sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Bokhandelskedjan har några medlemmar som inte drivs som aktiebolag vilket innebär att kedjans års- omsättning blir något underskattad. Det rör sig uppskattningsvis om 5–. I ett separat appendix med tabeller finns en utförlig statistik som beskriver utvecklingen för respektive gruppering i bokhandeln (se nedan).2 Vad som inträffat – 2011 kan dock sammanfattas med nedanstående sammanställning som visar bokhandelns utveckling om man exkluderar nät- bokhandeln. 2 Det bör dock noteras att för samtliga grupperingar inom allmänbokhandeln har det skett stora inbördes förskjutningar. Ett exempel är Bokias förvärv av bokhandelskedja i som var medlem i JB-gruppen. Akademi- bokhandelns expansion –2008 kan delvis förklaras med förvärv av privat bok- handeln från framför allt . Ugglans goda tillväxt har en förklaring i att många medlemmar från såväl som JB-gruppen har valt Ugglan som kedjepartner. Anm.: Med total omsättning avses företagens redovisade försäljning av alla varor enligt officiella årsredovisningar. Med marknadsandel avses andel av bokhandelns totala omsättning inklusive nätbokhandel. Med allmänbokhandel avses all fysisk bokhandel utom specialbokhandel och Pocket Shop. I löpande priser faller bokhandelns försäljning efter en mycket gynnsam utveckling då index nådde en topp på 113. Sedan faller omsättningen . Än mer drastisk blir utvecklingen om man analyserar den fysiska bokhandelns marknadsandel av den totala bokhandelsmarknaden. hade den traditionella bokhandeln en marknadsandel på . 2011 har denna marknadsandel fallit till . Om specialbokhandeln och Pocket Shop exkluderas och man bara ser till allmänbokhandeln, sjunker andelen från till . Med stöd av den separata analysen av bokmomsen (se bilaga 6) har en uppskattning gjorts avseende bokhandelns totala försäljning av allmänlitteratur. Den visar att den traditionella allmänbok- handeln ökar sin bokförsäljning i löpande priser då försäljningen stagnerar. sker ett fall som successivt accelererar och det kan uppskattas att allmänbokhandel tappar drygt en halv miljard av sin bokförsäljning. Mätt i marknadsandelar kan utvecklingen sammanfattas i följande tabell. En utförligare redovisning står också att läsa i tabellerna 7,8 och 9 i appendix. Det ska understrykas att bok- försäljningen är uppskattad och bygger på antagandet att den utveckling som framkommer i momsanalysen gäller generellt för allmänbokhandeln. Tabellen omfattar endast den bokförsäljning som sker genom bok- handeln. Om även försäljningen av allmänlitteratur genom varuhus och dagligvaruhandel inkluderas kan allmänbokhandelns marknads- andel uppskattas till mot (se vidare nedan). Den beskrivna utvecklingen av omsättning sätter även sina spår i lönsamheten. I följande tabell är bokhandeln fördelad på allmän- bokhandel, nätbokhandel samt all bokhandel. En detaljerad redovisning finns i tabell 4 i appendix. Allmänbokhandeln hade en god lönsamhet . Genomsnitten –2004 på var extremt god. Sannolikt det högsta som allmänbokhandeln någonsin har redo- visat. Sedan faller lönsamheten drastiskt till stor del beroende på skarpa ekonomiska nedgång. Nätbokhandeln har däremot haft den motsatta utvecklingen (se tabell 6 i appendix). Bokus stora förluster och fortsatta lönsamhetsproblem har dolt Adlibris goda resultat som slår igenom i tabellen. När föreliggande analys av bokhandeln är i sitt slutskede inträffar två stora affärer inom bokhandeln. köper Pocket Shop och och planerar ett samgående. Det senare under förutsättning att ger sitt godkän- nande. Så här kan ägarstrukturen se ut . Det bygger då på att de enskilt ägda butikerna inom accepterar att ansluta sig till den nya administrationen. Dessa butiker står för en omsättning på . Bokus ingår inte i den planerade affären med men ägs av . Som framgår av tabellen har den helt fristående bokhandelns andel av bokhandelsmarknaden reducerats till . Försäljning av böcker genom annan detaljhandel Vid sidan av bokhandeln finns en omfattande försäljning av böcker genom annan detaljhandel. Det började med Åhléns men andra varuhus inom framför allt KF-sektorn följde snart efter. Pressbyrån och annan servicehandel började successivt utöka sitt sortiment av kvalitetspocket. uppgick den sammanlagda försälj- ningen till . Efter sänkningen av momsen ökade omsättningen markant främst genom en ökad försäljning i allt fler dagligvarubutiker. sker distribution genom såväl ICA som Coop samt fristående grossister som Pocketgrossisten och Pocketstället m.fl. som på olika sätt aktivt medverkar till att utveckla bokavdelningar i stormarknader och större dagligvarubutiker. Pocketböcker finns numera i nästan alla livsmedelbutiker, likaså bokrean. Försäljningen är framför allt fokuserad på volymtitlar. 2008 beräknades den totala försäljningen uppgå till enligt en beräkning gjord av Svensk Bokhandel.3 En starkt bidragande orsak till den ökade försäljningen kan tillskrivas den exempellösa framgången av trilogi som blev en dörröppnare för bokförsäljning utanför bokhandeln. har försäljningen sannolikt haft en viss avmattning varför volymen 2011 kan uppskattas till . Den totala försäljningen av allmänlitteratur genom detalj- handeln framgår av nedanstående samman- ställning. Den visar att allmänbokhandeln som hade en andel på tappar nästan hälften av sin andel. Den stora vinnaren är nätbokhandeln som ökar från men även specialbokhandeln och försäljningen genom annan detalj- handel har stärkt sina positioner. 3 Svensk Bokhandel, 2009/10. 1.Inklusive Pocket Shop. 2.Beräknad omsättning inklusive CDON m.fl. försäljningskanaler. Anm.: I tabellen anges resultat efter finansnetto i procent av omsättningen. Anm.: I allmänbokhandeln ingår , , JB-gruppen, Ugglan och Obundna. Anm.: För allmänbokhandel baseras uppskattningen på utfallet av momsanalysen . För nätbokhandeln uppskattas av omsättningen utgöras av allmänlitteratur. Anm.: För allmänbokhandel baseras uppskattningen på utfallet av momsanalysen. För nätbokhandeln uppskattas av omsättningen utgöras av allmänlitteratur. Anm.: För allmänbokhandeln baseras uppskattningen på utfallet av momsanalysen . Ett återkommande problem vid undersökningar av bokhandeln har varit att få klarhet om bokförsäljningen i bokhandeln. Då den svenska bokhandeln i allmänhet även säljer andra varugrupper är det av intresse att kunna studera böckernas andel av försäljningen och se hur den utvecklats . I den offentliga redovisningen från företagen finns ingen uppdelning på varugrupper varför de siffror som publiceras i t.ex. branschpress bygger på uppskattningar som inte möjliggör en mer detaljerad analys. Den allmänna uppfattningen är att böckerna i den sorterade bokhandeln står för två tredjedelar av den totala omsätt- ningen medan bokhandel på mindre orter torde ha en andel på . fanns möjlighet att komma nära sanningen genom den statistik som dåvarande tog fram , den s.k. Seelig-statistiken. I den fanns utförlig information om bokhandelns inköp, returer, abonnemang etc. fördelad per bok- handel men i samband med att fackbokhandelsavtalet sades upp lades Seelig-statistiken ned och har uppgifterna om bokförsäljningen blivit bristfälliga och osäkra. Momstaxeringen som grund för att beräkna bokomsättningen Mot denna bakgrund föddes tanken att använda bokhandelns momstaxering för att därigenom kunna särskilja bokmomsen på och göra en mer exakt beräkning av bokförsäljningen per företag. SCB har tillgång till momsstatistik för varje momssats – 6, – redovisat individuellt per organisations- nummer i det s.k. momsregistret. Till skillnad mot annan taxering är dock inte momstaxeringen offentlig och SCB kan inte annat än i undantagsfall lämna ut uppgifter för enskilda företag. Däremot är det möjligt att lämna statistik för grupperingar av företag under förutsättning att inte individuella företag kan identifieras. Med denna utgångspunkt har gett SCB i uppdrag att ta fram statistik för ett urval bokhandelsföretag per kalenderår med uppgift om total omsättning respektive omsättning för varor moms. Även om det helst hade varit önskvärt att få statistik per företag för att kunna samköra materialet med annan ekonomisk information gjordes bedömning- en att information om momsutfallet redovisat i aggregerad form också kunde ge en god belysning av bokförsäljningen i bokhandeln. Den 6-procentiga s.k. bokmomsen gäller böcker, tidningar och tidskrifter, noter och kartor. I föreliggande analys av bokmomsen ingår således även några andra varugrupper än böcker. Framför allt ligger en viss försäljning av tidningar i den redovisade försäljning- en. utgör en mycket ringa del av den sorterade bokhandelns försäljning – sannolikt – kan denna försäljning dock negligeras. Bland de små boklådorna i mindre kommuner finns bokhandel som även säljer dagstidningar. För dessa skulle andelen böcker kunna vara några procentenheter lägre än vad som redovisas i det följande. Då denna grupp är obetydlig till volym får förhållandet dock praktiskt taget inget genomslag i analysen. För analysen har ett urval konstruerats av bokhandelsföretag där samma organisationsnummer har varit giltigt . På detta sätt är det möjligt att följa omsättningsutvecklingen under period- en 2002–2011 avseende såväl total försäljning som bokförsäljning samt förändringar av böckernas andel av totalförsäljningen. Av bokhandelsbranschens cirka 250 aktiebolag uppfyllde närmare 150 kriteriet med oförändrat organisationsnummer . Efter genomgång av urvalet beslöts att begränsa undersök- ningen till allmänbokhandel, dvs. fysisk bokhandel med en bred sortering av allmänlitteratur. Urvalet har sedan rensats från bok- handel som öppnat eller stängt filialer under undersöknings- perioden för att säkerställa jämförbarheten. Däremot har ägarbyten accepterats under förutsättning att bokhandeln har drivits med oförändrat organisationsnummer. Efter dessa justeringar kom urvalet att omfatta 114 företag med följande fördelning. Anm.:Omsättningsklass baseras på senaste årsredovisning. Grupp/kedja avser bokhandelns grupptillhörighet 2011. –2011 har det skett många övergångar mellan grupper. Det gäller fr.a. , JB och Ugglan. Avser medlemmar i som drivs i privat regi. Urvalets andel av totalpopulationen uppgår till vilket torde ge ett tillfredsställande resultat. Man ska dock vara medveten om att inte tagits med i urvalet.1 Bortsett från innehåller urvalet en bred representation av kända bokhandelsföretag (se appendix med en lista på företagen). Det gäller framför allt gruppen obundna där samtliga av de stora 1 –2011 har haft en ryckig omsättningsutveckling p.g.a. förvärv av enskilda boklådor, nyetableringar och nedläggningar av kursbokhandel vilket gör en momsanalys svår att genomföra. Det är emellertid sannolikt att enskilda butiker i uppvisar en utveckling snarlik den som framkommer för övrig bokhandel. sorterade boklådorna ingår. Den geografiska spridningen är god, dock med en viss överrepresentation för mindre kommuner. Detta innebär att regioner i landet där bokhandelsnätet är som skörast får en bättre belysning än bokhandeln i storstadskommunerna. En sammanfattning av momsanalysen framgår av nedanstående tabell. –2011 har bokhandeln tappat av sin totalomsättning. Merparten av denna omsättnings- förlust ligger på böcker som minskar med . Effekten av momssänkningen 2002 går tyvärr inte att mäta då separata omsättningsuppgifter av bokförsäljningen saknas. Det är emellertid helt klart att 2002 innebar en kraftigt ökad bokförsäljning och ett oslagbart försäljningsrekord i den fysiska allmänbokhandeln. Momsanalysen visar dock att bokförsäljningen avtar något för att hålla sig på en hög nivå då index ligger på höga 96 mot rekordnoteringen 2002 (2002=index 100). Andelen böcker av totalförsäljningen visar också en positiv trend då en topp nås på vilket är den högsta noteringen . Anm.: Med bokomsättning avses i tabellen den omsättning som kan beräknas utifrån inbetald 6 - procentig moms. I den generella analysen av bokhandelns omsättningsutveckling och ekonomi –2011, som redovisas i en separat undersökning (se bilaga 5), framgår det att de goda åren för allmän- bokhandeln fortsatte även under de inledande åren . Men efter 2006 blir det allt mer uppenbart att denna positiva trend bryts för allmänbokhandeln. Momsanalysen visar tydligt vad som hänt. sker ett brant fall och detta fall beror på minskad bokförsäljning. Den första fråga man ställer sig är om denna utveckling är generell eller om den kan härledas till någon speciell grupp. Anm.: Indexet är konstruerat med 2002 som basår (2002=100). Omsättningsklass anges i . Kommunstorlek anges i tusental invånare. Till grund för beräkningen av bokförsäljning ligger inbetald 6-procentig moms. Ovanstående tabell visar bokförsäljningsindex för samtliga grupperingar i analysen. Där framkommer att tendensen är den samma över hela linjen. Bäst har det gått för Ugglan som endast minskar vilket främst beror på en god tillväxt . Allra sämst går det för de små boklådorna med en omsättning understigande 3 miljoner som förlorar av bokförsäljningen. Minskningen i bokomsättning blir än tydligare om man jämför 2011 med 2006. I genomsnitt tappar bokhandeln av sin bokförsäljning. Följande tabell visar att denna utveckling är likartad vid uppdelning av bokhandeln i såväl grupper som omsättningsklasser och kommunstorlekar. Bokomsättningens andel av bokhandelns totala omsättning är ett intressant mått som ger en viss uppfattning om sortering och ambitionsgrad. Även här är utvecklingen entydig. Böckernas andel av omsättningen minskar efter en positiv trend . Nedanstående tabell ger också en god bild av bokhandelns struktur. Bokhandel med låg omsättning i små kommuner har en mycket liten andel böcker vilket innebär risker för ytterligare utslagning då de kan komma att prioritera andra varugrupper eller lägga ner verksamheten. De obundna är den gruppering som har den högsta andelen bokomsättning. Här finns de stora tongivande boklådorna med en stark bokprofil. 2006 låg andelen bokomsättning på men faller sedan ned till . JB-gruppen redovisar den största minskningen. Andelen av omsättningen som härrör från bokförsäljning sjunker med till en nivå på . Ugglan är den kedja som har den lägsta andelen bok- Från en topp 2006 faller andelen till . Ugglans låga andel beror främst på att kedjans boklådor i huvudsak ligger i mindre kommuner som har ett mer begränsat marknadsunderlag för böcker. Det finns också ett tydligt samband mellan bokhandelns storlek och andel bokomsättning. De små boklådorna minskar sin andel från till . I den högsta omsättningsklassen minskar andelen böcker från till . Uppdelningen i kommuntyper visar också ett klart samband. Ju större kommuner desto högre andel böcker i bokhandeln. Men samtliga tappar andel mot 2002. Bokandelen i de allra minsta kommunerna är så låg som . Här är naturligtvis risken för utslagning störst eller att bokhandeln lägger ned bokavdel- ningen och satsar på andra varugrupper. Anm.: Omsättningsklass anges i . Kommunstorlek anges i tusental invånare. Differensen är skillnaden uttryckt i procent. Bokmomsanalysen visar med stor tydlighet att den sorterade allmänbokhandeln befinner sig i en besvärlig situation. Moms- sänkningen 2002 blev en kraftig vitamininjektion för hela bokbranschen. På kort sikt fick den traditionella bokhandeln en del av denna tillväxt men sannolikt har momssänkningen haft desto större effekt för bokförsäljningen genom andra kanaler. Tillgängligheten av böcker har blivit så mycket större – inte bara genom nätet – utan även genom tusentals dagligvarubutiker som saluför ett begränsat urval storsäljande titlar. Det är mot denna bakgrund man ska se de förändringar som sker i den fysiska bokhandeln. Sammanställning av enkät till läns- och regionbiblioteken Vi skickade ut en enkät till samtliga 19 läns- och regionbibliotek . Samtliga bibliotek svarade på enkäten. Länsbiblioteket i och länsbiblioteket i har slagits ihop och därför har de svarat gemensamt. Alla läns- och regionbibliotek har dock inte svarat på alla frågor. Nedan följer en sammanställning av samtliga svar. 2I finns inget regelrätt länsbibliotek. Ansvaret för den regionala biblioteksverksamheten finns hos Kultur i väst. Därför är budgetsiffran en uppskattning av det som kan anses tillhöra regional biblioteksverksamhet. 1 Inom parantes finns det år de gick med. Fyra läns- och regionbibliotek svarade att kultursamverkans- modellen inneburit en förändring för läns- och regionbibliotekets intäkter. Barnbibliotekskonsulenttjänsten togs i besparing –2011. Andra kommunala kostnader redovisas som om de är regionala kostnader. Mer bidrag från . Kultur i svarade: Ja och nej. Nej i bemärkelse att det statliga och regionala bidraget är intakt. I och med regionbiblioteket är integrerat i Kultur i har administrativa resurser övergått till Kultur i . Därutöver har BBM (Bibliotek, bildning och media) fått stora utvecklingsbelopp ur både regionala och statliga resurser tillförts utvecklingsarbetet. Länsbiblioteket i svarade: De 11 respondenter som svarade Ja på ovanstående fråga beskrev även förändringar som kultursamverkansmodellen inneburit. Även och som svarade Nej kommenterade sitt svar. För länsbibliotekets verksamhet har den inneburit drastiska nedskär- ningar och organisatoriskt lyder länsbiblioteket under stads och högskolebiblioteket . Länsbibliotekarie/Regionbibliotekschef har ansvar för barnbiblioteks- konsulentverksamhet och övrig konsulentverksamhet. Vill konstatera att samverkansmodellen och framtagandet av en kulturplan inneburit dels bättre dialog med kommuner och andra aktörer samt en gedigen genomlysning av verksamheten. Samverkans- modellen har inneburit ett nytänk kring samarbeten över kulturgränser samt med de fria kulturaktörerna. Vår nya organisation - där all kultur samlas under samma hatt - har också underlättat detta nytänkt. En Regional kulturplan gällande 2012–2014 är politiskt antagen. En verksamhetsplan för den regionala biblioteksverksamheten är fram- tagen med utgångspunkt i den regionala kulturplanen. Biblioteks- cheferna i länet har varit med i framtagandet av verksamhetsplanen. Länsbibliotek blev organisatoriskt en del av först 100601, tidigare fanns avtal med . Arbetet med den regionala kulturplanen har sammanfallit med arbetet att skapa en ny organisation i , Regional utveckling. Arbetet har inneburit att länsbibliotekets verksamhet kommit in i ett naturligt regionalt sammanhang. Den regionala kulturplanen är det första tyd- liga styrdokument på regional nivå för länsbiblioteks verksamhet. Inriktningen har inte påverkats i någon större omfattning. Uppdraget att arbeta med litteratur har förstärkts men formerna är ännu inte klara. Inte egentligen, men kulturplanen styr och det är bra! Kulturplaneprocessen sätter in RB (regionbiblioteket) arbete i en ny kontext. Biblioteksutveckling blir en integrerad del av samhälls- och kulturutvecklingen. Det påverkar arbetsformerna internt i riktning mot utvecklingsarbete ännu kraftigare betonat kring kulturell infrastruktur och kulturhus. Det avspeglar de lokala bibliotekens som utvecklas i samspel med lokala krafter. Länsbibliotek Sydost har långvarig erfarenhet av samverkan med skolor, högskolor, folkbildning, arkiv, museer m.fl. Men vi bedömer att kravet på och möjlighet till ökade samverkansinsatser med kulturinstitutioner förutom bibliotek kommer att förstärkas. deltog länsbibliotekspersonal i flera samverkansmöten beträffande regionala kulturplaner för resp. . Ja, vissa delar har lyfts fram som gemensamma inom förvaltningen. Mot kommunerna har det förtydligat de uppdrag som Länsbibliotek har, om än inte så stora förändringar i själva uppdragen. Men genom att fler läser om dem - politiker och högre chefer på kommunnivå - blir verksamheten mer synlig. Bl.a. större samverkan mellan regionala kulturkonsulenter. Kultursamverkansmodellen har inte riktigt hunnit sätta sig . Tydligare prioritering avseende utvecklingsområden. Medverkan i övergripande utvecklingsområden på tvärs över konst- och kultur- formerna. Bibliotek fick även frågan: Har kultursamverkansmodellen inneburit några förändringar i era kontakter med andra intressenter som /regionens politiker eller kommuner/folkbib- liotek? Svaren redovisas i följande tabell. På frågan hur kontakterna förändrats svarade bibliotek på följande vis: Bara bibliotekschef möter politiker. LB måste sanktionera initiativ hos bibl.chef som ytterst har budgetansvar för länets budget. Det är olämpligt att LB lyder under bibl.chef då detta kan innebära en lojalitetskonflikt. Det är dessutom en avvikelse från den Regionala kulturplanen 2011-2013 där man tydligt anger att länsbiblioteket organisatoriskt är placerat under förvaltningschef. tillsammans med KB följa upp hur biblioteksplanen har utformats och hur den enligt bibliotekslagen tillämpas. Se för övrigt kommentaren ovan. Ja, medvetenheten och intresset inom för den regionala biblioteksverksamheten har ökat. Nej, länsbiblioteket har under alla år drivit en proaktiv linje gentemot politiker och tjänstemän lokalt och regionalt. Vi hade bra kontakt med lokala politiker kring bibliotekssamarbetet. Genom samverkansmodellen har kontakten fördjupats. RB har kommit närmare den regionala politiken och via kultur- planeprocessen den kommunala politiken. har RB kvar sina väl etablerade kontakter med folkbiblioteken. Diskussioner med folkbiblioteken om framtida insatser utgår från riktlinjer i de regionala kulturplanerna. Denna inriktning är märkbar , även om kultursamverkansmodellen och kulturplanearbetet är nytt. Kontakterna med kommunernas beslutsfattare och politiker, som sker gemensamt med hela förvaltningen, har blivit tätare och dialogen bredare. Kultursamverkansmodellen har inneburit en större samverkan med andra kulturområden. Länsbibliotekets relationer till kommun- biblioteken har inte förändrats i någon större utsträckning. Parallellt med framtagandet av regional kulturplan (grund för samverkansmodellen) har länsbiblioteket arbetat med regional biblioteksplan som vi stöttat kommunerna i deras framtagande av kommunala biblioteks- och/eller kulturplaner. Mer fokus på planer och en tydligare koppling till politikerna i respektive kommun. Arbetet i temagrupper för att genomföra de övergripande utvecklings- områdena på tvärs över konst- och kulturformerna. Resurser till olika typer av verksamhet Biblioteken fick frågan: Hur stor andel av ert läns-/region- biblioteks resurser satsas på olika typer av verksamhet (uppskatta i procent)? Svaren redovisas i följande tabell. 1 Det går inte riktigt att svara på det sättet som ni vill. Länsbiblioteket leder det länsövergripande bibliotekssamarbetet och är i allra högsta grad involverad i dagliga utvecklingsfrågor rörande teknik, läsfrämjande, webbutveckling, kommunikation, nationell katalog m.fl. Vi skiljer oss på det sättet från många andra länsbibliotek i landet. Mer om arbetet och den gemensamma organisationen: . 2 Kommer att öka. 3 Avses med resurser pengar och/eller personal? Att bedöma de olika arbetsinsatserna procentuellt låter sig knappast göras. Arbetsuppgifterna flyter ihop. Samarbeten äger rum med andra medarbetar inom Kultur som en följd av kulturplaneprocessen. Kompletterande medieförsörjning sker via värdbibliotek, men det kommer att förändras . Kompletterande medieförsörjning skall ses i vid bemärkelse med medier, transporter och kompetensutveckling. Barn och unga arbetet sker i samarbete med alla verksamhetsområden, visualisering och digitalisering likaså. RB hela arbete är inriktad mot utvecklingsstrategier. 4 Respondenten hade missförstått frågan, därför tas inte svar med här. I tabell 6 ovan redovisas hur stor andel av resurserna som satsas på stöd till folkbiblioteken i andra frågor. Stödet till biblioteken i andra frågor beskrev respondenterna på följande vis. , Samverkan lokalt och med andra kommunbibliotek liksom med länsbiblioteket. Omvärldsbevakning och information. Processledning i det omfattande KUB projektet (kompetensutveckling av bibliotek), ett ESF-projekt som pågår .