sou · H0B380 · 2012-11-29 00:00:00 — the training is to contribute to providing students with training for ongoing vocational activities or planned vocational choices. Government grants are also to be provided for training supervisors. Financial incentives for employers Taking responsibility for training within the framework of an em- ployment position is a significant responsibility for an employer. The Inquiry proposes that support be provided to companies that employ people via a training position, including compensation to cover costs for supervision. The Inquirys proposal means that there is to be supervision for the training provided at the workplace. Municipalities are to ar- range training programmes for supervisors, which is to be available to companies that have persons employed via a training position. The Inquiry considers that information campaigns are necessary to encourage use of the new form of employment. The Inquiry also proposes tasking to follow up and evaluate the new form of employment, which we propose calling a training position. lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:80) om anställ- ningsskydd, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 5 a–5 c samt 30 b §§, dels att 2 och 4 §§ ska ha följande lydelse. Om det i en annan lag eller i en förordning som har meddelats med stöd av en lag finns särskilda föreskrifter som avviker från denna lag, skall dessa föreskrifter gälla. Ett avtal är ogiltigt i den mån det upphäver eller inskränker arbetstagarnas rättigheter enligt denna lag. Genom ett kollektivavtal får Genom ett kollektivavtal får det göras avvikelser från 5, 6, 22 det göras avvikelser från 5, 5 a 6, och 25–27 §§. 22 och 25–27 §§. slutits eller godkänts av en cen- inte slutits eller godkänts av en tral arbetstagarorganisation, krävs dock att det mellan parterna i krävs dock att det mellan par- andra frågor gäller ett kollek- terna i andra frågor gäller ett tivavtal som har slutits eller godkänts av en sådan orga- eller godkänts av en sådan orga- nisation eller att ett sådant kol- nisation eller att ett sådant kol- det också tillåtet att genom ett det också tillåtet att genom ett närmare beräkningen av för- närmare beräkningen av för- måner som avses i 12 §. måner som avses i 12 §. Genom ett kollektivavtal som Genom ett kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en har slutits eller godkänts av en får det även göras avvikelser från får det även göras avvikelser från 11, 15, 21, 28, 32, 33, 40 och 11, 15, 21, 28, 32, 33, 40 och Det är också tillåtet att Det är också tillåtet att genom ett sådant kollektivavtal genom ett sådant kollektivavtal 1. från 6 b–6 e §§ under för- 1. från 6 b–6 e §§ under för- utsättning att avtalet inte inne- utsättning att avtalet inte inne- bär att mindre förmånliga regler bär att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna skall tillämpas för arbetstagarna än som följer av än som följer av – rådets direktiv /187/EEG – rådets direktiv /187/EEG lagstiftning om skydd för arbets- lagstiftning om skydd för arbets- tagares rättigheter vid över- tagares rättigheter vid över- låtelse av företag, verksamheter låtelse av företag, verksamheter eller delar av verksamheter, eller eller delar av verksamheter, eller – rådets direktiv /533/EEG – rådets direktiv /533/EEG arbetsgivares skyldighet att upp- arbetsgivares skyldighet att upp- lysa arbetstagarna om de regler lysa arbetstagarna om de regler som är tillämpliga på anställ- som är tillämpliga på anställ- 2. från 30 2. från 30 besked enligt 15 §, och besked enligt 15 §, och 3. från 30, 30 3. från 30, 30 a, 30 b och såvitt gäller den lokala arbets- Avtal om avvikelser från 21 § får träffas även utanför kollektiv- avtalsförhållanden, om avtalet innebär att kollektivavtal som med stöd av fjärde stycket har träffats för verksamhetsområdet skall tillämpas. En arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal enligt tredje eller fjärde stycket får tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är medlemmar av den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet. anställning får dock träffas i de anställning får dock träffas i de fall som anges i 5 och 6 §§. fall som anges i 5, 5 a och 6 §§. Träffas i annat fall ett sådant Träffas i annat fall ett sådant avtal, kan arbetstagaren på det avtal, kan arbetstagaren på det sätt som anges i 36 § få dom- sätt som anges i 36 § få dom- stols förklaring att avtalet ska stols förklaring att avtalet ska gälla tills vidare. gälla tills vidare. tills vidare kan sägas upp av tills vidare kan sägas upp av för att upphöra efter en viss för att upphöra efter en viss sad anställning upphör utan före- sad anställning upphör utan före- gående uppsägning vid anställ- gående uppsägning vid anställ- arbetet är slutfört, om inte arbetet är slutfört, om inte annat har avtalats eller följer av annat har avtalats eller följer av 5 § andra stycket eller 6 §. 5 § andra stycket, 5 a eller 6 §. finns särskilda regler om skyl- 33 § finns särskilda regler om skyldighet att lämna anställ- med att arbetstagaren får rätt till samband med att arbetstagaren hel sjukersättning enligt social- får rätt till hel sjukersättning En arbetstagare får med omedelbar verkan frånträda sin anställ- ning, om arbetsgivaren i väsentlig mån har åsidosatt sina åligganden mot arbetstagaren. I de fall som avses i 18 § kan en arbetsgivare genom avskedande avbryta anställningen med omedelbar verkan. Att arbetsgivaren i vissa fall Att arbetsgivaren i vissa fall är skyldig att informera och är skyldig att informera och överlägga med arbetstagaren och överlägga med arbetstagaren och samt att tillämpa ett visst för- samt att tillämpa ett visst för- farande i samband med att ett farande i samband med att ett anställningsavtal ingås eller upp- anställningsavtal ingås eller upp- hör följer av 6, 8–10, 15, 16, 19, hör följer av 5 a, 6, 8–10, 15, 16, 20 och 28–33 §§. 19, 20 och 28–33 §§. Avtal får träffas om tidsbe- den som inte har fyllt . anställningsavtal får omfatta högst endast tillåten så länge utbildning ska fortsätta efter det att anställ- ningstiden har löpt ut, ska besked om detta lämnas till motparten senast vid anställningstidens utgång. Görs inte detta, övergår utbild- ningsanställningen i en tills- Om inte annat har avtalats, får Arbetstagaren har inte företrä- desrätt enligt 25 §. Utbildningsinnehållet ska framgå av en skriftlig utbildnings- plan som överenskommits mellan arbetsgivare och arbetstagare. Av planen ska utbildningens mål framgå samt hur utbildningen ska genomföras och följas upp samt hur stor andel av den genom- snittliga arbetstiden som utbild- ningen beräknas omfatta under olika perioder av anställningen. Av planen ska även framgå vem eller vilka som är handledare. Efter anställningens upp- hörande har arbetstagaren har, senast efter begäran härom, rätt till ett skriftligt intyg med en strukturerad bedömning och värdering av de kunskaper och den kompetens som arbetsta- garen har förvärvat under anställningen. En arbetsgivare som avser att ge en arbetstagare besked om att en utbildningsanställning ska avbrytas eller avslutas utan att övergå i en tillsvidare- anställning ska underrätta arbets- tagaren om detta minst i förväg. Är arbetstagaren fackligt organiserad, ska arbetsgi- varen med underrät- telsen varsla den lokala arbetsta- garorganisation som arbetstaga- ren tillhör. Arbetstagaren och den lokala arbetstagarorganisationen har rätt till överläggning med arbetsgiva- ren om beskedet. Denna lag träder i kraft . förordning om statsbidrag för vuxenutbildning i samband med en utbildningsanställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag för vuxenutbildning i samband med en utbildningsanställning enlig lagen (1982:80) om anställningsskydd. 2 § Med vuxenutbildning i samband med en utbildningsanställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd avses i denna förord- ning sådan vuxenutbildning på gymnasial nivå som bedrivs enligt skollagen (2010:800) och förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning och i samband med en utbildningsanställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd. Utbildning kan läm- nas i form av nationella kurser, orienteringskurser och individuella kurser och ska till övervägande del genomföras på en arbetsplats. 3 § Behörig att tas emot till vuxenutbildning är också den som är yngre än som anges i skollagen (2010:800), men som i övrigt uppfyller behörighetsvillkoren. 4 § Statsbidrag lämnas, i mån av tillgång på medel, till en kommun för vuxenutbildning i samband med en utbildningsanställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd. Om sådant lämnas, får statsbidrag även lämnas för utbildning av handledare på arbetsplatsen. 5 § Bestämmelserna om urval i 3 kap. 7 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning ska inte tillämpas vid utbildning enligt denna förordning. 6 § Vuxenutbildning i samband med en utbildningsanställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd ska medverka till att ge eleverna en grundläggande yrkesutbildning och en möjlighet att under en handledares ledning få kunskaper inom yrkesområdet. 7 § Vuxenutbildning i samband med en utbildningsanställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd ska planeras i samråd med arbetsgivaren. Vuxenutbildningen ska erbjuda en möjlighet till strukturerad bedömning, värdering och dokumentation av en deltagares tidigare förvärvade kunskaper och kompetens, vägledning samt delta vid planeringen och genomförandet av utbildningen där elevens tidigare förvärvade kunskaper och kompetens tas till vara. Mål för lärandet ska fastställas gemensamt av vuxenutbild- ningens företrädare, eleven och arbetsgivaren. 8 § Vuxenutbildningen ska se till att genom avtal mellan sig och berörd arbetsgivare reglera sina och arbetsgivarens åtaganden i samband med det arbetsplatsförlagda lärandet. 9 § Utbildning av sådan handledare som avses i 4 § ska omfatta handledarrollen, handledarmetodik och bedömning. Ansökan och beslut om statsbidrag 10 § Ansökan om statsbidrag ges in till som beslutar om och betalar ut bidraget. Statsbidrag får inte lämnas för utbildningar eller utbildningsplat- ser som statsbidrag lämnas för på annat sätt. Bidrag får inte heller lämnas för utbildning som bedrivs enligt förordningen (1992:395) om uppdragsutbildning inom det offentliga skolväsendet. § Statsbidraget för vuxenutbildning lämnas för varje elev med 12 § Statsbidraget för handledarutbildning berättigar kommunen till högst per utbildningsanställd vid ett företag som utbildar handledare. 13 § ska följa upp och utvärdera hur statsbidraget har använts. 14 § Den som har fått statsbidrag utbetalat ska till redovisa hur det har använts och medverka i uppföljning och utvär- dering av statsbidraget. 15 § Den som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning är återbetalningsskyldig, om 1.mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.bidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta, 3.mottagaren inte lämnar sådana uppgifter som avses i 14 §, 4.bidraget inte har använts för det ändamål det har beviljats för. ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka ett bidrag om någon är återbetalningsskyldig enligt första stycket. Om det finns särskilda skäl för det, får efterge återkrav helt eller delvis. 16 § På statsbidrag som krävs tillbaka ska ränta tas ut från den dag som infaller efter det att beslut om återkrav har fattats efter en räntesats som överstiger statens utlå- ningsränta . Om det finns särskilda skäl för det, får efterge krav på ränta helt eller delvis. 17 § får meddela föreskrifter om verkställighet av denna förordning. 18 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas. Denna förordning träder i kraft . förordning om statsbidrag för utbildningsanställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd Härigenom föreskrivs följande. 1 § Statsbidrag får enligt denna förordning i mån av tillgång på medel lämnas för utbildningsanställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd. 2 § Statsbidrag lämnas till arbetsgivaren. Bidrag får endast beviljas om arbetsgivaren är registrerad som arbetsgivare hos vid beslutstillfället. 3 § Statsbidrag lämnas med per tolvmånadersperiod, för varje arbetstagare som är anställd med en utbildningsanställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd. 4 § Ansökan om statsbidrag ges in till som beslutar om bidraget. Beslut fattas för den tid anställningen avses vara. Beslutet ska förenas med en skyldighet för arbetsgivaren att omgående anmäla förändringar som kan påverka rätten till statsbidrag. 5 § Den som har tagit emot statsbidrag ska till lämna de uppgifter som verket begär. 6 § Den som har tagit emot statsbidrag är återbetalningsskyldig, om 1.mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.bidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta, eller 3.mottagaren inte lämnar sådana uppgifter som avses i 5 §. ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka ett bidrag om någon är återbetalningsskyldig enligt första stycket. Om det finns särskilda skäl för det, får efterge återkrav helt eller delvis. 7 § På statsbidrag som krävs tillbaka ska ränta tas ut från den dag som infaller efter det att beslut om återkrav har fattats efter en räntesats som överstiger statens utlåningsränta . Om det finns särskilda skäl för det, får efterge krav på ränta helt eller delvis. 8 § Statens skolverks beslut enligt denna förordning får inte över- klagas. 9 § får meddela de föreskrifter som behövs för verkställighet av denna förordning. Denna förordning träder i kraft . Utredningen ska lämna förslag på en ny anställningsform som ska kunna erbjudas en person som är och under som längst 18 månader. Anställningen ska ha ett utbildningsinnehåll, som arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om. Försla- get ska ses mot bakgrund av att det är angeläget att dels underlätta ungas etablering på arbetsmarknaden, dels särskilt stimulera mindre företag att anställa. Utredningen är enligt kommittédirektivet fri att där så är lämpligt lämna förslag även på andra typer av åtgärder. Löne- och anställningsvillkor ska regleras på sedvanligt sätt genom avtal och ingår inte i utredningens uppdrag. I kommittédirektivet (Dir. 2011:87) benämns den nya anställ- ningsformen lärlingsprovanställning. Utredningen ska, om det bedöms lämpligt, föreslå en annan benämning på anställningsfor- men. Utredningen föreslår att anställningsformen benämns utbild- ningsanställning (se kapitel 8) och kommer fortsättningsvis använda den benämningen i betänkandet. 1.2Kort om innehållet i betänkandet Utredningen kan konstatera att det finns ett stort engagemang för att hitta lösningar som kan bidra till att underlätta för unga att eta- blera sig på arbetsmarknaden och för att hitta alternativa sätt till utbildning, utanför det reguljära skolsystemet. Den föreslagna anställningsformen ska innehålla utbildning. Detta medför att anställningsformen innehåller ett åtagande, som kan vara särskilt svårt för små företag att hantera. Utredningen lämnar därför även förslag på en stödstruktur som innebär att den kommunala vuxenutbildningen kan medverka vid utformning och genomförande av utbildningsinnehållet. Ett sådant stöd ger bättre möjligheter att kvalitetssäkra lärandet på arbetsplatsen. Utredningen lämnar också förslag på ekonomiska incitament till arbetsgivaren. Betänkandet innehåller förslag till åtgärder som kan få betydelse både . Införandet av en ny anställningsform ger möjlighet att träffa anställningsavtal med utbildningsinnehåll, vilket omgående kan öka ungas möjlighet till etablering. Förslaget om att den kommunala vuxenutbildningen kan medverka för att utveckla och stödja lärandet på arbetsplatserna vid en utbildningsanställning kan på lång sikt leda till en bättre samverkan mellan arbetsliv och skolväsende, där utbildning i större utsträck- ning utformas i relation till arbetslivets krav, den enskildes behov av kompetensutveckling och arbetsgivarens aktuella önskemål. Förslagen om en stödstruktur och ekonomiska incitament är fristående från förslaget om en utbildningsanställning. En ny anställningsform kan införas utan dessa stöd. Utredningens bedömning är dock att dessa åtgärder behövs för att öka arbetsgi- vares möjligheter att tillhandahålla utbildning inom ramen för en anställning. Utbildningsanställning vänder sig till unga som vid anställnings- tillfället är . Enligt SCB:s befolkningsstatistik fanns det 776 780 individer i åldrarna från till och med . Drygt hälften av dessa ungdomar var studerande.1 Barn och ungdomar befinner sig normalt sett inom det reguljära utbildningssystemet i , även de som har svårig- heter att klara utbildningen.2 Intresset från arbetsgivares sida att knyta till sig unga – så kallade minderåriga – bedöms som högst begränsat. Även om minderåriga i åldrarna 16–enligt arbetsmiljölagen får utföra ett normalt och ofarligt arbete så uppställer bland annat arbetstidsreglerna restriktioner.3 1Se kapitel 2. 2Se mer i kapitel 2. 35 kap 2 § Arbetsmiljölagen (1977:1160) En minderårig får inte som arbetstagare eller på annat sätt anlitas till eller utföra arbete före det kalenderår under vilket den minderårige fyller och inte heller innan den minderårige har fullgjort sin skolplikt. Utan hinder av första stycket får en minderårig som har fyllt anlitas till eller utföra lätt arbete som inte är av sådant slag att det kan inverka skadligt på den minderåriges hälsa, utveckling eller skolgång. Det är troligen ungdomar i åldern 18–som i huvudsak kommer anställas med en utbildningsanställning. Sannolikt kom- mer inte särskilt många 18-åringar att stå till förfogande för anställning. Utredningens slutsats är därför att den huvudsakliga målgruppen för en ny anställningsform för unga kom- mer att befinna sig i åldern 19–. Antalet unga utanför både arbetslivet och utbildningssystemet har ökat kraftigt . 2010 var det cirka 120 000 ungdomar i åldrarna 16–som var inaktiva under , de varken studerade eller arbetade.4 Erfarenheterna visar att många ungdomar som börjar arbeta i stället för att fortsätta utbilda sig får tidsbegränsade arbeten och återkommande arbetslöshetsperioder. För de flesta är detta ett övergående problem. För den grupp som befinner sig utanför (Unga utanför) och de som är arbetslösa med små möjligheter att konkurrera om jobb på den reguljära arbetsmarknaden, skulle utbildningsanställ- ning kunna vara en anställningsform som ger ökade etablerings- möjligheter. För de ungdomar som har haft svårt att nå målen i gymnasie- skolan och även för nyanlända till , särskilt från ett uto- meuropeiskt land, är svårigheterna att etablera sig större. För dessa kan etableringsproblemen ta sig uttryck i långa perioder av arbets- löshet och inaktivitet och ett mer eller mindre permanent beroende av försörjningsstöd. Kommunerna har ansvar för ungdomar.5 Kommunen ska via socialnämnden stödja den enskildes rätt till arbete och utbildning. För personer som inte har fyllt och som uppbär försörj- ningsstöd kan socialnämnden begära att personen ska delta i anvisad praktik eller annan kompetenshöjande verksam- het.6 Det betonas att huvudsyftet ska vara att stärka den enskildes möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden eller att komma in uppföljning av unga som varken arbetar eller studerar, sid. 3. Skrifter utgivna av Temagruppen Unga i arbetslivet 2012:4. 5Detta ansvar regleras 3 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453). Kommunerna är skyldiga att skapa en god samhällsmiljö och goda förhållanden för barn och ungdom, äldre och andra grupper 64 kap . 4 § socialtjänstlagen (2001:453). på en utbildning. Det framhålls också att ansvarig nämnd alltid är skyldig att samråda med Arbetsförmedlingen innan beslut tas om att anvisa en person till någon form av sysselsättning. För arbetslösa ungdomar finns flera åtgärder inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. När den arbetslöse tar kontakt med Arbetsförmedlingen ska en individuell handlingsplan upprättas senast från det att en person anmält sig som arbets- sökande. För den som inte fyllt bör en sådan handlingsplan upprättas tidigare.7 Handlingsplanen ska klargöra vad som bör göras för att den arbetssökande ska få ett arbete. Jobbgarantin för ungdomar är ett arbetsmarknadspolitiskt program som riktar sig till arbetslösa som har fyllt men ännu inte uppnått . En anvisning ska göras efter en sammanlagd arbetslöshetstid , inom en ramtid på fyra månader.8 Vid särskilda omständigheter kan anvisningen ske snabbare. Jobb- garantin inleds med en fördjupad kartläggning av den arbetslöses behov. Den fördjupade kartläggningen leder i sin tur till en uppdatering av den individuella handlingsplanen.9 deltog av alla ungdomar som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen och var öppet arbetslösa eller i program med aktivitetsstöd i Jobbgaranti för ungdomar. Det totala antalet unika individer som deltog i detta program uppgick till 106 300.10 1.5Möjlighet för mindre företag att anställa ungdomar som ungdomsarbetslösheten är hög talar prognoser om en tilltagande brist på arbetskraft inom flera sektorer. Det finns en obalans mellan elevers utbildningsval och efterfrågad arbetskraft. Problemen är särskilt tydliga vad gäller utbildningar som avser yrken inom vård- och omsorgssektorn och inom industrin. Det finns skäl att befara att mismatchproblemen kommer tillta. 76 § förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 85 § förordning (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar. 92 § förordning (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar. 10Arbetsmarknadspolitiska program – Årsrapport , sid. 65. Näringsliv skickar regelbundet ut enkäter till medlemsföretagen om rekryteringssituationen och enkätsvaren bekräftar detta förhållande. Ungefär en femtedel av alla försök att rekrytera ny personal får ställas in på grund av att man inte hittar personer med rätt kompetens.11 Det rör sig inte bara om utlysta tjänster som ställer krav på akademisk utbildning utan även om att företagen söker personal med yrkesutbildning på gymnasial nivå eller med tillfredsställande erfarenheter från arbetslivet. Det avgörande för anställning är arbetsgivarens behov. Intresset från arbetsgivarna att rekrytera unga beror på flera förhållanden, bland annat verksamhetens lönsamhet, framtida rekryteringsbehov, och kvalifikationskrav. finns alternativa möjligheter till rekrytering, bland annat i anslutning till Arbetsförmedlingen12 och kommunala sysselsättningsprojekt. Det finns ett flertal alternativa anställningsformer att använda vid rekrytering. I lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) finns de generella anställningsformer som kan användas på svensk arbets- marknad och det finns ytterligare författningar som reglerar anställningsformer, framför allt för statlig verksamhet. Genom kollektivavtal13 är det möjligt att göra avvikelser från LAS bestämmelser om tidsbegränsade anställningar. Denna möjlighet att branschanpassa tillåtna tidsbegränsade anställningsformer har i stor utsträckning tagits till vara av arbetsmarknadens parter. Enligt Medlingsinstitutets årsrapport omfattas av löntagarna av kollektivavtal (inklusive häng- avtal14).15 Hur många som omfattas av kollektivavtal skiljer sig dock beroende på sektor och antalet anställda i verksamheten. Enligt Företagarna har av företag med 1–49 anställda Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät , sid 12Bland annat olika former av praktikplatser, se kapitel 2. 13Ett kollektivavtal är ett skriftligt avtal mellan en arbetsgivarorganisation eller arbetsgivare och en arbetstagarorganisation, se 23 § lag (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet.