sou · H0B350 · 2012-08-21 00:00:00 — Utförs arbetet under för- flyttning eller på arbetsplatser som växlar gäller i regel den plats där personen hämtar och lämnar arbetsmaterial eller för- bereder och avslutar sina arbetsuppgifter. Om arbetet pågår på varje plats, t.ex. i byggnads- och anläggnings- branschen, anses bostaden som tjänsteställe. Även i andra fall kan tjänstestället anses vara i bostaden.27 har i olika ställ- ningstaganden bedömt frågan om tjänsteställe för vissa specifika yrkesgrupper och deras olika arbetsförhållanden. En avgörande faktor vid bedömningen av vilken plats som anses vara tjänsteställe är frekvensen av den anställdes resor till arbetsgivarens lokaler. Enligt uppfattning bör den som besöker arbetsgiva- rens lokaler i genomsnitt mer än en gång för att t.ex. hämta material eller för förberedelser anses ha sitt tjänsteställe där.28 Annars bedöms tjänstestället vanligen vara i bostaden. Att lättnad i systemet med nystartszoner görs beroende av tjänstestället för en anställd medför att utformningen av verksam- heten kan påverka rätten till lättnad. En taxiverksamhet där de anställda lämnar sina bilar i ett garage i en nystartszon kan t.ex. vara berättigad till lättnad för förarna, som då anses ha tjänste- ställe i garaget. En taxiverksamhet där förarna aldrig lämnar sin bil får däremot inte rätt till lättnad, eftersom förarna då anses ha sina tjänsteställen i respektive bostad. RÅ 2007 ref. 72. 28Se t.ex. (2010). Utformningen av ett system med nystartszoner Var en viss anställd har sitt tjänsteställe kan kontrolleras genom att det i kontrolluppgiften från arbetsgivaren för varje anställd ska anges arbetsställenummer. Sådan kontrolluppgift ges f.n. in . kan alltså bara jämföra uppgifterna om anställdas arbetsställe med lättnaden som givits . Månadsuppgiftsutredningen29 har som ovan nämnts föreslagit att dessa uppgifter ska lämnas månatligen. Om detta förslag skulle leda till lagstiftning kommer möjligheter att kontrollera uppgifter om tjänsteställe att avsevärt förbättras. När det gäller användningen av arbetsställenummer bör det på- pekas att den som inte kan knytas till ett arbetsställe istället får ett särskilt nummer som är gemensamt för alla arbetsgivare. Detta gäller t.ex. anställda som normalt inte ska infinna sig vid något av arbetsgivarens fasta redovisade arbetsställen för att börja sitt arbete. Det gäller även personer som ständigt befinner sig på olika arbetsplatser, t.ex. resande försäljare, byggarbetare, resemontörer, lokalvårdare, fastighetsskötare och bevakningspersonal. I dessa fall måste en arbetsgivare på annat sätt visa att en viss person ska anses ha sitt tjänsteställe vid det fasta driftstället i nystartszonen. bedriver verksamhet i VVS-branschen och har ett kontor i en nystartszon. Bolaget, som uppfyller kraven för lätt- nad, har också ett lager för VVS-artiklar. Lagret ligger på en annan plats i nystartszonen. Kontoret anses utgöra företagets fasta driftställe och utgör även tjänsteställe för och , som huvudsakligen utför sitt arbete på kontoret. har då rätt till lättnad avseende de avgifter som avser löner till och . har också serviceteknikerna anställda. De utför arbete på många olika och varierande platser under korta tidsperioder. De hämtar och lämnar dock material vid lagret och anses därför ha sitt tjänste- ställe där. Lagret anses också utgöra ett fast driftställe och eftersom det ligger i nystartszonen har rätt till lättnad avseende de avgifter som avser löner till och . Om lagret hade legat utanför nystartszon hade företaget inte haft rätt till avdrag för dessa anställda. 29 SOU 2011:40. Utformningen av ett system med nystartszoner Företaget har även anställd som resande säljare. Hon besöker endast kontoret en eller för att få information om arbetet. tjänsteställe får därför anses vara i bostaden och har alltså inget eget arbetsställe- nummer att redovisa på hennes kontrolluppgift. har då inte rätt till lättnad avseende de avgifter som avser lön. För vissa branscher görs särskilda överväganden i fråga om perso- nalens tjänsteställe. En sådan bransch är bemanningsbranschen.30 har ett kontor som utgör fast driftställe och som ligger utanför en nystartszon. Bolaget upp- fyller i övrigt kraven för lättnad avseende verksamhet i nystarts- zon. De anställda och är huvudsakligen verk- samma vid kontoret, dvs. utanför nystartszonen och för de avgifter som avser deras löner har inte rätt till lätt- nad. De flesta anställda hyrs emellertid ut till flera olika företag. Av dessa anställda är och anställda för att mer var- aktigt bemanna en viss position hos en specifik kund till , . För och är tjänstestället då Kund . Under förutsättning att har anställda i Kund anses det utgöra ett fast driftställe för (se angående fast driftställe 11.4.1 ovan). är beläget i nystartszon har rätt till lättnad för de avgifter som avser och Dawits löner. För två andra anställda hos , och , växlar arbetsplatserna ofta och för dem anses bostaden utgöra tjänstestället. Även om och bor i en nystartszon får inte lättnad för de avgifter som belöper på deras löner. Deras bostäder utgör nämligen inte fast driftställe eller motsvarande (se 11.4.1). 30 Se (2005). Utformningen av ett system med nystartszoner Hur ska stödet begränsas för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag? Utredningen anser att det även för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag bör gälla en begräns- ning avseende verksamhet i nystartszon. Utan någon begränsning skulle de enskilda näringsidkare och fysiska personer som är del- ägare i handelsbolag som har flera fasta driftställen kunna erhålla avdrag även för inkomster som härrör från verksamhet vid ett sådant driftställe utanför nystartszon. Detta skulle innebära en fördel i förhållande till de som enbart är avgiftsskyldiga för arbetsgivar- avgifter. En sådan diskrepans mellan bolagsformer är enligt utred- ningens mening inte lämplig. Frågan är då hur en begränsande regel för egenavgifter bör utformas. När det gäller avdraget för verksamhet i stödområde föreskrivs i 6 § andra stycket lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall att det i avgiftsunderlaget för beräkning av detta avdrag endast ska ingå avgiftspliktig inkomst från ett fast driftställe i stöd- området. Bedrivs verksamheten från flera fasta driftställen blir det då aktuellt att ange närmare i vilken utsträckning inkomsten kommer från ett driftställe i stödområdet. Om verksamheten vid driftstället inte särredovisas och det inte heller på annat sätt kan klarläggas hur stor inkomsten är från driftstället i stödområdet får en uppskattning göras om fördelningen av inkomsten. Så sker beträffande avdraget för verksamhet i stödområde.31 Enligt utred- ningens bedömning bör beräkningen av vilket underlag som är hänförligt till verksamhet i nystartszon ske på samma sätt som för verksamheten i stödområde enligt vad som beskrivits. 11.5.2Lättnaden avser allmän löneavgift samt arbetsgivaravgifter respektive egenavgifter utom ålderspensionsavgiften Arbetsgivaravgifterna respektive egenavgifterna utgörs enligt social- avgiftslagens definition av sjukförsäkringsavgift, föräldraförsäk- ringsavgift, efterlevandepensionsavgift, arbetsmarknadsavgift, arbets- skadeavgift och ålderspensionsavgift (2 kap. 26 § och 3 kap. 13 § ). är arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna 22,21 2001/02:45, s. 56. Utformningen av ett system med nystartszoner respektive av avgiftsunderlaget.32 Som tidigare nämnts är detta den lagtekniska definitionen. När man talar om arbetsgivaravgifter och egenavgifter inkluderar man vanligen också den allmänna löneavgiften som regleras i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift (och som för är av avgifts- underlaget). Det totala avgiftsuttaget är alltså respektive . Utredningen kommer i fortsättningen att använda de definitioner som framgår av . Begreppen arbets- givaravgifter och egenavgifter används alltså om de avgifter som tas ut enligt socialavgiftslagen och när även de allmänna löneavgifterna avses anges detta. När begreppet socialavgifter används avses samt- liga nu nämnda avgifter. Lättnad ska enligt utredningens förslag även ges för den allmänna löneavgiften. I utredningens direktiv anges att det inkomstgrundande ålders- pensionssystemet är ett fristående försäkringssystem vid sidan av statsbudgeten där kopplingen mellan avgifterna och förmånerna ska bevaras. Det kan därför inte bli tal om att undanta företag från att betala in ålderspensionsavgift. Den lättnad som erbjuds i syste- met med nystartszoner ska således gälla arbetsgivaravgifter respek- tive egenavgifter samt allmän löneavgift utom ålderspensionsavgif- ten. Ålderspensionsavgiften 2012 är , dvs. nästan en tredjedel av arbetsgivaravgifterna med allmän löneavgift och drygt en tredjedel av egenavgifterna med allmän löneavgift. Den lättnad som enligt utredningens förslag ska erbjudas i syste- met med nystartszoner skulle alltså för utgöra 21,21 pro- cent av avgiftsunderlaget för arbetsgivaravgifter respektive av avgiftsunderlaget för egenavgifter. Till följd av begränsningen till förmån för ålderspensionsavgif- ten kommer det faktiska avdraget för avgifter som belöper på kost- nader för unga enligt 2 kap. 28 § socialavgiftslagen (2000:980) bara att utgöras av den resterande fjärdedel av arbetsgivaravgifter utom ålderspensionsavgift som återstår efter den generella lättnaden i 2 kap. 28 § socialavgiftslagen. skulle avdraget i dessa fall utgöra för avgifter upp till takbeloppet. 32 Den som betalar egenavgift har enligt 27 kap. 29 § socialförsäkringsbalken rätt att anmäla till att han eller hon vill ha sjukpenning med en längre karenstid. Då betalas sjukförsäkringsavgiften enligt 3 kap. 17 § efter en lägre procentsats på inkomster upp till och med 7,5 gånger prisbasbeloppet. Alla beräkningar i detta kapitel bygger på den ordinarie sjukförsäkringsavgift som gäller då sådan anmälan inte gjorts. Utformningen av ett system med nystartszoner En annan sak är att stöd som ges utanför skatteområdet kan på- verka lönekostnaderna så att dessa i praktiken understiger kostna- den som motsvarar ålderspensionsavgiften. Den valda regleringen innebär, som utredningen redogör för i avsnitt 11.7 nedan, att flera sådana stöd inte påverkas av det nu föreslagna avdraget. Utred- ningen har dock bedömt detta som den lämpligaste lösningen, se avsnitt 11.7.4 nedan. Att ålderspensionsavgifterna inte omfattas innebär alltså att lättnaden blir avsevärt mindre än om den hade inkluderats. Detta medför troligen att incitamentet för företag att etablera verksamhet i nystartszonen blir mindre. Utredningen gör dock bedömningen att en lättnad av socialavgifter utom ålderspensionsavgiften ändå är ett tillräckligt incitament i systemet med nystartszoner. I skatteförfarandelagens (2011:1244, SFL) definition av arbets- givaravgifter (3 kap. 3 § SFL) inkluderas skatt enligt 1 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Denna särskilda löneskatt betalas på vissa i lagen angivna typer av ersätt- ning, t.ex. vissa typer av avgångsersättning. Det bör påpekas att utredningen inte föreslår någon lättnad avseende denna skatt. Inte heller beträffande den särskilda löneskatten på kostnader för pen- sionsutfästelser (tjänstepension) enligt lagen (1991:687) om sär- skild löneskatt på pensionskostnader föreslås någon lättnad. 11.5.3Lättnaden begränsas till ett visst belopp Nedsättningen av socialavgifter ska enligt utredningens förslag omfatta de socialavgifter som belöper på ersättning för arbete som utförts vid ett fast driftsställe i en nystartszon, eller för annan lik- värdig verksamhet. Ett obegränsat undantag från socialavgifter riskerar dock att uppgå till mycket stora belopp och skapa stora kostnader för staten, som på något sätt måste kompenseras för, antingen genom minskning av andra utgifter eller ökade skatte- intäkter. Medelinkomsten i de områden som kan tänkas vara aktu- ella som nystartszoner är visserligen låga, men det kan ändå anses ineffektivt att ge skattelättnader åt företag som betalar ut höga löner. För att minska denna risk föreslår utredningen att nedsätt- ningen av socialavgifterna begränsas till att baseras på en löne- summa som ungefärligen motsvarar en normalinkomst. Median- värdet för månadslönen i (för vilket aktuell information finns) uppgick till , vilket Utformningen av ett system med nystartszoner då motsvarade ett halvt inkomstbasbelopp. motsvarar ett halvt inkomstbasbelopp en månadslön på , eller en årslön uppgående till . Utredningen föreslår därför att avdraget begränsas till det belopp som för varje anställd högst får motsvara de avgifter som belöper på en bruttolön som uppgår till ett halvt inkomstbasbelopp . Exempel på avdragets storlek ges i tabell 11.6. Rätten till avdrag från egenavgifter bör begränsas i motsvarande mån. Inkomsterna för dessa personer redovisas och det är därför inte lämpligt att ange begränsningsbeloppet som ett månat- ligt belopp. Det motsvarande årliga beloppet är sex inkomstbas- belopp och utredningen finner lämpligt att detta belopp används för egenavgifterna. I fråga om egenavgifter sammanfaller beskattningsåret normalt med kalenderåret, men . Rätten till avdrag bör inte vara beroende av detta förhållande. För att rätten till avdrag för egen- företagare och enskilda delägare i handelsbolag som av någon anledning har ett beskattningsår som inte överensstämmer med kalenderåret ska motsvara rätten för den vars beskattningsår mot- svarar ett kalenderår bör en särskild regel gälla. Begränsningsbelop- pet bör i dessa fall justeras i förhållande till beskattningsårets längd. Justeringen bör enligt utredningen i praktiken innebära att det maximala beloppet ska svara mot det normala begränsningsbelop- pet för ett kalenderår på samma sätt som det aktuella beskattnings- året svarar mot ett kalenderår. Det bör dock finnas utrymme för den avgiftsskyldige att visa att ett annat förhållande ska gälla, t.ex. då inkomsterna huvudsakligen förvärvats under en viss del av beskattningsåret. 1 Med lönekostnad avses summan av bruttolön och lagstadgade avgifter. Från eventuella andra kostnader såsom semesterersättning eller försäkringar bortses då dessa kan skilja sig åt mellan olika företag Utformningen av ett system med nystartszoner 11.5.4Lättnaden begränsas och fasas ut Ett stöd som är avsett att minska stödmottagarnas normala löpande kostnader och som utgår utan tidsbegränsning anses utgöra drifts- stöd (jfr avsnitt 4.4.6 och kommissionens uttalanden om nedsätt- ningen av socialavgifter i stödområde A och B). Stöd som innebär driftsstöd får enligt kommissionen endast lämnas i undantagsfall, eller annars inom ramen för stöd av mindre betydelse. Lättnaden i systemet med nystartszoner kommer, som konstaterats i kapitel 10.2.2 inte att rymmas inom ramen för sådant stöd. Av utredningens direktiv framgår också att syftet med nystarts- zonerna ska vara att ge ett stöd som låter företag etablera sig och växa. I möjligaste mån ska det undvikas att systemet med nystarts- zoner direkt subventionerar olönsamma företag och därmed mot- verkar nödvändig strukturomvandling. Vidare kan påpekas att många befintliga stödformer är tids- begränsade. Exempelvis ges stöd i form av nystartsjobb beträffande personer i högst , för nyanlända invand- rare i högst och för personer . För personer kan stödet ges eller till den månad då individen fyller . Enligt utredningens mening står det mot den bakgrunden klart att det stöd som erbjuds i systemet med nystartszoner måste vara tidsbegränsat. Frågan är då stöd ska ges. I det franska systemet med ZFU (se avsnitt 5.2) ges helt undantag av de i systemet aktuella skatterna . Därefter minskas lättnaden stegvis enligt olika system, ibland ges stöd upp till . Franska myndigheter har gjort bedömningen att är en lämplig tid för att ge företag möjlighet att utveckla potential att kunna klara sig även utan lättnad.33 Det är, som tidigare angetts, angeläget att ett system med nystartszoner blir tillräckligt attraktivt för att företag ska etablera sig och nyanställa i nystartszonerna samt att befintliga företag ska kunna växa. En allt av lättnad riskerar att avskräcka från detta. Utredningen gör bedömningen att socialavgiftslättnaden inom systemet med nystartszoner bör ges som hel nedsättning av avgifterna (utom ålderspensionsavgiften) av maximalt . Det bör observeras att man, vid beräk- ningen av enligt utredningens förslag ska räkna med tid 33 Information som framkommit i möte med SGCIV . Utformningen av ett system med nystartszoner under vilken ett företag varit utan lättnad till följd av bristande uppfyllelse av kraven. De ovan nämnda tidsbegränsade stödformerna har ingen utfas- ningsperiod. Den lättnad som föreslås ges genom nystartszonerna avser helt undantag från socialavgifter och allmänna löneavgifter (utom ålderspensionsavgiften), varför omställningen för ett företag vars stödperiod löpt ut skulle bli stor om stödet upp- hör att utgå fullt ut. Att med helt undantag från social- avgifter få betala fulla avgifter kan innebära en svår omställning för ett företag. För att företagen ska kunna anpassa sin verksamhet till förändringar i stödet är det viktigt att tidsbegränsningen är både tydlig och lättöverskådlig. För att inte svåröverstigliga trös- keleffekter ska uppkomma för en företagare bör det enligt utred- ningens mening också införas en stegvis avtrappning av lättnaden för att underlätta övergången. I det franska systemet med ZFU erbjuder man som nämnts en relativt lång utfasningsperiod beträffande många av de lättnader som ges. Vissa av lättnaderna fasas stegvis ut som . Ur företagens perspektiv är detta naturligtvis fördelaktigt. Utredningen bedömer dock att en så lång utfasningsperiod kommer att innebära orimliga kostnader för staten. En lång utfasnings- period riskerar också att medföra höga administrativa kostnader. Utredningen förslår därför att lättnaden i systemet med nystarts- zoner fasas ut på så sätt att halv lättnad ges efter de fem åren med helt undantag. En utfasningsperiod skapar, tillsammans med tydliga regler, enligt utredningens mening till- räckligt utrymme för omställning i företagen. Det bör observeras att företagens rätt till lättnad inte är bero- ende av att området utgör nystartszon. Det räcker alltså att områ- det utgör nystartszon när lättnadsperioden påbörjas. 11.5.5Lättnaden ges i form av ett avdrag från socialavgifterna Det finns olika alternativ för hur lättnad ska ges Utredningen har i kapitel 9 kommit till slutsatsen att lättnaden i systemet med nystartszoner bör utformas som en inkomstminsk- ning för staten genom att systemet med nystartszoner erbjuder en lättnad avseende socialavgifter. Detta kan som redan nämnts ske på olika sätt. Enligt direktiven bör förslaget utformas så att effekterna Utformningen av ett system med nystartszoner på sysselsättningen blir stora och att åtgärderna genomförs på ett kostnadseffektivt sätt. Utifrån detta står det utredningen fritt att välja den utformning den finner lämpligast. Utredningen anser att det får anses angeläget att systemet kan tas i bruk . Det är, bl.a. av denna anledning, lämpligt att använda sig av befintliga rutiner. Detta medför sanno- likt också mindre administration och lägre administrativa kostnader för att sätta systemet i kraft. Mot den bakgrunden finns enligt utredningens bedömning tre tänkbara alternativ. Lättnaden kan ges som en kreditering av skattekontot, som ett avdrag från social- avgifterna eller som en nedsättning av skatt, dvs. i detta fall som en nedsättning av socialavgifterna. Dessa tre former för lättnad av socialavgifter används i olika befintliga åtgärder och regionala stöd. De framstår alla som beprövade och ur den aspekten väl läm- pade att användas i systemet med nystartszoner. Det finns dock fördelar och nackdelar med respektive metod. Utredningen övergår nu till att beskriva metoderna för att sedan göra övervägandet vilken som är bäst lämpad för systemet med nystartszoner. Kreditering av skattekonto (krediteringsmetoden) I vissa stödordningar har man av skattetekniska och administrativa skäl valt att använda metoden att kreditera stödmottagarnas skatte- konton i stället för att hantera stöden via skattelagstiftningen. finns det två typer av stöd för vilka man använder denna metod, sjöfartsstöd och nystartsjobb. Krediteringarna är kopplade till nivån på de skatter som arbetsgivaren betalar för sina anställda och är tänkta att vara ett substitut för en skattelättnad genom att kompensera för enskilda arbetsgivares kostnader för löneskatter. Det kan anmärkas att dessa krediteringar, eftersom de anses ha en stark anknytning till skattesystemet, redovisas på budgetens inkomst- sida även om det rent faktiskt rör sig om en utgift. I samband med att utformningen av det utvidgade sjöfartsstödet behandlades hos regeringen menade att skatte- kontosystemet skulle bli svåröverskådligt om olika stöd skulle hanteras där. Regeringen angav i propositionen att man hade för- 2011/12:1, s. 677. Utformningen av ett system med nystartszoner ståelse för dessa synpunkter men att det i det fallet inte fanns någon bättre lösning.35 I förarbetena till regleringen om nystartsjobb framhölls som angeläget att subventionen skulle kunna komma arbetsgivarna till del . Man fann därför nödvändigt att använda sig av administrativa rutiner som redan fanns hos myndigheterna eller som relativt enkelt kunde byggas upp. Metoden med kredite- ring av arbetsgivarens skattekonto användes redan för bl.a. arbets- marknadsstöd och rederistöd. Mot den bakgrunden ansåg reger- ingen att stödet skulle betalas ut genom att krediteras på skatte- kontot.36 Av lagen (2006:1494) om kreditering på skattekonto av stimulans till arbetsgivare för nystartsjobb framgår nu att stimulans till arbetsgivare för nystartsjobb som har beslutats av Arbetsför- medlingen och som avser avtal om anställning som träffats efter utgången av får tillgodoföras arbetsgivaren genom kredite- ring på sådant skattekonto som avses i 61 kap. 1 § skatteförfaran- delagen (2011:1244). Arbetsförmedlingen, som enligt förordningen (2006:1481) om stöd för nystartsjobb fattar beslut om stödet, ska lämna de uppgifter som behövs för krediteringen. Underlag till Arbetsförmedlingen för beräkning av det stödbelopp som ska krediteras skattekontot lämnas av arbetsgivare efter den arbetsmånad som stödet avser. Beslut om sjöfarts- stöd fattas av enligt förordningen (2001:770) om sjö- fartsstöd. Lättnaden av socialavgifter i systemet med nystartszoner skulle kunna ges genom en kreditering av skattekontot för de arbetsgivare som omfattas. Lättnaden skulle då ges i form av en kompensation för de socialavgifter som ska betalas upp till takbeloppet enligt vad som angetts ovan (avsnitt 11.5.3). En fördel med en sådan kon- struktion är att det är lätt att styra stödets nivå. Arbetsgivarna kan också erhålla lättnad avseende ålderspensionsavgiften genom att kompensation ges motsvarande hela det belopp som skulle ha betalats in för socialavgifter. Ur arbetsgivarens perspektiv är kre- diteringen en enkel metod. Denne behöver inte betala in de avgifter som belöper på löner. Den stora nackdelen med kreditering av skattekontot är enligt utredningens bedömning den administration som en sådan metod kräver. När det gäller nystartsjobben fattar arbetsförmedlingen 2000/01:127, s. 5 ff. 2006/07:7, s. 12. Utformningen av ett system med nystartszoner beslut om stöd för en viss arbetstagare som då i någon mån räknas som programdeltagare hos denna myndighet. I systemet med nystartszoner ska stödet inte ges på personnivå utan på företags- nivå. Det skulle då krävas att en myndighet beslutar att ett visst företag omfattas av systemet med nystartszoner och kan erhålla kreditering. Den myndighet som ska besluta om krediteringen skulle då behöva uppgifter om alla anställda för vilkas avgifter kreditering ska ske.