till en ännu säkrare hantering av uppgifterna, som även gagnar de registrerades behov av integritetsskydd. Förslag till direktåtkomst för Transportstyrelsen Befogenheten att utfärda olika intyg och utlåtanden är exempel på en sådan befogenhet som kan vara knuten till legitimationen att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården. lämnar regelbundet ut uppgifter till Transportstyrelsen i syfte att kontrollera att den som utfärdat ett synintyg för körkort är legitimerad optiker. Enligt Transportstyrelsen hanteras omkring 270 000 synintyg . För att möjliggöra ett säkrare utlämnande och även höja kvaliteten på uppgifterna som ligger till grund för behörighetskontroll av intyg föreslår vi att Transportstyrelsen får ha direktåtkomst till vissa uppgifter ur för att göra denna kontroll. För Transportsstyrelsens del innebär det att direktåtkomst endast kan komma ifråga för de legitimerade yrkesgrupper som utfärdar de intyg myndigheten har till uppgift att hantera. De ändringar av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) och förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal som vi föreslår ska träda ikraft . lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) att det i lagen ska införas en ny paragraf, 22 kap. 3 b §, av följande lydelse. Sekretessen enligt 1 § 1 hindrar inte att uppgifter om enskilda som föreskrivs i 6 b – om register över hälso- och sjuk- Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) att det i förordningen införs en ny paragraf, 6 a §, av följande lydelse. Sekretessen enligt 6 § 1 inte för följande uppgifter i hälso- och sjukvårdspersonal: 1. namn, 2. födelseår, 3. yrke, 4. specialitet, och Denna förordning träder i kraft . 1. kontrollera legitimerad hälso- och sjukvårdspersonals identitet och behörighet under anställning, i samband med tjänstetillsättning samt vid intygsutfärdande,2. utöva tillsyn av hälso- och sjukvården och dess personal,15 förordning om ändring i förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal dels att 5 och 6 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas sju nya paragrafer, 3 a § och 6 a – f §§ samt närmast före 6 a § en ny rubrik av följande lydelse. personuppgifter i registret. Den som bereder sig tillgång till uppgifter i registret genom direktåtkomst enligt 6 a – d §§ är egna behandlingen av dessa per- Personuppgifterna i registret får, utöver det som anges i 4 §, behandlas endast för att 1. utöva tillsyn av hälso- och sjukvården och dess personal, 2. lämna uppgifter till receptregistret enligt lagen (1996:1156) om receptregister, 3. lämna uppgifter till recept- digheter och enskilda i enlighet registret enligt lagen (1996:1156) med det som föreskrivs i annan författning eller avtal, 4. lämna uppgifter till myn- digheter och enskilda i enlighet för kontroll av identitet och med det som föreskrivs i annan behörighet av förskrivare av läke- författning eller avtal, medel, samt legitimerade sjuk- för kontroll av identitet och behörighet av förskrivare av läke- medel, samt legitimerade sjuk- av läkemedel och andra varor som förskrivits, och behörighet i samband med tjänste- tillsättning av legitimerad hälso- identitet och behörighet vid exp- edition på öppenvårdsapotek av läkemedel och andra varor som legitimerad hälso- och sjukvårds- personals identitet och behörighet. Registret får innehålla endast följande uppgifter: 1. namn, personnummer och 1. namn, personnummer, sam- 3.grundyrke, läroanstalt, utbildningsland och datum för utfärdande av examen, 5.datum för utfärdande av legitimation respektive bevis om 7.beslut om prövotid och återkallelse av legitimation, 8.förskrivarkod och beslut om begränsning eller indragning av förskrivningsrätt, samt 9. sådana tekniska och administrativa uppgifter som är nödvändiga för att registerändamålen skall kunna tillgodoses. 9. sådana tekniska och administrativa uppgifter som är nödvändiga för att registerändamålen ska kunna tillgodoses. får till allmänheten lämna ut följande personuppgifter genom direktåtkomst: 6.datum för utfärdande av legitimation respektive bevis om specialistkompetens. får dock inte lämna ut uppgifter genom direktåtkomst om registrerad yrkesutövare som har sin förskrivningsrätt begränsad eller indragen eller som har sin legitimation återkallad. heller genom direktåtkomst lämna ut uppgifter om registrerad som är föremål för beslut om prövotid. får, för de ändamål som anges 5 § 1, till vårdgivare lämna ut följande personuppgifter genom direktåtkomst: 1. namn, personnummer, samordningsnummer eller annan identitetsbeteckning och kön, 2. folkbokföringsort, 3. yrke, 4. specialitet, 5. datum för utfärdande av legitimation respektive bevis om specialistkompetens, 6. förskrivarkod, 7. uppgift om beslut om prövotid, 8. uppgift om beslut om begränsning eller indragning av förskrivningsrätt, och 9. uppgift om beslut om återkallelse av legitimation. får, för de ändamål som anges 5 § 3, 5 eller 6, till lämna ut följande personuppgifter genom direktåtkomst: 1. namn, personnummer, samordningsnummer eller annan identitetsbeteckning och kön, 2. folkbokföringsort, 3. yrke, 4. specialitet, 5. datum för utfärdande av legitimation respektive bevis om specialistkompetens, 7.uppgift om beslut om begränsning eller indragning av förskrivningsrätt, och 8.uppgift om beslut om återkallelse av legitimation. får, för de ändamål som anges i 5 § 1 avseende legitimerade yrkesutövare som utfärdar synintyg, till Transportstyrelsen lämna ut följande personuppgifter genom direktåtkomst: 1.namn, personnummer, samordningsnummer eller annan identitetsbeteckning och kön, 5.uppgift om beslut om återkallelse av legitimation. En personuppgiftsansvarig som medgetts direktåtkomst enligt 6 b – d §§ ansvarar för att behörigheten vid direktåtkomst begränsas till vad varje användare behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Vid utlämnade av uppgifter genom direktåtkomst enligt 6 a § får som sökbegrepp enbart användas den registrerades 1. namn, personnummer, sam- ordningsnummer eller annan identitetsbeteckning, 2. yrke, eller 3. specialitet. För att ett utlämnande enligt första stycket ska vara tillåtet måste antingen namn, personnummer, samordningsnummer eller någon annan identitetsbeteckning ha angivits vid sökningen. Denna förordning träder i kraft . 1Ansvaret för en god och säker vård Inom hälso- och sjukvården ansvarar såväl vårdgivare som hälso- och sjukvårdspersonal för att erbjuda patienten en god och säker vård. Även patienten kan genom att vara delaktig i den egna vården göra vården säkrare. Samhällets krav på hälso- och sjukvården regleras i hälso- och sjukvårdslagstiftningen och bevakas genom tillsyn över verksamheter och hälso- och sjukvårdspersonal. I lagstiftningen finns bestämmelser om ansvarsfördelning, krav på vårdens utförande och regler om vilken behörighet som krävs m.m. Med vårdgivare avses statlig myndighet, landsting och kommun i fråga om sådan hälso- och sjukvård som myndigheten, eller kommunen har ansvar för samt annan juridisk person eller enskild näringsidkare som bedriver hälso- och sjukvård. Vårdgivare definieras bl.a. i 1 kap. 3 § patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL. Målet för hälso- och sjukvården är enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen (2 §). Lagen reglerar bl.a. vårdgivarens ansvar för att erbjuda patienterna en god och säker vård. Där det bedrivs hälso- och sjukvård ska det till exempel finnas den personal, de lokaler och den utrustning som behövs för att god vård ska kunna ges (2 e § HSL). Motsvarande målsättning och kvalitetskrav finns i tandvårdslagen (1985:125). Vårdgivaren ska enligt 3 kap. 1 § PSL planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att kravet på god vård i HSL respektive tandvårdslagen upprätthålls. Det är alltså vårdgivaren som har det yttersta ansvaret för verksamheten. Ansvaret för en god och säker vård inskränks inte av hälso- och sjukvårdspersonalens personliga yrkesansvar (6 kap. 2 § PSL). Vårdgivarens yttersta ansvar innebär istället ett ansvar för att hälso- och sjukvårdspersonalen har rätt behörighet och kompetens för sina arbetsuppgifter1. PSL är tillämplig även för tandvården. Den som avser att bedriva verksamhet som står under tillsyn ska anmäla detta till myndigheten (2 kap. 1 § PSL). Syftet med anmälan är att ska få kännedom om all verksamhet på hälso- och sjukvårdsområdet som ett underlag för det löpande tillsynsarbetet. ska föra ett register över de verksamheter som anmäls (2 kap. 4 § PSL). får användas för tillsyn, forskning, framställning av statistik och för placering av patienter. I patientsäkerhetsförordningen (2010:1369) finns bestämmelser om vilka uppgifter som får ingå i registret. 1.2Hälso- och sjukvårdspersonalens ansvar Med hälso- och sjukvårdspersonal avses enligt 1 kap. 4 § patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL, den som har legitimation för yrke inom hälso- och sjukvården. Bestämmelsen reglerar också vilka andra som hör till hälso- och sjukvårdspersonalen och som därför omfattas av lagen. Bestämmelser som innefattar skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonalen finns såväl i PSL som i andra lagar samt i förordningar och myndighetsföreskrifter. I 6 kap. PSL anges hälso- och sjukvårdspersonalens skyldigheter. Av grundläggande betydelse är bestämmelsen att hälso- och sjukvårdspersonalen ska utföra sitt arbete i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Begreppet vetenskap och beprövad erfarenhet är centralt i ansvarshänseende och ett agerande i strid med vetenskap och beprövad erfarenhet kan vara ansvarsgrundande enligt bestämmelser i 8 kap. Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen har ett eget ansvar för hur han eller hon fullgör sina arbetsuppgifter. Detta brukar kallas det personliga yrkesansvaret2. 1Regeringens proposition Patientsäkerhet och tillsyn, prop. 2009/10:210 s. 206. 2Regeringens proposition Åliggande för personal inom hälso- och sjukvården m.m. prop. 1993/94:149 s. 67. Ansvaret för en god och säker vård 1.2.1Behörighetskrav på viss hälso- och sjukvårdspersonal För att garantera en viss kunskapsnivå och sådana personliga egenskaper hos yrkesutövaren att denne är förtjänt av allmänhetens och myndigheternas förtroende har det funnits en särskild reglering i fråga om behörigheten att utöva yrken inom hälso- och sjukvården. Krav på legitimation för att få utöva sitt yrke gäller flera centrala yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården och tandvården. Regleringen finns i 4 kap. PSL. Detaljerade föreskrifter finns vidare i patientsäkerhetsförordningen (2010:1369). Endast den som genomgått viss utbildning och som, i vissa fall, fullgjort praktisk tjänstgöring kan efter ansökan få legitimation för visst yrke. I 4 kap. finns förutom bestämmelser om legitimation också bestämmelser om ensamrätt till yrke, skyddad yrkestitel, kompetens som europaläkare och specialistkompetens. Det viktigaste kompetensbeviset inom hälso- och sjukvården är legitimationen. Legitimationen är en personlig behörighet och ett uttryck för att den legitimerade står under samhällets tillsyn och har godkänts för yrkesverksamhet inom det område som legitimationen avser. finns det 21 yrkesgrupper som kan erhålla legitimation. Ansvaret för en god och säker vård Frågor om meddelande av legitimation m.m. prövas av . Prövningen av en ansökan om legitimation avser dels om den sökande uppfyller de fastlagda kraven på utbildning och i förekommande fall fullgjord praktik för yrket i fråga, dels att förhållandena inte är sådana att legitimationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 8 kap. om sökanden hade varit legitimerad. Sådana omständigheter är t.ex. om den legitimerade varit grovt oskicklig vid utövning av sitt yrke, i eller utanför yrkesutövning gjort sig skyldig till ett allvarligt brott som är ägnat att påverka förtroendet för honom eller henne eller på annat sätt visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket eller på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet inte kan utöva yrket tillfredsställande. I övrigt gör i princip ingen kvalitets- eller lämplighetsbedömning av en yrkesutövare i samband med att legitimation meddelas.