sou · GZB360 · 2012-01-01 00:00:00 — anser att det inte är meningsfullt att diskutera frågor som volym, organisation och hemvist för Kunskapscentret innan beslut har fattats om dess syfte och verksamhet. önskar därför inte ge några synpunkter i frågan, men vill peka på att det med de förutsättningar som erbjuder finns en mångfald tänkbara alternativ för både organisationsform och placering. 3Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Behoven av kunskapsförmedling inom arbetsmiljöområdet tillgodoses i större eller mindre grad av aktörer som redan finns i arbetsmiljölandskap. Insikten att aktörerna är många och landskapet svårt att överblicka motiverade att söka upp ett brett urval av aktörer inom både forskningen och praktiken (Appendix A) för att avtäcka dess åsikter om kunskapsbevakning, kunskapsförmedling och kunskapsvård på arbetsmiljöområdet. Vilka är de viktigaste behoven? På vilka områden finns det redan en fungerande verksamhet i ? Är den i så fall väl organiserad och effektiv? Skulle vinna på att inrätta ett nationellt , och i så fall med vilka uppdrag? Som grund för intervjuerna ställde samman en intervjuguide (Appendix B). Intervjuguiden innehöll 11 konkreta uppdrag inom kunskapsförmedling (i vid mening), och de intervjuade aktörerna fick för var och ett av dessa uttala sig om relevans, behov och befintliga aktiviteter. Dessutom fick aktörerna lägga fram egna idéer som inte var med på lista. verkställde sin intervjuundersökning – . Intervjuerna genomfördes och dokumenterades på uppdrag av (organisationer inom arbetsmiljöpraktik och arbetsmiljöpolitik) och (arbetsmiljöforskare). Från de olika avnämarorganisationerna intervjuades i enstaka fall en person men oftast två eller flera. I några fall hade intervjuerna föregåtts av diskussioner inom organisationen, varför de intervjuade kunde presentera en tämligen representativ bild av den organisationens åsikter. I de flesta fall består emellertid svaren till stor del av de intervjuade personernas egna åsikter. Vi har i denna rapport utgått ifrån att de framlagda synpunkterna inte alltför mycket Resultat från intervjuer med forskare och avnämare avviker från organisationens åsikt och låter dem därför representera hela organisationens åsikt i respektive fråga. Sammanlagt 54 personer deltog i intervjuerna, av vilka 15 var forskare knutna till olika lärosäten. De intervjuade representerar 26 avnämarorganisationer och 11 lärosäten (Se Appendix A). Intervjuerna spelades in och transkriberades. Det som framställs i denna skrift är en tolkning som gjort av de tankar och idéer som de intervjuade delat med sig av. Vi har strävat efter ett objektivt perspektiv i denna filtreringsprocess. Vår strävan att göra en text som är översiktlig och lättläst har med nödvändighet lett till att många enskilda tankar och idéer inte refereras. Sammanfattningarna av intervjuerna presenteras för sex olika aktörsgrupper: Fackliga organisationer (4) i (LO), akademikers centralorganisation (), () och () Arbetsgivar- och branschorganisationer (7) , kommuner och landsting (SKL), , , , , Statliga myndigheter och departement1 (4) , , , Delegationen för kunskapsområdet företagshälsovård (FHV-delegationen).2 Informations- och utbildningsaktörer (7) , för Vidareutbildning inom Arbetsmiljöområdet/ in Occupational Health (), Prevent, Arbetsmiljöhögskolan, Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor/ (EURO- FOUND), Arbetslivsjournalisterna, 1Även FAS, och Svenska är myndigheter men placerades i gruppen forskningsfinansiärer eftersom de har en delvis annorlunda roll i det här sammanhanget än övriga myndigheter. 2FHV-delegationen är ingen myndighet men kontaktades ändå pga. företagshälsovårdens centrala roll inom arbetsmiljöområdet. Dess sekreterare, Professor , är dessutom f.d. Huvudsekreterare för FAS med stor erfarenhet av de frågor som denna rapport rör. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Forskningsfinansiärer (4) Försäkring, för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), (), Svenska . Forskare (sammanlagt fjorton personer vid tolv olika lärosäten) Den eventuella framtida kunskapsorganisationen benämndes med olika namn i intervjuerna, exempelvis kunskapsaktör, , organisation, aktör. Vi har valt i denna redovisning att använda den beteckning som de intervjuade själva använde eftersom det i viss mån kan spegla dess syn på aktörens möjliga uppdrag. Representanterna från arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna var i allmänhet arbetsmiljöexperter eller motsvarande på central organisationsnivå, vilket innebar att de inte kunde ge en fullständig bild av kunskapsbehovet i medlemsförbunden eller på lokal nivå3. Under intervjuarna visade det sig att fråga 8 i intervjuguiden (Ta fram och underhålla litteraturdatabaser med arbetsmiljörelevans) inte uppfattades på det sätt som avsett. Frågan syftade på litteraturdatabaser i termer av exempelvis kvalitetsgranskade och sökbara kataloger över publicerade exponeringsdata i olika yrken, men uppfattades av nästan alla som en upprepning av fråga 5 (Erbjuda biblioteksservice på arbetsmiljöområdet). Fråga 8 är därför utelämnad i redovisningen nedan. Här följer en sammanfattning av aktörernas svar på var och en av de tio kvarvarande delfrågorna, samt dess synpunkter på ytterligare behov. I avsnitten 3.2. till 3.12 följer därefter utförligare redovisningar av svaren. 3 På central nivå präglas kunskapsbehovet av de arbetsmiljöfrågor som drivs inom , i olika regeringsdelegationer eller i det internationella arbetet med till exempel , EU OSHA (), EUROFOUND () och i och . Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Siffran efter de enskilda frågorna refererar till intervjuguiden (Appendix B). Nyhetsbevakning av nationell och internationell arbetsmiljö forskning (1) En bred, systematisk och långsiktig nyhetsbevakning ansågs av de flesta som en önskvärd kärnuppgift för en framtida kunskapsaktör. Behovet av sådan kunskap finns, menade de intervjuade, framför allt bland företagare, fackliga organisationer, skyddsombud och inom företagshälsovården. Den nyhetsbevakning som pågår bl.a. på forskningsinstitutioner, arbets- och miljömedicinska kliniker, utbildningsföretag och forskningsfinansiärer ansågs sakna översiktlig och opartisk presentation av ny information. På grund av aktörernas mångfald menade man att samordningen och presentationen av kunskapen måste hålla hög kvalitet för att kunna tillföra ett mervärde till den nyhetsspridning som redan sker. Många påpekade att de saknar den kontakt med forskningsfronten som fanns tidigare genom forskare, bibliotek och informationsverksamhet. verkar nyhetsbevakningen ske mer osystematiskt och ensidigt genom personliga kontakter med enstaka forskare eller organisationer. Upprätta och underhålla publikationsdatabaser över svensk arbetsmiljöforskning (2) Med undantag från de fackliga organisationerna, som var positiva, rådde delade meningar om denna punkt. Internet och biblioteken verkar i ganska hög grad täcka de behov som finns av att söka kunskap från publikationer. Däremot framfördes att en kunskapsaktör skulle kunna underlätta tillgängligheten, framför allt för praktiker, till olika databaser och att det vore bra att kunna samla publicerade och opublicerade publikationer, så kallad grå litteratur, på ett och samma ställe. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Upprätta och underhålla register över svenska forskargrupper inom arbetsmiljöområdet (3) De flesta ansåg att en sådan översikt skulle vara till nytta. Det vanligaste förslaget var att lägga ut existerande register samt beskrivningar av svenska forskargrupper på Internet men det fanns även förslag om en informationstjänst som skulle kunna besvara de förfrågningar som sedan nedläggningen av nu hamnar hos andra organisationer. De flesta såg nyttan av denna tjänst framför allt för praktiker och utländska intressenter eftersom forskarna i allmänhet känner till kollegorna inom det egna forskningsfältet. Tillhandahålla webbportal/länksamling med svenska aktörer på arbetsmiljöområdet (4) De flesta tillfrågade såg denna verksamhet som en naturlig del av en framtida kunskapsaktörs verksamhet. Eftersom ett stort antal webbsidor och länksamlingar redan finns inom arbetsmiljöområdet framfördes att mycket hög kvalitet krävs om portalen ska användas. Förslag framfördes bl.a. om att lägga ut verksamheten på en professionell aktör eller till högskoleinstitutioner som skulle få ansvaret att bevaka olika områden. Det föreslogs även att en ny portal borde skapa synergi med andra portaler och att en sökmotor skulle underlätta användningen. Erbjuda biblioteksservice på arbetsmiljöområdet (5) Samtliga tillfrågade fackliga organisationer var positiva. I övrigt rådde tveksamhet eller delade meningar om denna punkt. De positiva menade att ett bibliotek skulle underlätta för praktiker som har svårt att hitta information genom Internet. Andra menade att ett bibliotek skulle kunna ge tillgång till tidskrifter som är svåra att hitta på andra bibliotek, internationella standarder och opublicerad litteratur. De som var negativa menade att den fysiska varianten av bibliotek numera är överflödig men att modernare typer av biblioteksservice vore en bra idé, till exempel ett virtuellt bibliotek eller en sökmotor. Några ansåg att den pågående återupplivningen av databas kommer att göra ett bibliotek överflödigt. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Samordna/bevaka nationella register/databaser med relation till arbetsmiljön (6) De flesta tyckte att detta var en bra idé men inte av högsta prioritet. Några tyckte att man skulle samordna de databaser och register som finns och bättre utnyttja dem, till exempel genom Svensk Samhällsvetenskaplig Datatjänst, och Svensk Nationell Datatjänst. Vissa ansåg att kunskapsaktören, förutom att samordna registren, även borde identifiera och lyfta fram kunskapsluckor samt agera för kvalitetsförbättringar i nationella data. Genomföra återkommande nationella arbetsmiljöundersökningar (7) Åsikten i denna fråga berodde på den intervjuades åsikter om de underökningar som görs av och . De som var positiva till dagens undersökningar tyckte inte att den nya aktören borde ägna sig åt detta. Från sida menade man att förslaget skulle uppfattas som en försvagning av verkets mandat och verka negativt på deras uppbyggnad av statistik och omvärldsanalys. Andra menade emellertid att en ny aktör skulle kunna samverka med och för att utveckla enkäterna och användningen av data. Bland forskarna efterlystes förbättrade nationella enkäter och kompletterande mätdata för att skapa objektiva indikatorer. Ta fram kunskapssammanställningar om aktuella och relevanta arbetsmiljöfrågor (9) Nästan alla tillfrågade ansåg att denna funktion skulle vara relevant för en kunskapsaktör. Vid sidan av de sammanställningar som redan görs sporadiskt av FAS och mer regelbundet av framför allt Försäkring och , ansågs att regelbundna, översiktliga sammanställningar av kunskap om olika problemområden skulle berika arbetsmiljöområdet, framför allt för praktikerna. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Arrangera kunskapsmöten/workshops/konferenser/ seminarier för avnämare i arbetslivet (10) De flesta ansåg att någon typ av konferenser skulle vara en naturlig del av ett aktiviteter men att de i så fall borde skilja sig från de kunskapsmöten som redan arrangeras . Medan några efterlyste konferenser som är mer översiktliga och opartiska än de som arrangeras , menade andra att sådana möten borde ingå i en medveten strategi att lyfta särskilt angelägna frågor. internationell kontaktpunkt inom arbetsmiljöområdet (11) Nästan samtliga menade att en tydlig internationell kontaktpunkt skulle gynna och arbetsmiljöforskningen. Flera tyckte att en ny organisation skulle kunna stärka den svenska representationen i olika fora inom arbetsmiljöområdet. Ett av dessa är EUROFOUND, där en kunskapsaktör skulle möjliggöra större svenskt engagemang och inflytande. Vidare skulle aktören kunna fungera som stöd för de internationella kontakter och samarbeten som andra myndigheter och departement har inom området. Även forskare menade att de skulle avlastas i arbetet att svara på internationella förfrågningar som tidigare gick till . Ytterligare kommentarer och förslag Bland kommentarer om den nya kunskapsaktörens organisation framkom att många önskade en opartisk aktör. Även om några menade att den nya aktören kunde ligga på FAS, eller på ett eller flera lärosäten, såg de flesta framför sig en ny och självständig konstruktion. Tveksamheterna kring FAS och som hemvist gällde en upplevd risk att verksamhets- och ansvarsområden sammanblandas och att verksamheten då skulle bli mer sårbar vid eventuella omorganiseringar. Tveksamheter kring lärosäten som hemvist hängde samman med en rädsla för det revirtänkande som man menade präglar universitetsvärlden, vilket skulle kunna ha negativa konsekvenser för samverkan med andra lärosäten. Flera ville att en ny aktör bygger vidare på redan existerande strukturer snarare än att skapa något helt nytt, till exempel de Resultat från intervjuer med forskare och avnämare bibliotek, forskarnätverk och informationsplattformar som redan finns och framför allt de som skapats efter ALI:s nedläggning. Beträffande kunskapsaktörens aktiviteter framfördes framför allt önskan om en samlad informationspunkt där man kan lätt kan hitta forskningsresultat och aktiva forskargrupper. Starkast intresse fanns för forskning i bearbetad form, dvs. hellre kunskapssammanställningar och kunskapsmöten än databaser och register. Flera menade vidare att aktören gärna får vara mer aktiv än de elva förslag som presenterades i intervjun, t.ex. genom att identifiera forskningsbehov samt själv kunna beställa forskning och utvärderingar. Många uttryckte oro för att det skulle skapas ännu ett i raden av organ vars möten lockar få personer och vars webbsida inte används. För att uppnå den bredd och den spetskompetens som behövs för verksamhet av hög kvalitet, föreslogs att aktören skulle lägga ut bevakningsuppdrag inom olika delområden på forskare och att professionella organisationer skulle få i uppdrag att hålla i möten och annan kunskapsspridning. Många såg möjligheten att skapa en organisation som fungerar bättre än gjorde, men att man då noga måste överväga aktörens utformning. 3.2Nyhetsbevakning av nationell och internationell arbetsmiljöforskning De fackliga organisationerna var eniga om att nyhetsbevakning hör till en framtida kunskapsaktörs viktigaste uppgifter och att en sådan skulle användas av såväl facken som andra organisationer. Efter Arbetslivsinstitutets nedläggning uppgav de intervjuade att det har blivit svårare att följa utvecklingen inom arbetsmiljöforskningen. Flera var positiva till de kunskapssammanställningar som och Försäkring utgivit men saknade den helhet och systematik som fanns tidigare. Förmedlingen av information under ALI:s tid skedde enligt de intervjuade bland annat i form av seminarier och publikationer, men även genom direktkontakt med ALI-anställda forskare och den, som man upplevde, kompetenta och hjälpsamma bibliotekspersonalen. sker nyhetsbevakningen mer osystematiskt. Den oftast angivna källan av information var Försäkring, via hem- Resultat från intervjuer med forskare och avnämare sidan eller deras seminarier, eller de personliga nätverken. Även FAS och Prevent nämndes som informationskällor som ibland används. Direktkontakter med forskare verkade ske mer sällan. uppgav att de i så fall oftast kontaktar forskare knutna till Swerea IVF och IVL . Ett återkommande tema var missnöjet med företagshälsovården. Detta framgick även i en debattartikel i skriven av förbundsordförandena , , och , (Vilka arbetare står på tur att dö ?, 110608, s.4). Facken framförde kunskapsbehoven i den kvalitetshöjning de önskar av företagshälsovården med tydligare inriktning på förebyggande insatser. I artikeln föreslås bland annat att eller en liknande myndighet återinrättas och att medlen för arbetslivsforskning ökar. I intervju med framkom att diskussioner pågår med arbetsgivarorganisationen om att skapa i olika delar av landet. Dessa skulle samla forskningsrapporter, tillhandahålla information och delge kunskap om branschspecifika frågor och/eller frågor inom olika arbetsmiljöområden. Ur intervjun med sades: Vi måste bli bättre att ställa krav på företagshälsovården. Och kan de inte leva upp till dessa så går vi till någon annan. Om det skulle finnas ett där företagarna kan vända sig för att hämta kompetens, ett kompetenscenter som är branschinriktat till exempel, som den gamla branschhälsan som fanns tidigare. Eller om man tar det på andra ledden, att det är olika områden, kemi på något ställe, ergonomi på ett annat ställe. Såna skulle kunna finnas på olika universitet och högskolor, yrkesmedicinska klinikerna, som jag tycker vi använder alldeles för lite, och även IVF Swerea. Sånt pratar vi om med arbetsgivarna. Sedan blir det väl inte precis som , det förstår ju vi också, men någon typ av light version. I likhet med de fackliga organisationerna tyckte de intervjuade att denna punkt var väsentlig för egen räkning och för . Däremot fanns en tydligare önskan än hos facken om effektiv samordning för att bättre möjliggöra tillämpningen av forskningsresultat, gärna i form av lättillgängliga instrument som kan användas av arbetsgivare vid behov. En av kommentarerna löd: Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Någon form av funktion som tar till sig forskning, stimulerar forskning, gör forskningen tillämpbar, bevakar utvecklingen och sådant. Det ser vi att det finns ett behov av. Några påpekade att de var särskilt intresserade av att följa forskning om nya arbetsmiljörisker, till exempel av psykosocial art, friskfaktorer och behandlingsorienterad forskning. Tillgång till metoder och utvärderingar av metoder efterlystes av flera. De intervjuade meddelade att de framför allt vänder sig till Internet för sin nyhetsbevakning, antingen via sökmotorer eller hemsidor, exempelvis den som presenteras av Prevent (Arbetsmiljöupplysningen) eller . genomför en del eget utredningsarbete och behovsanalyser i vilka samarbete med forskare förekommer. Teknikföretagen bedriver egen nyhetsbevakning på nationell och internationell nivå. Den sker bland annat genom de kontaktytor som deras utbildningsverksamhet genererar. Medan endast sporadiskt kontaktar olika forskningscentrum, är Byggindustrier mer aktiva i sin bevakning och informationsspridning till medlemmarna, även om ambitionsnivån är betydligt lägre än för sedan: Jag gick ju direkt ifrån Bygghälsan över till Byggindustrier och egentligen för att fortsätta den forskning och den sammanhållande verksamhet som Bygghälsan hade haft . Men är det en person alltså som gör det. Vi har ju fortfarande kunskapssammanställningar, vi ger fortfarande ut skrifter och information till branschen, men naturligtvis inte i samma omfattning som det var en gång tidigare. Och jag har ju inga möjligheter alls till den överblick och den kunskapsinhämtning som man ändå hade med 450 anställda och ett nätverk som täckte i stort sett allt. Liksom Teknikföretagen inhämtar kommuner och landsting (SKL) kunskap genom sina olika funktioner och kontaktytor, till exempel i styrelsen för . SKL kommer också i kontakt med forskning genom den arbetslivsutveckling och forskningsfinansiering som sker i samarbete med Försäkring. Resultat av dessa satsningar finns på webbsidan Statliga myndigheter och departement Även statliga myndigheter och departement var positiva till denna punkt. På bedrivs en alltmer medveten egen omvärldsbevakning som förutom forskning även omfattar institu- Resultat från intervjuer med forskare och avnämare tionsmodeller, effektivisering m.m. Alla medarbetare bidrar till omvärldsspaningen men det finns även en särskild analysavdelning. En ny kunskapsaktör skulle välkomnas eftersom inte upplevde sig ha tillräckligt mycket tid och resurser för denna aktivitet. Tillsynsarbetet och EU-samarbetet är några av de kontaktytor som använder för att hämta ny kunskap. De flesta informations- och utbildningsaktörer var positiva till nyhetsbevakning och några påpekade att de skulle kunna bidra till denna uppgift. Däremot menade flera att de bara skulle använda sig av en sådan tjänst om den var bättre än den kunskapsinhämtning som redan sker inom respektive organisation. Projektet finansieras av Försäkrings program Från ord till handling och drivs av journalistkollektivet . Syftet med projektet är att förmedla forskningsresultat till praktiker inom tre olika branscher, vilket sker genom webbsidan och en tidning. Eftersom projektet är tidsbegränsat ansåg de ansvariga att en ny plattform för kunskapsförmedling skulle kunna vara en möjlighet att bygga vidare på det arbete de påbörjat. Även Prevent, som ägs och främst riktar sig till parterna i det privata näringslivet, ägnar sig åt nyhetsbevakning. Prevent sprider kunskap genom tidningen , webben, utbildningar och utbildningsmaterial som består av handböcker, faktaböcker och checklistor. Kunskapsupphämtningen sker främst i projektform i vilka parterna samarbetar och Prevent bidrar med förstudier. Särskilt till dessa förstudier skulle en kunskapsplattform vara användbar. Prevent ansåg att det har blivit svårare med kunskapsinhämtning sedan lades ned men att nya kanaler har utvecklats. Bland annat samarbetar man nu tätare med Försäkring, vilket upplevdes som positivt även om de såg viss risk att missa den forskning som inte finansieras av Försäkring. En av de intervjuade menade att det skulle behövas ett slags spider som söker av webben på nyheter inom området i och utlandet. , som säljer konferenser och utbildningar, utarbetar frågeformulär och driver förlag, har täta kontakter forskarvärlden. De bedriver en systematisk omvärldsbevakning vilket innebär att alla Resultat från intervjuer med forskare och avnämare anställda tar del av nyhetsbrev, media, fackpress, forskningskonferenser mm. Dessutom samlas kunskap in då de arbetar med medarbetarundersökningar, vilket görs i samarbete med forskare från . Så här sade man på Metodicum om sin konferensverksamhet: Man kan väl säga att vi jobbar som att ha örat på rälsen, fångar upp signaler genom våra informella nätverk och kontakter och sökvägar och så sätter vi ihop ett program som vi tror är intressant och så hyr vi in expertkompetensen som föreläsare () Arbetsmiljöforum bedriver liksom Prevent och Metodicum utbildning och ger även ut tidningen Du och jobbet. Liksom på Metodicum medverkar alla anställda i systematisk nyhetsbevakning som organiseras genom olika idéråd och redaktionsråd, i vilka forskare och arbetsmarknadens parter ingår. För att kunna bidra med något som inte redan finns menade att en nationell kunskapaktör måste hålla hög kvalitet och helst köpa tjänster från professionella aktörer: Vill man nå någonstans så kanske man måste ha fyra aktörer som är proffs på sin grej. Likaväl som man är proffs på att sortera och analysera så är det ett helt annat proffseri att komma ut med en information eller dra ihop tusen personer till ett seminarium eller på ett genomslagsmedia. Arbetsmiljöhögskolan, som bedriver arbetsmiljöutbildningar i samverkan med forskare från olika lärosäten, var däremot kritisk till idén och menade att det vore bättre att ge stöd och vidareutveckla sådana aktiviteter som redan pågår: () jag är inte säker på att det här ämnet ens mår bra av att det finns någon som pekar ut vad som är relevant arbetsmiljö- och arbetslivsforskning, utan det tycker jag ska ligga på universiteten. Forskningsfinansiärerna var i allmänhet positiva till denna punkt. De bedriver inte nyhetsbevakning i någon större skala men kommer genom sin anslagsverksamhet i kontakt med den pågående forskningen, dels genom de ansökningar som kontinuerligt kommer in och bedöms, dels genom olika slags informationsaktiviteter knutna till forskningen de finansierar. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare