sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Av dessa skäl är det viktigt att alla tidigt får möjlighet att möta litteraturen, grundlägga goda läsvanor och lära känna centrala delar av det litterära kulturarvet. En av regeringens prioriteringar har varit att öka läsandet och att förbättra läsförståelsen. Regeringen har bl.a. satsat på att stärka basfärdigheterna läsa-skriva-räkna inom ramen för det obligatoriska skolväsendet. har satsats för att förbättra elevernas baskunskaper. De läsfrämjande insatser som stöds av har också fått ökade resurser. Syftet med bidrag är att utveckla nya metoder för att stimulera läsning hos barn och unga. Kultur- rådet fördelar även ett inköpsstöd och ett distributionsstöd. Inköps- stödet söks av kommuner för inköp av litteratur till folk- och skol- biblioteken i syfte att främja barns och ungas läsande. Distribu- tionsstödet används för att främja att de titlar som fått litteratur- stöd finns tillgängliga på biblioteken. Av befintliga undersökningar (se t.ex. NORDICOM:s Medie- barometer 2009) framgår att läsandet i befolkningen som helhet varit relativt stabilt även om en svag men ihållande nedgång kan anas. Till viss del förefaller detta kunna förklaras av att informationsinhämtningen inom utbildning och arbetsliv i allt högre utsträckning sker via Internet snarare än genom läsning av tryckt facklitteratur. är skillnaderna fortsatt stora mellan olika grupper. Kvinnor läser mer än män och högutbildade mer än lågutbildade. I ett internationellt perspektiv framstår läsandet i som högt totalt sett som det finns en växande grupp av personer som knappast läser alls. Den genomförda PISA-undersökningen (2009) ger vid handen att svenska 15-åringars läsförståelse har försämrats . Läsförståelsen är på en genomsnittlig nivå i ett internationellt perspektiv. I alla tidigare PISA-undersökningar har svenska elever presterat över genomsnittet av . Nästan en femtedel av de svenska eleverna når inte upp till basnivån i läsförståelse. har även andelen elever som bedöms som avancerade läsare minskat. Både pojkar och flickor har tappat, men pojkar har tappat mer och de svagpresterande pojkarna mest. Tidigare undersökningar (se ) pekar också mot att det hade skett en tillbakagång i läsförmåga bland yngre barn. Andelen starka och mycket starka läsare hade minskat enligt dessa undersökningar. Färre elever klarade mer avancerade läsuppgifter. Det var också färre elever som hade en mycket positiv attityd till läsning och som ofta läste längre texter och böcker för att det var roligt. Det var också färre elever som hade föräldrar som läste ofta och för nöjes skull. En annan sida av utvecklingen är att folkbibliotekens utlåning av litteratur har minskat , även om minskningen avtagit. Av statistik som samlas in av (Kulturen i siffror 2009:2) framgår att antalet boklån på biblioteken minskat , både i absoluta tal och per capita. Även bibliotekens bestånd av böcker har minskat . Andelen lån av allmän skönlitteratur har minskat till förmån för facklitteratur samt barn- och ungdomsböcker. Väsentligt att notera är även skolornas bibliotek som en resurs för att främja läsandet och öka tillgången på olika slags böcker. Skolbiblioteken kan dels inspirera till ett ökat läsande, dels ha en pedagogisk funktion i undervisningen. undersökning om skolbibliotek (Kulturen i siffror 2009:1) visar att endast två tredjedelar av skolenheterna hade någon form av skolbibliotek. I den nya skollagen (2010:800) som börjar tillämpas stadgas att eleverna ska ha tillgång till skolbibliotek. Mot bakgrund av den utveckling som beskrivits ovan är det motiverat att se över hur insatserna för att öka läsandet och intres- set för litteratur kan vidareutvecklas. Det behövs också en mer samlad bild av hur läsandet ser ut i olika grupper och hur nya läs- vanor speglas i befintlig statistik. Kommittén ska utifrån tillgänglig statistik analysera hur läsandet och intresset för läsning har utvecklats i olika befolkningsgrupper . Kommittén ska även belysa om den befintliga statistiken bygger på lämpliga variabler för att beskriva läsvanor i ett föränder- ligt medielandskap. Kommittén ska analysera och föreslå hur litteraturens ställning kan stärkas i förskolan, förskoleklassen, och gymna- sieskolan. Som en del av analysen ska kommittén bl.a. bedöma om det behövs särskilda insatser för fortbildning och för att utveckla lärande exempel på textval och boksamtal, dvs. mer systematiska samtal om litteratur. Kommittén ska redovisa hur de föreslagna insatserna kan varieras och anpassas efter behov i olika åldersgrup- per samt analysera och föreslå åtgärder som kan öka intresset för litteratur hos särskilt lässvaga grupper. Kommittén ska analysera det allmänna biblioteksväsendets roll för att främja läsning och för spridning av kvalitetslitteratur i ett föränderligt medielandskap. Kommittén ska pröva om utvecklingen motiverar förändringar i de statliga stöden till bibliotekssektorn, t.ex. vad gäller medieförsörjning. Kommittén ska även kartlägga och redovisa hur samverkan mellan skol-/folkbiblioteken och peda- gogerna kan stärkas när det gäller att använda litteratur i under- visningen, samt pröva om det finns behov av att stärka skolbiblio- tekets ställning och föreslå relevanta insatser. Vidare ska kommittén föreslå hur olika läsfrämjande insatser utanför skolväsendet, bl.a. de som genomförs med stöd av , ska få större genomslag och komma hela landet till del. Kommittén ska särskilt uppmärksamma insatser som tar tillvara de litterära upphovsmännens kunskap och engagemang i arbetet för att öka intresset för läsning, eget skrivande och litteratur samt lämna förslag på hur sådant arbete kan vidareutvecklas. Villkoren för de litterära upphovsmännen Att författare och andra litterära upphovsmän ges bra förutsätt- ningar för skapande verksamhet är avgörande för litteraturens utveckling i landet. Den konstnärliga friheten ska värnas, konst- närligt förnyelse- och utvecklingsarbete stödjas och kulturskapar- nas ekonomiska, upphovsrättsliga och sociala villkor beaktas. Inom kulturområdet finns bidrag och offentligrättsliga ersätt- ningar som är särskilt riktade till de litterära upphovsmännen. förmedlar den statliga biblioteksersättningen som lämnas till upphovsmän till litterära verk för användning av deras verk genom de svenska folk- och skolbiblioteken. Biblioteks- ersättningen betalas ut i form av författar- och översättarpenningar, som baseras på utlåningen vid biblioteken, eller i form av garante- rad författarpenning. Författarfonden fördelar också bl.a. långtidsstipendier och konst- närsbidrag till författare, översättare, kulturjournalister och drama- tiker samt stöd för beställning av nyskriven svensk dramatik. finns en överenskommelse mellan regeringen och , Föreningen och Svenska Foto- grafers förbund om rätt till förhandlingar om biblioteksersätt- ningens grundbelopp. Konstnärsgrupperna påverkas även av beslut och villkorsänd- ringar inom andra samhällssektorer, t.ex. av social-, skatte- och arbetsmarknadspolitiken. Ett flertal utredningar av konstnärernas villkor har också visat på att problem och otydligheter kan uppstå i mötet mellan konstnärlig verksamhet och de generellt verkande trygghetssystemen. Viktiga frågor som påverkar villkoren för författare m.fl. har behandlats i aktuella utredningar. Det gäller bl.a. Upphovsrätts- utredningens delbetänkande Avtalad upphovsrätt (SOU 2010:24). Frågor om upphovsrättens utformning och de generella trygghets- systemens konstruktion är exempel på sådana villkorsfrågor som bäst behandlas i särskild ordning. Det ingår därför inte i uppdraget för denna utredning att lämna förslag i denna del. Utredningen ska i stället fokusera på det för de litterära upphovsmännen betydelse- fulla område som rör bidrag och offentligrättsliga ersättningar. Kommittén ska utifrån tillgänglig statistik analysera hur de ekono- miska villkoren ser ut för yrkesverksamma upphovsmän på det litterära området. Kommittén ska analysera hur fördelningen av ersättningar, stipendier och bidrag till yrkesverksamma författare, översättare, kulturjournalister och dramatiker utvecklats samt hur de förhåller sig till de generella trygghetssystemen. Utifrån analysen ska kommittén föreslå hur stödordningarna kan vidareutvecklas för att främja större effektivitet och transparens. Vidare ska kommittén överväga om den förhandlingsordning mellan staten och upphovsmännen som tillämpas för biblioteks- ersättningen är tidsenlig eller om den kan ersättas med ett annat förfarande som ger de berörda grupperna insyn i för dem viktiga processer. Tillgång till kvalitetslitteratur på bokmarknaden Att det finns en väl fungerande marknad för böcker med ett stort antal oberoende aktörer och en bred utgivning är angeläget ur ett kulturpolitiskt perspektiv och för att värna yttrandefriheten. En bred utgivning av både fack- och skönlitteratur är till gagn för kon- sumenternas valfrihet och en viktig förutsättning för det offentliga samtal som är grundläggande i det demokratiska samhället. Utgiv- ningen av litteratur är också angelägen för det svenska språkets utveckling. I syfte att främja mångfald, kvalitet och fördjupning fördelar bidrag till utgivning av litteratur. Statsbidrag till utgivning av litteratur lämnas huvudsakligen till enskilda titlar i efterhand, men får även lämnas i förhand till planerad utgivning. Vidare administrerar bl.a. ett distri- butionsstöd som syftar till att de titlar som fått litteraturstöd ska finnas tillgängliga på landets bibliotek. Staten stöder också utgiv- ningen av lättlästa böcker för särskilda målgrupper via nyhetsinformation och litteratur/. Bokbranschen har att möta en teknikutveckling som inne- bär nya sätt att producera, distribuera och tillgodogöra sig litteratur digitalt. I produktionsledet innebär utvecklingen bl.a. att teknik blivit tillgänglig som i högre utsträckning gör det möjligt för enskilda att ge ut sina texter på egen hand. Hur detta kan komma att påverka förlagen, och det viktiga arbete som där bedrivs för kvaliteten i den slutliga produkten, är osäkert. Det kan dock ge större möjligheter för nya talanger att komma fram och medföra en demokratisering av det tryckta ordet. Att litteratur i högre utsträckning kommer att distribueras och läsas i digital form framöver är tydligt. är försäljningssiff- rorna för digitala böcker fortfarande mycket låga i . Elektro- nisk tillgång till litteratur innebär fördelar vad gäller tillgänglighet, men upphovsmännens och förlagens möjligheter att få betalt för böcker riskerar också att minska. Nya affärsmodeller som genererar intäkter på Internet och skydd mot illegal fildelning är viktiga framtidsfrågor för branschen. Efter med stigande försäljning – delvis som en följd av sänkt bokmoms – har försäljningstalen i bokbranschen de sen- aste åren stagnerat enligt tillgänglig statistik från . Det finns också tendenser till likriktning i utbudet, med ett ökat fokus på storsäljare och minskad bredd. litteratur kan ha svårt att nå ut och från vissa språkområden över- sätts få titlar. Tillgänglig statistik visar att utgivningen av backlist- titlar, dvs. äldre titlar, ökar medan nyutgivningen inom flera viktiga kategorier – som svensk och översatt skönlitteratur – successivt har minskat något . Om man ser till den totala utgivningen över en längre tidsperiod framgår det dock att det totalt sett ges ut fler titlar än t.ex. . Även försäljningstalen är högre . Den till- gängliga statistiken bör dock inte ses som uttömmande eftersom den enbart bygger på uppgifter från vissa av de svenska förlagen och det är angeläget att få belyst hur utvecklingen egentligen bör tolkas ur kulturpolitisk synvinkel. Ytterligare en tendens är att försäljningen i den fysiska bokhan- deln minskar, främst till förmån för Internetbokhandeln. Även bokklubbarnas försäljning har gått bakåt. Trots det står den fysiska bokhandeln fortfarande för den största andelen av bokförsälj- ningen. har utbudet i denna försäljningskanal i vissa fall smalnat av. Det kan vara till nackdel för konsumenter som föredrar den traditionella bokhandeln och mindre förlag som får svårare att nå ut med sina titlar denna väg. Via Internetbokhandeln kan dock den som är intresserad få tillgång till ett omfattande utbud av både svenska och utländska titlar. På samma sätt innebär Internetbokhandeln nya möjligheter att nå konsumenterna utanför de traditionella försäljningskanalerna. Det stora utbudet i näthandeln – en variant av det som ofta kallas den långa svansens ekonomi – och hur det presenteras reser nya frågor. Till exempel om Internetbokhandeln kan fungera som en ersättning för en fysisk mötesplats när det gäller att främja läsning eller för att lyfta fram och presentera även smalare litteratur. Vidare innebär utvecklingen att särskilt mindre och medelstora förlag blir beroende av de stora bokhandlarna på ett annat sätt än de förlagsom har tillgång till egna försäljningskanaler. Mot bakgrund av de utvecklingstendenser som beskrivits ovan är det motiverat att se över hur bokbranschen utvecklas och hur det påverkar läsarnas möjlighet att få tillgång till kvalitetslitteratur. Kommittén ska analysera hur den svenska bokmarknaden har utvecklats när det gäller mångfalden i utgivningen av och tillgängligheten till översatt och på svenska utgiven fack- och skön- litteratur samt litteratur på andra språk. Både produktions-, distributions- och försäljningsledet bör därvid beaktas. Särskilt avseende bör fästas vid den digitala utvecklingen och dess betydelse i respektive led. Kommittén ska bedöma om utvecklingen inneburit en minskad bredd när det gäller tillgången för konsumenterna till kvalitetslitteratur inom kulturpolitiskt relevanta genrer. Vidare ska kommittén analysera hur fördelningen av det statliga stödet till utgivning och spridning av litteratur utvecklats , t.ex. vad gäller antal litteraturstödda titlar, genrer och utgivande förlag. Utifrån analysen ska kommittén bedöma om det statliga stödet på ett effektivt sätt bidrar till en utgivning som präglas av mångfald, kvalitet och fördjupning. Om det är motiverat ska kom- mittén föreslå förändringar av de statliga stödordningarna. Föränd- ringarna ska syfta till att uppnå effektiva, öppna och rättvisa stöd- system. Mångfald, kvalitet och fördjupning i utbudet av tidskrifter har ett stort utbud av tidskrifter som behandlar många olika områden. är ett viktigt forum för nya skriben- ter och för vissa litterära uttryck som essän och det längre reporta- get. I tidskrifterna fördjupas ofta frågor på ett sätt som t.ex. dags- tidningarnas kultursidor inte har utrymme att göra. är det inte alltid som t.ex. kulturtidskrifterna når ut till läsarna i den omfattning som är önskvärd. I syfte att bl.a. främja mångfald på tidskriftsmarknaden fördelar stöd för produktion av ett stort antal av landets kulturtidskrifter. De tidskrifter som får stöd ska med sitt huvud- sakliga innehåll vända sig till en allmän publik med kulturdebatt i vid mening, eller huvudsakligen ge utrymme för analys och pre- sentation inom kultur och konstarter. fördelar även stöd till olika insatser som kommer flera kulturtidskrifter till del. Bidrag ges bland annat till produktion av en katalog över svenska kulturtidskrifter. Stöd ges även för att utveckla marknadsföring av och nya distributionskanaler för kul- I landet finns även regionala tidskriftsverkstäder som fungerar som resurs åt tidskrifterna. Verkstädernas medlemmar är kulturtidskrifterna i regionen. fördelar medel till verksamheterna, men de stöds även av kommuner och lands- ting. Kommittén ska analysera hur tidskriftsmarknaden har utvecklats när det gäller mångfalden av behandlade ämnen och de ekonomiska villkoren för mindre utgivare av tidskrifter och för tidskrifternas medarbetare. Vidare ska kommittén analysera hur fördelningen av det statliga stödet till utgivning och spridning av kulturtidskrifter har utveck- lats , t.ex. vad gäller antal tidskrifter som fått stöd och vilka ämnesområden som behandlas i tidskrifterna. Kommittén ska bedöma om det statliga stödet på ett effektivt sätt bidrar till ett tidskriftsutbud som präglas av mångfald, kvalitet och fördjupning. Om det är motiverat ska kommittén föreslå för- ändringar av de statliga stödordningarna. Förändringarna ska syfta till att uppnå effektiva, öppna och rättvisa stödsystem. Kommittén ska särskilt överväga om det statliga stödet till insatser som kom- mer flera kulturtidskrifter till del, t.ex. tidskriftsverkstäder, är ändamålsenligt eller om det bör få en ny inriktning. Internationellt utbyte på litteraturområdet Ett livaktigt internationellt utbyte på det litterära området är av stor betydelse för kulturklimatet i landet. Att svenska författare har goda kontakter i utlandet och att utländska författare intresserar sig för ger värdefulla impulser till det litterära samtalet. Att förlag och litterära agenter har nätverk i andra länder gör det möj- ligt för den svenska litteraturen att nå ut, vilket är viktigt både ur kultur- och handelspolitisk synvinkel. Det innebär också att den utländska litteraturen lättare kan komma den svenska allmänheten till del genom översättningar. I syfte att främja den svenska litteraturen internationellt fördelar bl.a. bidrag för översättning av svensk litteratur och dramatik. ger även bidrag till litterära evenemang i och i utlandet. fördelar bl.a. bidrag till enskilda författare, bokillustratörer, dramatiker och översättare för resor och internationella utbyten samt bidrag till provöversätt- ningar. Andra insatser av stor betydelse för internationellt utbyte på området är de insatser för svenskundervisningen i utlandet som stöds av . Kommittén ska föreslå insatser för att långsiktigt stärka den svenska litteraturens ställning i andra länder och den utländska kvalitetslitteraturens synlighet i . Kommittén ska särskilt bedöma hur den nuvarande ansvarsfördelningen mellan och vad gäller internationellt utbyte på litteraturområdet kan förtydligas i syfte att främja större effek- tivitet och transparens. Samråd och redovisning av uppdraget Kommittén ska samråda med , , , , , Kungl. , folkbildningsorganisationer och andra berörda myndigheter och institutioner. Kommittén ska också inhämta information från företrädare för bokbranschen och intresseorgani- sationer på litteraturområdet. Kommittén ska lämna förslag till fördelning av de medel som i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg.omr. 17) avsatts för för en satsning på litteratur och läsfrämjande. Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Utgivning och försäljning av litteratur Monografier registrerade i Nationalbibliografin, 1984– Monografier registrerade i Nationalbibliografin per litteraturkategori, 1984–2011 Monografier registrerade av Kungl. veckolistorna, 2001–2011 Nya verk per ämnesområde registrerade i National- bibliografin, 2002–2010 Nya upplagor per ämnesområde registrerade i Nationalbibliografin, 2002–2010 Översatt facklitteratur registrerad i National- bibliografin fördelat på originalspråk, 2002–2011 Översatt skönlitteratur registrerad i National- bibliografin fördelat på originalspråk, 2002–2011 Översatt barn- och ungdomslitteratur registrerad i Nationalbibliografin fördelat på originalspråk, 2002– Skönlitteratur registrerad i Nationalbibliografin Utdelade ISBN, antal enstaka nummer och 10-sviter, Barn- och ungdomslitteratur registrerad av Svenska barnboksinstitutet, 1993–2011 Barn- och ungdomslitteratur registrerad av Svenska barnboksinstitutet per kategori, 2003–2011 Utgivning av allmänlitteratur, Svenska Förläggare- föreningens medlemmar, 1973/74–2011 Utgivning av skönlitteratur, Svenska Förläggare- föreningens medlemmar, 1973/74–2011 Bilaga 2 SOU 2012:65 Tabell 15 Utgivning av facklitteratur, Svenska Förläggare- föreningens medlemmar, 1973/74–2011 Tabell 16 Utgivning av barn- och ungdomslitteratur, Svenska Förläggareföreningens medlemmar, 1973/74–2011 Tabell 17 Utgivning fördelat på vissa särskilda format, Svenska Förläggareföreningens medlemmar, 1994–2011 Tabell 18 Fakturerad försäljning, Svenska Förläggareföreningens medlemmar, 1973/74–2011 Tabell 19 Nettoförsäljning till återförsäljare efter försäljnings- kanal, Svenska Förläggareföreningens medlemmar, 1993–2011 Tabell 20 Direktförsäljning efter försäljningskanal, Svenska Förläggareföreningens medlemmar, 1993–2011 Tabell 21 Försäljning av nya och äldre titlar, Svenska Förläggare- föreningens medlemmar, 1973/74–2011 Tabell 22 Uppskattad nettoeffekt på statistik av tillkommande/bortfallande medlemsförlag, 1997–2010 Tabell 23 Utgivning och försäljning, Föreningen medlemmar, 1993–2011 Ersättningar, stipendier och bidrag till upphovsmän Tabell 24 Biblioteksersättningen, anslagets utveckling /55– 2012 Tabell 25 Antal löpande stipendier och särskilda författar- penningar hos , 1981/82–2011 Tabell 26 Använda medel per ändamål hos författar- fond, 1981/82–2011 Tabell 27 Medel till under anslag som disponeras av Kammarkollegiet, och , tilldelade medel 1984/85–2011 Statens kulturråds bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Tabell 28 Bidrag till utgivning av litteratur, tilldelade eller beviljade medel, 1975/76–2011 Tabell 29 Bidrag till utgivning av litteratur, beviljade medel per litteraturkategori, 1975/76–2011 Tabell 30 Bidrag till utgivning av litteratur, antal ansökningar och bifall inom vissa litteraturkategorier, 1990/91– 2011 Tabell 31 Bidrag till utgivning av svensk skönlitteratur, per mottagare 2010 Tabell 32 Bidrag till utgivning av skönlitteratur översatt till svenska, per mottagare 2010 Tabell 33 Bidrag till utgivning av facklitteratur, per mottagare 2010 Tabell 34 Bidrag till utgivning av barn- och ungdomslitteratur, per mottagare 2010 Tabell 35 Bidrag till kulturtidskrifter, tilldelade eller fördelade medel, 1971/72–2011 Svenska institutets statistik över svenskundervisning i utlandet Tabell 36 Svenskundervisning och sverigestudier i utlandet, 2005–2011 SCB:s undersökning av konstnärernas inkomster Tabell 37 Åldersfördelning i SCB:s inkomstundersökning 2010, antal personer i respektive konstnärsgrupp Tabell 38 Åldersfördelning i SCB:s inkomstundersökning 2010, andel per ålderssegment i respektive grupp 25–64 år Tabell 39 Sammanräknad förvärvsinkomst 2010 för konstnärer 25–och befolkningen 25–64 år Tabell 40 Sammanräknad förvärvsinkomst 2010 för konstnärer 25–och befolkningen 25–, kvinnor Tabell 41 Sammanräknad förvärvsinkomst 2010 för konstnärer 25–och befolkningen 25–, män Tabell 42 Sammanräknad förvärvsinkomst 2010 för konstnärer 25–och befolkningen 25–, per inkomstklass Tabell 43 Inkomstens sammansättning 2010 för konstnärer 25– och befolkningen 25–64 år Tabell 44 Nettoinkomst 2010 för konstnärer 25–och befolkningen 25–64 år Tabell 45 Nettoinkomstens sammansättning 2010 för konstnärer 25–och befolkningen 25–64 år Tabell 46 Självförsörjningsandel 2004 för konstnärer 25–och befolkningen 25–64 år Tabell 47 Självförsörjningsandel 2010 för konstnärer 25–och befolkningen 25–64 år Tabell 48 De största förlagsgruppernas andel av den TS- kontrollerade upplagan för tidskrifter 2010 Källa: Kungl. och Statistisk årsbok. Anm.: Antalet publikationer totalt har angetts inklusive doktorsavhandlingar och årsböcker, vilka särredovisats vissa år och därför kan saknas i uppdelningen på böcker respektive broschyrer . 2004 togs ett antal tidigare inte redovisade delar i rapportserier m.m. med i Nationalbibliografin varför siffrorna fr.o.m. detta år blev betydligt högre . Fr.o.m. 20 11 har urvalet till Nationalbibliografin åter stramats upp och delar i rapportserier och annan grå utgivning tas inte längre med. Av denna anledning är siffrorna lägre . Av de publikationer som registrerats med annat publiceringsspråk än svenska är genomgående kring på engelska. En mycket stor andel av de engelska publikationerna är doktorsavhandlingar. Källa: Kungl. och Statistisk årsbok. Anm.: Publikationer avser i denna tabell både böcker(över 48 s.) och broshyrer (under 48 s.). Antalet publikationer totalt har angetts inklusive doktorsavhandlingar och årsböcker. Vissa år har dessa kategorier också särredovisats.