sou · H0B363 · 2012-10-03 00:00:00 — Strategins insatsområden omfattar bland annat säkra personliga e- tjänster för medborgarna, dokumentations- och beslutsstöd för dem som arbetar inom vård och omsorg samt teknisk infrastruktur för att kunna dela information.36 Det finns också flera större satsningar på samordning av e- hälsotjänster. bedrivs olika nationella projekt som fokuserar på invånartjänster (t.ex. Mina vårdkontakter), tjänster som vänder sig till dem som arbetar inom vården (t.ex. ordinationsverktyg för ordination av läkemedel) och infrastrukturtjänster (t.ex. kommunikationsnätet Sjunet för elektronisk kommunikation i vård och omsorg). Privata vårdgivare kan ansluta sig till olika gemensamma tjänster för eHälsa, exempelvis Sjunet. Priserna är differentierade och små organisationer har en lägre kostnad. ägs av landstingen och regionerna, men arbetar även på uppdrag från regeringen, kommuner och privata aktörer. Beställningarna kanaliseras via (CeHis)37, som är en beställarorganisation på SKL. 33Tillväxtverket (2012) Synliggörande av företagens utveckling inom vård och omsorg: : Rapport 0119. 34Tillväxtverket (2012) De små och medelstora vård- och omsorgsföretagen. Företagens villkor och verklighet. Fakta & statistik. : Info 0418. 35Begreppet eHälsa brukar användas för att beskriva förebyggande hälsoinsatser, diagnos, stöd och behand-ling där it används inom vård och omsorg. används även mHälsa och syftar på mobil kommunikation. 36Socialdepartementet (2012) Nationell eHälsa – strategin för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg. 37http:///om_cehis/ Svensk forskning som specifikt belyser affärsutveckling, möjligheter och hinder för it-användning i små företag inom vård och omsorg saknas i stor utsträckning. Dock finns en del av kunskap om införandet av ny teknik från studier i offentlig sektor, som kan ha relevans även för företagen. Dessa studier visar att det fortsatt finns flera hinder för it som förändringsverktyg inom vård och omsorg. Uppföljningar av utvecklingsinsatser visar att många av de projekt som genomförts för att utveckla it-lösningar för vården inte permanentas och/eller spridits mellan olika delar av landet. Det finns fortsatt hinder i form av bristande samspel mellan olika itsystem, applikationer och gränssnitt.38 Många satsningar har haft fokus på tekniken snarare än på behoven i verksamheterna, dess vårdgivare och konsumenter. Vård- och omsorgspersonalen ser risker med att en del av deras arbete ersätts av teknik och införandet av ny teknik utmanar etablerade strukturer och beteenden. Den tekniska rationaliteten hamnar inte sällan i konflikt med omsorgsrationaliteten och införandet av e- verktyg måste ta hänsyn till förutsättningarna i olika verksamheter. Genom att vårdpersonalen involveras vid utvecklingen och införandet av it-system, att de ser den konkreta nyttan och att personalen tar till sig tekniken kan verksamheterna effektiviseras.39 Vårdföretagarna har också lyft fram vikten av att it-lösningar passar både stora och små vårdgivare, privata och offentliga utförare. De satsningar som skett på eHälsa, ökad it-användning och nya it-lösningar har ofta engagerat akademin, offentliga aktörer och it-företag. Mer sällan små privata vårdgivare. Satsningarna har främst handlat om hälso- och sjukvården, men alltmer utvecklas även applikationer för omsorgen. Ett exempel är projektet 3.0 i , som utvecklar en it-baserad tjänsteplattform med applikationer för äldreomsorgen. Syftet är att öka effektiviteten och underlätta införandet av ny teknik40. It inom omsorgen har tidigare främst handlat om administrativa system. I programmet testbäddar inom hälso- och sjukvård och äldreomsorg, som hanteras av finns möjligheter för privata utförare av vård och omsorg att ansöka om medel. Testbäddarna ska skapa möjligheter att utveckla, testa och införa nya produkter, tjänster, processer eller 38Se t.ex. (2011) Hälsa genom e ehälsorapporten . : V R 2 0 11 : 0 4. 39Se t.ex. (2009) with Care Notes on Technology Assimilation Processes in Home Care. 40http:///6/468.html En utlysning har skett , inom ramen för ett regeringsuppdrag, och beslut om vilka projekt som beviljats medel tas . Som en del i regeringens beslut om insatser för tillväxt i små- och medelstora företag kan organisationer ansöka om medel från för att distribuera innovationscheckar till företag. Dessa checkar kan användas för att utveckla affärsverksamheten med hjälp av bland annat ny teknik. Det är ännu för tidigt att bedöma om och hur it som strategiskt verktyg kommer att återspeglas i programmet för testbäddar respektive innovationscheckar. genomför –2012 i samverkan med Tillväxtanalys och på uppdrag av regeringen ett program för kunskapsutveckling om entreprenörskap inom vård och omsorg. I samverkan med partnerskap och företagsfrämjare i , , , , och på genomförs satsningar på utvecklingscheckar till småföretag verksamma inom vård- och omsorg. Checkarna kan användas till externa tjänster och för att utveckla tjänster, produkter eller arbetssätt för ökad konkurrenskraft. De företag som söker eller funderar på att söka en check får tillgång till utbildningsinsatser inom affärsutveckling. Kvinnor som driver företag inom vård och omsorg har möjlighet att delta i affärs- och innovationsutvecklingssatsningar på regional nivå inom ramen för det nationella programmet Främja kvinnors företagande (FKF), som koordineras av . Flera av de länsstyrelser eller regionförbund, som fördelar medlen har riktat uppmärksamheten på insatser för företagare inom vård och omsorg. Utöver detta finns flera regionala klustersatsningar med koppling till it/teknik där privata och offentliga aktörer inom vård och omsorg samverkar och där småföretag involveras. Några exempel är Hälsoteknikalliansen i Halland41 och Hälsans nya verktyg42 i . 41http:///. 42http:///. 3.3.3 Anpassade it-lösningar för småföretag inom vård och omsorg Det saknas i stor utsträckning, som nämnts i föregående avsnitt, studier som belyser, införandet av ny teknik i småföretag inom vård och omsorg. Utöver de hinder som identifierats för implementering av avancerade it-lösningar i större organisationer finns ytterligare trösklar för småföretagen. Småföretagen har sällan samma tillgång, som de större organisationerna, till resurser och itstöd internt i verksamheterna. I studien och verklighet framkommer att vård och omsorgsföretagen i något högre utsträckning än företag i övriga branscher köper in it support och annan teknisk service43. Behovet av att utveckla it-stödet i företagen har också framkommit i programmet för kunskapsutveckling inom vård och omsorg, som hanteras av och Tillväxtanalys. Många privata vårdgivare måste, oavsett storlek, kunna hantera olika it-system för att möta kraven från beställare i den offentliga sektorn (regioner, landsting och kommuner). Det gäller system både vid upphandlingar och vid leveranser av vård- och omsorgstjänster. Att ansluta sig till nationella eHälsotjänster kan vara ett led i att effektivisera verksamheten, men också nödvändigt för att kunna agera på marknaden. Här kan finnas en risk att små företagen pushas in i it-system, som i stor utsträckning anpassats för stora organisationer. Det finns även studier som riktat uppmärksamheten på brister i affärsmodellerna för utvecklingen av eHälsotjänster.44I takt med att antalet privata vårdgivare ökar utvecklas dock marknaden och det finns företag som erbjuder itlösningar (säkerhet, dokumentation, beslutsstöd etc.) som är anpassade för småföretag inom vård och omsorg. Landstingen beslöt också att inte ställa krav på att privata vårdgivare som ingår i vårdvalet ska ha samma journalsystem som landstingen45. Drivkrafterna bakom utvecklingen inom eHälsa är bland annat behovet av att minska kostnaderna, säkerställa kvalitén i verksamheterna och möta ökade krav från konsumenterna. It stödjer de generella verksamhetsfunktionerna inom vård och omsorg: att 43Tillväxtverket (2012) De små och medelstora vård- och omsorgsföretagen. Företagens villkor och verklighet. Fakta & statistik. : Info 0418. 44Vimarlund (2012) Nya affärsmodeller för Mina Vårdkontakter (MVK) . 45Jerlvall &(2011) eHälsa i landstingen, . SLIT (Landstingens it- strateger/it-chefer). informera, att besluta, att agera och att dokumentera. Tekniken bidrar till att processer och arbetssätt succesivt förändras samt att alltmer förebyggande insatser, behandlingar och uppföljningar kan ske med stöd av digital teknik.46 Telemedicin har funnits länge och utvecklas interaktiva program för stöd och behandling av bland annat depression och sociala fobier via internet. Det har blivit vanligare med internetpsykiatri47 och småföretag kan dra nytta av forskningen inom fältet. Det finns företag som specialiserat sig på att ta fram interaktiva självhjälpsprogram för behandling av bland annat spelberoende. En del landsting erbjuder också kognitiv beteendeterapi via internet i samarbete med privata företag. En kombination av traditionella behandlingsinsatser och stöd via internet för hälsorelaterade och sociala problem kan öka konkurrenskraften för företag på nischmarknader inom vård och omsorg. Alltfler it-tjänster utvecklas även för kliniskt beslutsstöd i form av exempelvis webbtjänster där olika professioner (läkare, tandläkare, psykologer etc.) snabbt kan få information om evidens för olika behandlingar. Dessa tjänster innebär en direkt nytta för behandlaren, säkrare bedömningar och tidsbesparingar48. I ett mindre företag har inte heller en läkare eller psykolog lika många kollegor att fråga i samma profession. I en rapport från konstateras att det finns en potential inom eHälsa utanför den traditionella sjukvården. En stor del av tillväxten för eHälsotjänster förväntas ske i faserna innan vårdkonsumenten besöker en vårdgivare samt efter besöket. Vårdkonsumenterna kommer att ta mer ansvar för sin egen sjukvård i hemmet och för att följa sitt hälsotillstånd samt utfallet av olika behandlingar. Hon/han själv eller en anhörig rapporterar information från hemmet.49 Här öppnar sig fler möjligheter för småföretag att erbjuda en kombination av specialiserade vårdtjänster och anpassade tekniska lösningar som är lätta att använda för vårdtagaren. Mottagarkapaciteten för att ta emot tekniken ökar inom branschen och underlättas av möjligheterna att ta fram applikationer för smarta telefoner. Begreppet medicinska appar har 46Se t.ex. (2011) Visioner och verklighet Några reflexioner kring ehälsostrategin för vård och omsorg. : V R 2 0 1 1: 0 3. CeHis (2011) Målbild för arkitekturen inom eHälsa i samverkan - och vägen till målet. 47http:///. 48Se t.ex. (2012) eHälsa – nytta och näring. 2011/12:RFR5. 49Vinnova (2012) Friska system - eHälsa som lösning på hälso- och sjukvårdens utmaningar. : Analys VA 2012:03. använts både för att beskriva digitala tjänster som riktar sig till sjukvårdspersonal och tjänster som riktar sig till vårdkonsumenterna. De mobila applikationerna kan anpassas efter de speciella behov som finns inom och personlig assistans. Personalen i företagen, som levererar dessa tjänster, är mobila och arbetar i de flesta fall hemma hos omsorgstagaren. De kan få mängd olika funktioner samlade på ett och samma ställe i sina telefoner eller andra mobila enheter. It blir ett stöd för att bygga upp strukturkapital i dessa företag (och andra företag i branschen) och underlättar överföringen av tyst kunskap till explicit. Överföringen av tyst kunskap är en komplex process att hantera i tjänsteverksamheter inom omsorgen och en process som påverkar förutsättningarna för skalbarhet. Kunskaper om arbetsprocesser och om vård- och omsorgstagare kan systematiseras med stöd av it. Information kan lagras i de mobila enheter både om de administrativa delarna av arbetet (arbetsbeskrivningar, scheman, arbetsplanering etc.) och om vårdtagarens önskemål samt behov. En information som kan delas mellan personal på olika platser, med hänsyn tagen till sekretesslagstiftningen. Även för soloföretagare inom delbranschen annan hälso- och sjukvård (t.ex. sjukgymnastik och kiropraktik) skapar it utrymme för att ägna mer tid åt kärnverksamheten. Företagarna kan med itverktyg hantera bland annat tidsbokningar, påminnelser om besök och andra kontakter med kunderna. samarbetar också i nätverk med gemensamma bokningssystem och använder internet, sms och sociala medier för att kommunicera gemensamma kunderbjudanden. Samverkan är också relativt vanlig mellan företagare i den här delbranschen och företag inom skönhetsvård. Marknaden utvecklas när alltfler själva söker efter information kring hälsofrågor på internet och när samhället ställer krav på att konsumenterna ska ha tillgång till samt kunna hantera sin hälsoinformation digitalt. Genom ökad tillgänglighet till information exempelvis via patient- och brukarorganisationer (webbplatser och social medier) har konsumenterna fått större möjligheter att själva jämföra (kvalitet, tillgänglighet, pris etc.) mellan olika leverantörer. finns företag som erbjuder så kallade personliga hälsokonton där individen kan lagra hälsoinformation om sig själv. har fått i uppdrag av att etablera en elektronisk plattform för hälsokonton50. 50 (2012) Marknadsundersökning Personligt Hälsokonto . Sammanfattningsvis kan sägas att affärskritisk it-användning i småföretag inom vård och omsorg skiljer sig åt mellan olika delbranscher. Inom specialistvården kan it vara en integrerad del av kärnprocessen och de kliniska bedömningarna och/eller själva behandlingen beroende av tekniken. Företag i flera andra delbranscher är framförallt beroende av it som stöd för kärnprocessen. Oavsett delbransch kan dock tre mer övergripande processer identifieras: 1.Den digitala tekniken är ett stöd för att bygga upp strukturkapital genom att information kan delas mellan personal (i team/arbetsgrupper och i företagen som helhet). 4.Den digitala tekniken utvecklar kärnverksamheten genom att underlätta tillgången till olika former av besluts- och kunskapsstöd. 5.Den digitala tekniken är ett stöd för att effektivisera marknadsföringen och för positionering av småföretag utifrån nischmarknader och/eller kvalitet. Besöksnäringen har beskrivits i termer av en ny (platsbunden) basnäring51 och återfanns på femte plats på ranking av olika länders konkurrenskraft 2011. Inom tre områden rankades på första plats: miljömässig hållbarhet, it infrastruktur och kulturella resurser.52 var den totala omsättningen i för turismen , enligt . Konsumtion av resor och transporter stod för 87,6 miljarder, boende och restaurang för 78,9 miljarder, varuhandeln för 75,9 miljarder och kultur och tjänster för 21,5 miljarder. De utländska besökarnas konsumtion – turismens exportvärde – var nästan 100 miljarder kronor.53 51Turismens (2010) Besöksnäringen - en tillväxtbransch som skapar nya jobb. 52World (2011) 2011. Beyond the Downturn. 53Tillväxtverket (2012) Fakta omsvensk turism. Turismens effekter på ekonomi, export och sysselsättning samt volymer, beteenden, utbud och efterfrågan. : Fakta och statistik 2011, juni. Det är en näring som omfattar flera olika branscher och ofta används begreppen turistnäring och besöksnäring synonymt. Det kan vara svårt med gränsdragningen för branschen och det är endast några delbranscher som har alla (eller merparten av) sina intäkter från turistkonsumenter. Enligt statistik från sysselsatte besöksnäringen drygt 160 000 personer varav de flesta arbetar inom hotell- och restaurang.54 Turistnäringens utvecklingscenter (TRIP) avgränsar turistnäringen till företag som tillhör eller är en del av resekedjan, exempelvis logiföretag, resebyråer och transportföretag. startades 1 300 nya turistföretag och det fanns cirka 16 000 turistföretag i , enligt TRIP.55 Oavsett avgränsning karaktäriseras besöksnäringen av en stor andel mikroföretag och ett komplext samspel mellan de olika delbranscherna samt den offentliga sektorn. kan sällan på egen hand leverera alla delar av den produkt som turistkonsumenten efterfrågar. Företagen är en länk i en kedja där de sällan har kontroll över alla delar av kedjan. Det finns också många olika typer av samarbetsorganisationer inom besöksnäringen som fokuserar på exempelvis specifika teman eller destinationer.56 sker reseplanerande i stor utsträckning via internet och en stor andel av e-handeln i avser inköp relaterade till resor. I omsatte e-handeln inom rese- och turistnäringen 30 miljarder år 200857 och statistik från visar att av svenskarna i åldern 16–köpte ett researrangemang via internet år 2011.58 3.4.2Strategier och policies för besöksnäringen Det mål som regeringen formulerat inom turism är att ska ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till en hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet.59 55Turistnäringens utvecklingscenter (2012) Turistnäringens Företagarindex 2012. Hur ser utvecklingen ut för svenska turistföretagare. 56SOU 2007:32 Tillväxt genom turistnäringen. Betänkande av Utredningen om alternativa modeller för finansiering av ytterligare gemensam marknadsföring av som resmål. 57Tillväxtverket (2009) Kommunicera turism på nätet. : Rapport 0036. 58Källa: SCB (2012) Tabell: Vad köper eller beställer personer i åldern på Internet efter kön och ålder. 59Näringsdepartementet (2012) Regeringens politik för turism. 2012–2014 satsar regeringen på utvecklingen av hållbara turistdestinationer och insatser för att stärka turist- och upplevelseföretag. genomför programmet i samarbete med VisitSweden och valdes fem destinationer ut inom ramen för programmet: , , , och Åre. Två organisationer har också i samverkan med aktörer i ett partnerskap beviljats medel från för att ta fram strategiska forsknings- och innovationsagendor för rese- och turistnäringen: Svenska Rese- och turistindustrins serviceaktiebolag och Besöksnäringens forsknings- och utvecklingsfond (BFUF). BFUF60 är en ideell förening med syfte att främja vetenskaplig forskning, innovationer och utvecklingsprojekt inom den svenska besöksnäringen. –2009 genomfördes ett pilotprogram för innovation inom besöksnäringen i samverkan mellan (Visita), Hotell- och restaurangfacket (HRF) och där bland annat ett system för onlinebokning för mötesmarknaden utvecklades.61 presenterades, via , en nationell strategi för besöksnäringen vars mål är att fördubbla omsättningen i näringen till 500 miljarder år 2020.62 Strategin utgår från tre fokusområden: destinationsutveckling och teman, offensiv marknadsföring och försäljning samt en samordnad besöksnäring. etablerades också ett utvecklingscenter för turism (TRIP) med Rese- och Turistnäringen i (RTS) som projektägare. Utvecklingscentret är en plattform för samarbeten, produktutveckling och samordning av nationella projekt.63 RTS samarbetar bland annat, inom ramen för TRIP, med tre inkubatorer (SU Innovation vid , och Business Center ) kring en satsning på en nationell inkubator för turistnäringen. En annan satsning är Kurbits-affärsutveckling för småföretag i besöksnäringen. Varje program involverar 6–10 företag, som deltar i en mix av träffar, föreläsningar och coachning. Kurbits erbjuder även webbkurser. ägs och drivs Kurbits av RTS64. 60http:// 61SHR, HRF och (2009) Besöksnäringen i – utveckling och lärande En rapport om pilotpro-grammet för besöksnäringen av SHR, HRF och . 62Svensk turism (2010) Nationell strategi för svensk besöksnäring. 63http:// 64http:/// Utöver den nationella strategin finns strategier för utveckling av besöksnäringen både i kommuner och i regioner. På den regionala nivån sker investering i it plattformar (informations-, marknadsförings- och bokningsplattformar), vilka förväntas skapa bättre förutsättningar för tillväxt och ökat samarbete mellan aktörer inom besöksnäringen. Antalet portaler ökar snabbt och det finns även en europeisk portal visitEurope.com65 där är ett av de drygt 30 länder som finns med. har även satsat på en databas med information om tillgängligheten för olika besöksmål och olika företag inom exempelvis handeln. Tillgänglighetsdatabasen används av aktörer inom besöksnäringen både i och i Norge66. Även om det finns få projekt som explicit fokuserar på it, e- handel eller sociala medier för småföretag inom besöksnäringen ingår it som en del i olika satsningar. Det kan vara en del i affärs- och innovationsutvecklingssatsningar inom ramen för det nationella programmet Främja kvinnors företagande (FKF) och i satsningar på utvecklingscheckar för besöksnäringen. I exempelvis län kan småföretag i besöksnäringen söka stöd via checkar från . Utöver de satsningar som sker i olika projekt finns också alltfler privata företag, som erbjuder skräddarsydda program för småföretag inom besöksnäringen. Dessa program fokuserar bland annat på marknadsföring via internet och sociala media. En del projekt har även startats upp där forskare, företagsfrämjare och företagare samverkar för att utveckla applikationer för besöksnäringen. Ett exempel är projektet , som koordinerades av kommun. Det var en satsning inom EU-programmet A, , där företagare från tre länder deltog i en pilotstudie för att utveckla och testa nya mobiltjänster.67 har inom ramen för programmet Var Dags IT finansierat en prototyp som demonstrerar hur små- och medelstora företag kan utveckla e-handel och där konsumenten med hjälp av digitala, sök-, urvals- och beslutsprocesser kan välja resor för en hållbar miljö.68 Vid finns forskningsprojektet , som ska skapa ett it-baserat affärssystem för turismdestinationer. Detta för att stödja destina- 65http:///home.aspx 66http:///sv/TD 67http:/// 68http:///sv/Resultat/Projekt/Effekta/Hallbar-granssnittsdesign-for-rese-- och-upplevelseindustrin/ tionen Åre i lärande, strategiskt beslutsfattande, innovation och destinationsutveckling. Företagen ska kunna få del av analyserad information om det egna företaget i relation till hela destinationen och om Åre som helhet.69 3.4.3E-handel och sociala medier viktiga verktyg för turistföretagare I det här avsnittet har vi valt att fokusera på den del av besöksnäringen där företagen får sina huvudsakliga intäkter från turister istället för att försöka beskriva it som förändringsverktyg i hela näringen, inkluderat varuhandel, restauranger etc. Inom turistnäringen används begreppet e-turism för att beskriva tillämpningar av it i näringen och digitaliseringen av processer och värdekedjor. e- turism handlar om användningen av it-verktyg för att utveckla de interna processerna i företagen, för att samverka med olika partners och för att interagera med besökarna70. Studier om it-användning, e-handel och sociala medier i småföretag verksamma inom turism är i sin linda i . har dock intresset ökat och det finns flera kvalitativa studier där bland annat användningen av sociala medier i turistföretag studerats. Dessa visar att företagarna saknar kunskaper, att de tycker att det tar tid att sätta sig in i och vara aktiva på sociala medier samt att det är svårt att se de direkta vinsterna för verksamheten.71 I en rapport från – Att kommunicera turism på nätet – konstateras att bristande kunskaper och resurser gör det svårt för småföretagen att på ett effektivt sätt utnyttja internet som kommunikationskanal. Kunskaperna brister både när det gäller marknadsföring och när det gäller teknik.72 Enligt den nationella strategin för besöksnäringen (se föregående avsnitt), behövs teknisk kompetens i kombination med kommunikativ kompetens för att skapa konkurrensfördelar för företagen samt en ökad medvetenhet om behovet av affärs- och 69http:///Forskning/Var-forskning//ETOUR/ETOUR--- Forskning/Pagaende-projekt/ 70Buhalis (2003) eTourism: for . , UK: Pearso. 71Se t.ex. Sälelinna & , (2009) Sociala medier och turism. – Logga in! Hela världen får veta vad jag tycker, men vad tycker turistaktörerna? Kandidatuppsats i företagseko-nomi. 72Tillväxtverket (2009) Kommunicera turism på nätet. : Rapport 0036.