sou · GZB360 · 2012-01-01 00:00:00 — saknar en kunskapsförmedling som formas utifrån övergripande värderingar av behov i arbetslivet, både vad gäller inriktning och målgrupper, men som naturligtvis bejakar de omfattande insatser som redan görs av många aktörer. I det arbetet måste den nationella aktören visa upp framsynthet i så måtto att man tar sig an frågor som är aktuella och angelägna för målgrupperna, och ibland även framåtskådande mot vad som tros bli framtidens viktiga arbetsmiljöfrågor. Framsyntheten måste också ge sig uttryck i en verksamhet som bygger på den breda uppfattning om arbetsmiljö och arbetsmiljöfrågor som beskrivits ovan, inklusive synen på ett gediget arbetsmiljöarbete som en stark framgångsfaktor på organisations- och samhällsnivå. Framsynthet måste även prägla den pedagogik som används för att nå målgrupperna på arbetsmiljöområdet, både i termer av medier och kommunikationsform. De grupper som har en roll att spela inom arbetsmiljöns Ett nationellt för arbetsmiljö? synpunkter på behov, förutsättningar, vardag och utveckling är i olika grad vana vid att hitta och tolka information, och har olika preferenser vad gäller informationskällor. De behöver därför nås längs olika vägar. anser också att den avgränsning som bokstavligt ligger i ordet kunskapsförmedling är för snäv, och att det finns ett behov av att diskutera en nationell aktör med ett vidare uppdrag än så – ett nationellt . En effektiv, gedigen och kompetent kunskapsförmedling förutsätter inte bara en dagsaktuell insikt i forskningens framsteg utan även ett mera långsiktigt angreppssätt som inkluderar de delvis överlappande områdena kunskapsbevakning och kunskapsvård. Kunskapsbevakning innebär att ha tillgång till och vara uppdaterad på aktuell kunskap som tas fram av andra aktörer. Kunskapsvård innebär att bevara, bejaka och återanvända tidigare insamlad kunskap. I så måtto kan alltså aktuell kunskap mycket väl vara gammal kunskap som trots sin relevans fallit i glömska, eller som behöver tolkas i ett nytt ljus. Kunskapsvård innefattar – för en aktör som inte själv ska bedriva primärforskning – att säkerställa långsiktig insamling av information som inte nödvändigtvis är direkt knuten till en konkret fråga inom forskning eller förmedling, men som är en oumbärlig basis för att få ett historiskt perspektiv på arbetsmiljöns utveckling. Om Kunskapscentret ska axla sin nationella roll är det avgörande att dess produkter och resultat uppfattas som trovärdiga av målgrupperna. Trovärdighet måste i sin tur bygga på kompetens och professionellt agerande. anser därför att det är mycket viktigt att Kunskapscentret har en stabil tillgång till den bäst möjliga expertisen i att följa, analysera, tolka och förmedla aktuell arbetsmiljöforskning. En ytterligare förutsättning för att Kunskapscentret ska nå en position som en accepterad och uppskattad aktör bland avnämarna är att verksamheten är effektiv. Kunskapscentret måste kunna ge tydliga och användbara svar på ställda och oställda frågor som motsvarar avnämarnas behov medan dessa frågor är aktuella. anser alltså att det finns ett nationellt behov av ett ökat kunskapsflöde mellan forskare och arbetsmiljöaktörer, och även av en långsiktig, aktiv bevakning av arbetsmiljökunskap, mot bakgrund av specifika syften och frågor som definieras av forskare och avnämare utifrån nationella intressen. Att ge ett nationellt en vidare roll än kunskapsförmedling motsvarar SOU 2011:60Ett nationellt för arbetsmiljö? synpunkter på behov, förutsättningar, syfte och verksamhet väl synpunkter i Regeringens En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan –2015, exempelvis om nödvändigheten av att bevaka trender i arbetslivet, och behovet av en riktad kunskapsutveckling. En nationell representant i arbetsmiljöfrågor Eftersom ett nationellt för arbetsmiljö måste vila på just nationella intressen och ha nationell legitimitet – i motsats till flertalet av de arbetsmiljöaktörer som finns i , som naturligtvis bevakar sina särintressen – vore det en uppenbar möjlighet att ge Kunskapscentret i uppdrag att representera i vissa nordiska, europeiska och internationella organ och nätverk där nationen saknar representation, liksom att vara en av nationella remissinstanser i frågor på arbetsmiljöområdet. är av samma uppfattning som nästan samtliga de intervjuade aktörerna: måste kunna agera på den internationella scenen genom en nationell representant i arbetsmiljöfrågor. anser också att detta är en förutsättning för att ska kunna bevara det anseende som föregångsland inom arbetsmiljökunskap och arbetsmiljöarbete som byggts upp . Förutsättningar för ett nationellt Av intervjuundersökning framgår tydligt att erbjuder utmärkta förutsättningar på en rad avgörande områden för att uppfylla de nationella behov som beskrivits ovan. Regeringen har genom sin arbetsmiljöpolitiska handlingsplan markerat att arbetsmiljön är en nationell politisk angelägenhet, och att man är medveten om behovet av att göra en insats för att arbetsmiljöforskning i en högre grad görs tillgänglig och användbar för målgrupper i arbetslivet. Arbetsmarknadens parter delar ett stort intresse för arbetsmiljöfrågor, liksom synen på att en god arbetsmiljö är en framgångsfaktor för organisationer och företag, och ett etiskt imperativ i relation till individers arbetsvillkor. Svensk arbetsmiljöforskning har en lång och stark historia och är fortfarande internationellt framstående. Med nödvändiga insatser för att långsiktigt säkra finansiering och återväxt kan denna position i internationella frontlinjen Ett nationellt för arbetsmiljö? synpunkter på behov, förutsättningar, Det finns alltså inom nationen en stark kunskapsbas och kompetens, och en insikt hos nyckelaktörer att arbetsmiljökunskap är ett nödvändigt verktyg för framgång, både på samhällsorganisations- och individnivå. finns det mycket kvar att utveckla och förbättra då det gäller förutsättningarna för en effektiv nationell insats för kunskapsförmedling på arbetsmiljöområdet. Ett exempel är arbetsmiljöpolitikens strikta knytning till . Arbetsmiljön är, enligt uppfattning, ett område som mycket tydligt har relevans även för andra politikområden; särskilt näringslivsutveckling och socialförsäkrings- och folkhälsofrågor. Många av de aktörer som deltog i intervjuundersökning bedriver kunskapsbevakning, kunskapsförmedling och kunskapsvård i olika former, även om det sker utifrån varje aktörs specifika syften. Det kommer att vara ett nödvändigt inledande uppdrag för ett nationellt att placera sig rätt i det kunskapspussel som redan finns på arbetsmiljöområdet, och göra så i nära samarbete med de befintliga aktörerna. Kunskapscentrets organisation och hemvist anser att det inte är meningsfullt att diskutera frågor som volym, organisation och hemvist för Kunskapscentret innan beslut har fattats om dess syfte och verksamhet. önskar därför inte ge några synpunkter i frågan, men vill peka på att det med de förutsättningar som erbjuder finns en mångfald tänkbara alternativ för både organisationsform och placering. 3Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Behoven av kunskapsförmedling inom arbetsmiljöområdet tillgodoses i större eller mindre grad av aktörer som redan finns i arbetsmiljölandskap. Insikten att aktörerna är många och landskapet svårt att överblicka motiverade att söka upp ett brett urval av aktörer inom både forskningen och praktiken (Appendix A) för att avtäcka dess åsikter om kunskapsbevakning, kunskapsförmedling och kunskapsvård på arbetsmiljöområdet. Vilka är de viktigaste behoven? På vilka områden finns det redan en fungerande verksamhet i ? Är den i så fall väl organiserad och effektiv? Skulle vinna på att inrätta ett nationellt , och i så fall med vilka uppdrag? Som grund för intervjuerna ställde samman en intervjuguide (Appendix B). Intervjuguiden innehöll 11 konkreta uppdrag inom kunskapsförmedling (i vid mening), och de intervjuade aktörerna fick för var och ett av dessa uttala sig om relevans, behov och befintliga aktiviteter. Dessutom fick aktörerna lägga fram egna idéer som inte var med på lista. verkställde sin intervjuundersökning – . Intervjuerna genomfördes och dokumenterades på uppdrag av (organisationer inom arbetsmiljöpraktik och arbetsmiljöpolitik) och (arbetsmiljöforskare). Från de olika avnämarorganisationerna intervjuades i enstaka fall en person men oftast två eller flera. I några fall hade intervjuerna föregåtts av diskussioner inom organisationen, varför de intervjuade kunde presentera en tämligen representativ bild av den organisationens åsikter. I de flesta fall består emellertid svaren till stor del av de intervjuade personernas egna åsikter. Vi har i denna rapport utgått ifrån att de framlagda synpunkterna inte alltför mycket Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet avviker från organisationens åsikt och låter dem därför representera hela organisationens åsikt i respektive fråga. Sammanlagt 54 personer deltog i intervjuerna, av vilka 15 var forskare knutna till olika lärosäten. De intervjuade representerar 26 avnämarorganisationer och 11 lärosäten (Se Appendix A). Intervjuerna spelades in och transkriberades. Det som framställs i denna skrift är en tolkning som gjort av de tankar och idéer som de intervjuade delat med sig av. Vi har strävat efter ett objektivt perspektiv i denna filtreringsprocess. Vår strävan att göra en text som är översiktlig och lättläst har med nödvändighet lett till att många enskilda tankar och idéer inte refereras. Sammanfattningarna av intervjuerna presenteras för sex olika aktörsgrupper: Fackliga organisationer (4) i (LO), akademikers centralorganisation (), () och () Arbetsgivar- och branschorganisationer (7) , kommuner och landsting (SKL), , , , , Statliga myndigheter och departement1 (4) , , , Delegationen för kunskapsområdet företagshälsovård (FHV-delegationen).2 Informations- och utbildningsaktörer (7) , för Vidareutbildning inom Arbetsmiljöområdet/ in Occupational Health (), Prevent, Arbetsmiljöhögskolan, Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor/ (EURO- FOUND), Arbetslivsjournalisterna, 1Även FAS, och Svenska är myndigheter men placerades i gruppen forskningsfinansiärer eftersom de har en delvis annorlunda roll i det här sammanhanget än övriga myndigheter. 2FHV-delegationen är ingen myndighet men kontaktades ändå pga. företagshälsovårdens centrala roll inom arbetsmiljöområdet. Dess sekreterare, Professor , är dessutom f.d. Huvudsekreterare för FAS med stor erfarenhet av de frågor som denna rapport rör. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Forskningsfinansiärer (4) Försäkring, för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), (), Svenska . Forskare (sammanlagt fjorton personer vid tolv olika lärosäten) Den eventuella framtida kunskapsorganisationen benämndes med olika namn i intervjuerna, exempelvis kunskapsaktör, , organisation, aktör. Vi har valt i denna redovisning att använda den beteckning som de intervjuade själva använde eftersom det i viss mån kan spegla dess syn på aktörens möjliga uppdrag. Representanterna från arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna var i allmänhet arbetsmiljöexperter eller motsvarande på central organisationsnivå, vilket innebar att de inte kunde ge en fullständig bild av kunskapsbehovet i medlemsförbunden eller på lokal nivå3. Under intervjuarna visade det sig att fråga 8 i intervjuguiden (Ta fram och underhålla litteraturdatabaser med arbetsmiljörelevans) inte uppfattades på det sätt som avsett. Frågan syftade på litteraturdatabaser i termer av exempelvis kvalitetsgranskade och sökbara kataloger över publicerade exponeringsdata i olika yrken, men uppfattades av nästan alla som en upprepning av fråga 5 (Erbjuda biblioteksservice på arbetsmiljöområdet). Fråga 8 är därför utelämnad i redovisningen nedan. Här följer en sammanfattning av aktörernas svar på var och en av de tio kvarvarande delfrågorna, samt dess synpunkter på ytterligare behov. I avsnitten 3.2. till 3.12 följer därefter utförligare redovisningar av svaren. 3 På central nivå präglas kunskapsbehovet av de arbetsmiljöfrågor som drivs inom , i olika regeringsdelegationer eller i det internationella arbetet med till exempel , EU OSHA (), EUROFOUND () och i och . Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Siffran efter de enskilda frågorna refererar till intervjuguiden (Appendix B). Nyhetsbevakning av nationell och internationell arbetsmiljö forskning (1) En bred, systematisk och långsiktig nyhetsbevakning ansågs av de flesta som en önskvärd kärnuppgift för en framtida kunskapsaktör. Behovet av sådan kunskap finns, menade de intervjuade, framför allt bland företagare, fackliga organisationer, skyddsombud och inom företagshälsovården. Den nyhetsbevakning som pågår bl.a. på forskningsinstitutioner, arbets- och miljömedicinska kliniker, utbildningsföretag och forskningsfinansiärer ansågs sakna översiktlig och opartisk presentation av ny information. På grund av aktörernas mångfald menade man att samordningen och presentationen av kunskapen måste hålla hög kvalitet för att kunna tillföra ett mervärde till den nyhetsspridning som redan sker. Många påpekade att de saknar den kontakt med forskningsfronten som fanns tidigare genom forskare, bibliotek och informationsverksamhet. verkar nyhetsbevakningen ske mer osystematiskt och ensidigt genom personliga kontakter med enstaka forskare eller organisationer. Upprätta och underhålla publikationsdatabaser över svensk arbetsmiljöforskning (2) Med undantag från de fackliga organisationerna, som var positiva, rådde delade meningar om denna punkt. Internet och biblioteken verkar i ganska hög grad täcka de behov som finns av att söka kunskap från publikationer. Däremot framfördes att en kunskapsaktör skulle kunna underlätta tillgängligheten, framför allt för praktiker, till olika databaser och att det vore bra att kunna samla publicerade och opublicerade publikationer, så kallad grå litteratur, på ett och samma ställe. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Upprätta och underhålla register över svenska forskargrupper inom arbetsmiljöområdet (3) De flesta ansåg att en sådan översikt skulle vara till nytta. Det vanligaste förslaget var att lägga ut existerande register samt beskrivningar av svenska forskargrupper på Internet men det fanns även förslag om en informationstjänst som skulle kunna besvara de förfrågningar som sedan nedläggningen av nu hamnar hos andra organisationer. De flesta såg nyttan av denna tjänst framför allt för praktiker och utländska intressenter eftersom forskarna i allmänhet känner till kollegorna inom det egna forskningsfältet. Tillhandahålla webbportal/länksamling med svenska aktörer på arbetsmiljöområdet (4) De flesta tillfrågade såg denna verksamhet som en naturlig del av en framtida kunskapsaktörs verksamhet. Eftersom ett stort antal webbsidor och länksamlingar redan finns inom arbetsmiljöområdet framfördes att mycket hög kvalitet krävs om portalen ska användas. Förslag framfördes bl.a. om att lägga ut verksamheten på en professionell aktör eller till högskoleinstitutioner som skulle få ansvaret att bevaka olika områden. Det föreslogs även att en ny portal borde skapa synergi med andra portaler och att en sökmotor skulle underlätta användningen. Erbjuda biblioteksservice på arbetsmiljöområdet (5) Samtliga tillfrågade fackliga organisationer var positiva. I övrigt rådde tveksamhet eller delade meningar om denna punkt. De positiva menade att ett bibliotek skulle underlätta för praktiker som har svårt att hitta information genom Internet. Andra menade att ett bibliotek skulle kunna ge tillgång till tidskrifter som är svåra att hitta på andra bibliotek, internationella standarder och opublicerad litteratur. De som var negativa menade att den fysiska varianten av bibliotek numera är överflödig men att modernare typer av biblioteksservice vore en bra idé, till exempel ett virtuellt bibliotek eller en sökmotor. Några ansåg att den pågående återupplivningen av databas kommer att göra ett bibliotek överflödigt. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Samordna/bevaka nationella register/databaser med relation till arbetsmiljön (6) De flesta tyckte att detta var en bra idé men inte av högsta prioritet. Några tyckte att man skulle samordna de databaser och register som finns och bättre utnyttja dem, till exempel genom Svensk Samhällsvetenskaplig Datatjänst, och Svensk Nationell Datatjänst. Vissa ansåg att kunskapsaktören, förutom att samordna registren, även borde identifiera och lyfta fram kunskapsluckor samt agera för kvalitetsförbättringar i nationella data. Genomföra återkommande nationella arbetsmiljöundersökningar (7) Åsikten i denna fråga berodde på den intervjuades åsikter om de underökningar som görs av och . De som var positiva till dagens undersökningar tyckte inte att den nya aktören borde ägna sig åt detta. Från sida menade man att förslaget skulle uppfattas som en försvagning av verkets mandat och verka negativt på deras uppbyggnad av statistik och omvärldsanalys. Andra menade emellertid att en ny aktör skulle kunna samverka med och för att utveckla enkäterna och användningen av data. Bland forskarna efterlystes förbättrade nationella enkäter och kompletterande mätdata för att skapa objektiva indikatorer. Ta fram kunskapssammanställningar om aktuella och relevanta arbetsmiljöfrågor (9) Nästan alla tillfrågade ansåg att denna funktion skulle vara relevant för en kunskapsaktör. Vid sidan av de sammanställningar som redan görs sporadiskt av FAS och mer regelbundet av framför allt Försäkring och , ansågs att regelbundna, översiktliga sammanställningar av kunskap om olika problemområden skulle berika arbetsmiljöområdet, framför allt för praktikerna. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Arrangera kunskapsmöten/workshops/konferenser/ seminarier för avnämare i arbetslivet (10) De flesta ansåg att någon typ av konferenser skulle vara en naturlig del av ett aktiviteter men att de i så fall borde skilja sig från de kunskapsmöten som redan arrangeras . Medan några efterlyste konferenser som är mer översiktliga och opartiska än de som arrangeras , menade andra att sådana möten borde ingå i en medveten strategi att lyfta särskilt angelägna frågor. internationell kontaktpunkt inom arbetsmiljöområdet (11) Nästan samtliga menade att en tydlig internationell kontaktpunkt skulle gynna och arbetsmiljöforskningen. Flera tyckte att en ny organisation skulle kunna stärka den svenska representationen i olika fora inom arbetsmiljöområdet. Ett av dessa är EUROFOUND, där en kunskapsaktör skulle möjliggöra större svenskt engagemang och inflytande. Vidare skulle aktören kunna fungera som stöd för de internationella kontakter och samarbeten som andra myndigheter och departement har inom området. Även forskare menade att de skulle avlastas i arbetet att svara på internationella förfrågningar som tidigare gick till . Ytterligare kommentarer och förslag Bland kommentarer om den nya kunskapsaktörens organisation framkom att många önskade en opartisk aktör. Även om några menade att den nya aktören kunde ligga på FAS, eller på ett eller flera lärosäten, såg de flesta framför sig en ny och självständig konstruktion. Tveksamheterna kring FAS och som hemvist gällde en upplevd risk att verksamhets- och ansvarsområden sammanblandas och att verksamheten då skulle bli mer sårbar vid eventuella omorganiseringar. Tveksamheter kring lärosäten som hemvist hängde samman med en rädsla för det revirtänkande som man menade präglar universitetsvärlden, vilket skulle kunna ha negativa konsekvenser för samverkan med andra lärosäten. Flera ville att en ny aktör bygger vidare på redan existerande strukturer snarare än att skapa något helt nytt, till exempel de Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet bibliotek, forskarnätverk och informationsplattformar som redan finns och framför allt de som skapats efter ALI:s nedläggning. Beträffande kunskapsaktörens aktiviteter framfördes framför allt önskan om en samlad informationspunkt där man kan lätt kan hitta forskningsresultat och aktiva forskargrupper. Starkast intresse fanns för forskning i bearbetad form, dvs. hellre kunskapssammanställningar och kunskapsmöten än databaser och register. Flera menade vidare att aktören gärna får vara mer aktiv än de elva förslag som presenterades i intervjun, t.ex. genom att identifiera forskningsbehov samt själv kunna beställa forskning och utvärderingar. Många uttryckte oro för att det skulle skapas ännu ett i raden av organ vars möten lockar få personer och vars webbsida inte används. För att uppnå den bredd och den spetskompetens som behövs för verksamhet av hög kvalitet, föreslogs att aktören skulle lägga ut bevakningsuppdrag inom olika delområden på forskare och att professionella organisationer skulle få i uppdrag att hålla i möten och annan kunskapsspridning. Många såg möjligheten att skapa en organisation som fungerar bättre än gjorde, men att man då noga måste överväga aktörens utformning. 3.2Nyhetsbevakning av nationell och internationell arbetsmiljöforskning De fackliga organisationerna var eniga om att nyhetsbevakning hör till en framtida kunskapsaktörs viktigaste uppgifter och att en sådan skulle användas av såväl facken som andra organisationer. Efter Arbetslivsinstitutets nedläggning uppgav de intervjuade att det har blivit svårare att följa utvecklingen inom arbetsmiljöforskningen. Flera var positiva till de kunskapssammanställningar som och Försäkring utgivit men saknade den helhet och systematik som fanns tidigare. Förmedlingen av information under ALI:s tid skedde enligt de intervjuade bland annat i form av seminarier och publikationer, men även genom direktkontakt med ALI-anställda forskare och den, som man upplevde, kompetenta och hjälpsamma bibliotekspersonalen. sker nyhetsbevakningen mer osystematiskt. Den oftast angivna källan av information var Försäkring, via hem- Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet sidan eller deras seminarier, eller de personliga nätverken. Även FAS och Prevent nämndes som informationskällor som ibland används. Direktkontakter med forskare verkade ske mer sällan. uppgav att de i så fall oftast kontaktar forskare knutna till Swerea IVF och IVL . Ett återkommande tema var missnöjet med företagshälsovården. Detta framgick även i en debattartikel i skriven av förbundsordförandena , , och , (Vilka arbetare står på tur att dö ?, 110608, s.4). Facken framförde kunskapsbehoven i den kvalitetshöjning de önskar av företagshälsovården med tydligare inriktning på förebyggande insatser. I artikeln föreslås bland annat att eller en liknande myndighet återinrättas och att medlen för arbetslivsforskning ökar. I intervju med framkom att diskussioner pågår med arbetsgivarorganisationen om att skapa i olika delar av landet. Dessa skulle samla forskningsrapporter, tillhandahålla information och delge kunskap om branschspecifika frågor och/eller frågor inom olika arbetsmiljöområden. Ur intervjun med sades: Vi måste bli bättre att ställa krav på företagshälsovården. Och kan de inte leva upp till dessa så går vi till någon annan. Om det skulle finnas ett där företagarna kan vända sig för att hämta kompetens, ett kompetenscenter som är branschinriktat till exempel, som den gamla branschhälsan som fanns tidigare. Eller om man tar det på andra ledden, att det är olika områden, kemi på något ställe, ergonomi på ett annat ställe. Såna skulle kunna finnas på olika universitet och högskolor, yrkesmedicinska klinikerna, som jag tycker vi använder alldeles för lite, och även IVF Swerea. Sånt pratar vi om med arbetsgivarna. Sedan blir det väl inte precis som , det förstår ju vi också, men någon typ av light version. I likhet med de fackliga organisationerna tyckte de intervjuade att denna punkt var väsentlig för egen räkning och för .