sou · GZB336d4 · 2012-01-01 00:00:00 — som uppdragsutbildning under förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid uni- versitet och högskolor och präglas inte av några särregleringar. 13Försvarshögskolan (2007). 14Försvarsmakten (2007). 15Kungliga Tekniska Högskolan (2007). 2.2FHS nuvarande uppdrag och verksamhet16 FHS lyder under högskolelagen samt under såväl en egen förord- ning (2007:1164) som under ett antal särskilt angivna bestämmelser i högskoleförordningen (1993:100). Av förordningen för FHS framgår bland annat följande: FHS ska ha en forsknings- och utbildningsnämnd som ansvarar för forskning och utbildning på grundnivå och på avancerad nivå. I nämnden kan lärare som är officerare ingå. Både Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ska vara representerade i såväl styrelsen som i forsknings- och utbildningsnämnden. FHS har rätt att anställa officerare som lärare. Det finns särskilda krav på grundläggande behörighet för att bli antagen till utbildning som leder till officersexamen. Utöver de regler som anges i högskoleförordningen krävs också Utöver högskolelagen och de förordningar som nämns ovan, anges Försvarshögskolans uppdrag och uppgifter också i regleringsbrevet för Försvarshögskolan samt i regleringsbrevet som avser anslag 1:7 Officersutbildning m.m. Av dessa regleringsbrev för framgår bland annat följande: FHS ska anordna utbildning som leder till officersexamen, och ska minst 90 helårsstudenter ha påbörjat grund- utbildning på Officersprogrammet. FHS ska på uppdrag av Försvarsmakten utbilda personal för att därigenom bidra till att det militära försvarets kompetensbehov inom ramen för FHS kompetensområden tillgodoses. Försvarshögskolan ska för regeringens behov genomföra verk- samhet inom kompetensområdena säkerhetspolitisk forskning, 16 Vissa delar i detta avsnitt är direkt hämtade från Statskontoret (2010). forskning och strategisk analys, forskning inom det folkrättsliga området, statsvetenskaplig forskning med inriktning mot kris- hantering och internationell samverkan, forskning med inrikt- ning mot fredsfrämjande verksamhet samt forskning om för- svarspolitik. FHS bedriver såväl utbildning som forskning. FHS bedriver också forskarutbildning, om än i ganska begränsad omfattning. FHS saknar egen rätt att examinera på forskarnivå och samarbetar därför härvidlag med andra lärosäten. FHS bedriver forskning inom åtta olika områden: Historia med inriktning mot militärhistoria Juridik med inriktning mot folkrätt Ledarskap under påfrestande förhållanden Statsvetenskap med inriktning mot krishantering och inter- nationell samverkan Statsvetenskap med inriktning mot säkerhetspolitik och strategi Den forskning som bedrivs är huvudsakligen anslags- och upp- dragsfinansierad. En mycket stor del av anslagsmedlen kommer från anslaget 1.7 Officersutbildning m.m. inom utgiftsområde 6 (övriga medel kommer från anslag inom utgiftsområde 16). Dessa medel är bland annat avsedda för sådant som ämnesutveckling, vetenskaplig grund och ämnesansvar inom officersutbildningens ämnen, samt forskarutbildning. FHS skriver i årsredovisningen för att dessa medel ger goda förutsättningar för att till- handahålla en basplatta för forskningen inom berörda ämnen och för att bygga upp vad man kallar professionsforskningen. En sär- skild pott inom anslaget 1.7 ska också användas för forskning och analysstöd för regeringens behov. Vad gäller den uppdragsfinansierade, tillämpade forskningen är Försvarsmakten största kund. De ämnen som är aktuella är huvud- sakligen ledarskap och ledningsvetenskap, men även krigsvetenskap och modellering/simulering. Det kan noteras att volymen (dock inte projektinnehållet) på Försvarsmaktens beställningar till FHS till en del har styrts av utbildningens behov av forskningsanknyt- ning17. En annan viktig kund för FHS är MSB som finansierar och beställer forskning inom det övergripande området samhällets kris- beredskap. Försvarshögskolan och Försvarsmakten har också ett doktorand- program inom vilket deltagande doktorander examineras vid olika universitet, beroende på ämnesval. Detta program finansieras via anslaget 1:7 och omfattar ett tiotal doktorander (elva stycken ). FHS har också cirka tio individer till som arbetar mot en doktorsavhandling men som finansieras via den vanliga verksamheten. Detta innebär andra villkor, t.ex. att de får arbeta mer med saker som inte nödvändigtvis är användbara i avhandlingen och därför får en annan, längre tidplan. FHS bedriver såväl anslagsfinansierad högskoleutbildning som uppdragsutbildning18. Inom högskoleutbildningen kan studenterna läsa in kandidatexamen i statsvetenskap, samt i FHS samtliga åtta ämnen utom folkrätt. FHS har också rätt att utfärda magister- examen i statsvetenskap med inriktning mot krishantering och internationell samverkan, i statsvetenskap med inriktning mot säkerhetspolitik, samt i krigsvetenskap19. Till högskoleutbildningen räknas också Officersprogrammet, en treårig högskoleutbildning på grundnivå som leder fram till Officersexamen. Fyra av pro- grammets sex terminer ges av FHS medan två terminer (termin 4 och 5) är verksamhetsförlagda, det vill säga bedrivs av Försvars- makten. Den uppdragsutbildning som FHS erbjuder ges inom tre olika områden; militär vidareutbildning, krishantering och ledarskap. Den militära vidareutbildningen ges på uppdrag av Försvarsmakten och omfattar ett antal kurser av mycket olika längd. 17Möte referensgrupp FoU, . 18Denna information, liksom den följande genomgången av vad som innefattas i respektive grupp är, om inte annat anges, hämtad ur Försvarshögskolans utbildningskatalog –2011. Bildmaterial överlämnat till Statskontoret vid möte . omfattande kursen är Högre stabsofficersutbildning; en tvåårig akademisk utbildning på avancerad nivå som kan leda till en magister- examen. Bland övriga utbildningar kan t.ex. nämnas en Militärteknisk påbyggnadsutbildning omfattande ett drygt år, en ettårig utbild- ning i Concept Development and Experimentation (CD&E) samt flera olika, kortare kurser inom området Krigsvetenskap. De uppdragsutbildningar som erbjuds inom krishanter- ingsområdet genomförs av ning och ges ofta på uppdrag av Försvarsmakten och MSB gemen- samt. Här kan nämnas t.ex. den så kallade Solbackakursen, samt Högre kurs i samhällets Krisberedskap. Slutligen erbjuder FHS också flera relativt korta uppdrags- utbildningar (1–) inom ledarskapsområdet. I tabell 1 nedan anges några nyckeltal avseende FHS verksamhet. Urvalet är primärt gjort för att underlätta en senare diskussion om eventuell inordning av FHS i . Tabell 1 Några nyckeltal avseende FHS . Antalet doktorander avser årsarbeten för individer med doktorandanställning. Antal anställda avser årsarbetskrafter. Med TA-personal avses teknisk och administrativ personal. Grundutbildning samt Forskning och forskarutbildning avser verksamhet finansierad med anslag och bidrag. Uppdragsverksamhet avser såväl uppdragsforskning som uppdragsutbildning Intäkter (tkr) Andel forskning/forskarutb. Källa: Försvarshögskolan (2010a). FHS har några särdrag jämfört med en vanlig högskola (jämför också diskussionen som ledde fram till inrättandet av FHS under enligt ovan). Ett sådant särdrag är att man har en egen förordning. Ett annat är att FHS är starkt bero- ende av Försvarsmakten. Förutom att Försvarsmakten enligt FHS instruktion ska vara representerade i FHS styrande organ så svarar Försvarsmakten för en mycket stor andel av FHS uppdragsintäkter (av uppdragsutbildningen och av uppdragsforskningen )20. Till detta kan läggas att den övervägande delen av FHS anslagsmedel kommer från anslaget 1.7 Officersutbildning m.m. inom utgiftsområde 6. Slutligen finns vid FHS ett stort antal lärar- befattningar som bemannas av officerare. För dessa är FHS bero- ende av Försvarsmaktens personalplanering, det vill säga av att Försvarsmakten avdelar personer till dessa befattningar. Bland FHS särdrag kan även noteras att studenterna på officers- programmet har olika former av ersättningar (lön) från För- svarsmakten under utbildningen. De finansierar alltså inte sina studier via studiemedel. 2.2.5 Det aktuella läget vid FHS FHS inrättades som en egen högskola under Utbildnings- departementet och högskolelagen som ett led i den så kallade aka- demiseringen av officersutbildningen. Denna process är, enligt FHS, fortfarande långt ifrån avslutad. Det återstår dels en fortsatt diskussion om officersyrkets akademiska kärna, dels ett omfatt- ande arbete med att definiera och positionera såväl ämnen som högskolan i förhållande till det övriga akademiska landskapet. Man betonar här särskilt officersutbildningens professionskaraktär och att det, enligt FHS, finns ett behov av att utveckla tillämpade vetenskapliga ämnen. I den här professionsinriktade högre akademiska offentligheten som enligt FHS behöver utvecklas, inkluderar man till viss del också civil kris- och konflikthantering21. Vidare har förutsättningarna för FHS verksamhet för- ändrats, t.ex. i form av besparingskrav och minskade volymer i officersutbildningen. Det pågår enligt FHS ett omfattande ration- 20Bildmaterial överlämnat vid möte . aliseringsarbete vid högskolan, med målet att man ska vara 2014. Parallellt med detta söks också nya möjligheter, t.ex. arbetar man mot målet att skapa ett civilt grundutbildningsprogram i statsvetenskap, liksom också för att få utökade examens- rättigheter22. Se också Statskontoret (2010) för en något längre diskussion kring examensrättigheter. Detta kapitel beskriver i huvudsak KTH:s så kallade skolorganisa- tion. Inledningsvis presenterar vi dock en övergripande beskrivning av KTH:s verksamhet och organisation. De uppgifter som redo- visas i kapitlet jämförs i flera fall med motsvarande uppgifter för FHS. () är största tekniska universitet och svarar enligt egen uppgift för en tredjedel av kapacitet av teknisk forskning. hade ungefär 13 000 helårsstudenter, 1 500 aktiva forskarstuderande, 3 900 anställda (motsvarande 2 935 årsarbetskrafter) samt intäkter på . Intäkternas fördelning är ganska stabil över åren och normalt sett svarar utbildningsverksamheten för och forskning/forskarutbildning för av de totala intäkterna. Forskningen och forskarutbildningen är till finansierad med bidrag. Som synes har KTH alltså en helt annan profil än FHS i dessa delar. Förutom i naturvetenskap och teknikens alla grenar har KTH också utbildning och forskning i andra områden, exempelvis arki- tektur, industriell ekonomi och samhällsplanering. Av det totala antalet helårsstudenter hänför sig till utbildnings- områdena teknik och naturvetenskap24. KTH har dock också hel- årsstudenter inom utbildningsområdena Design, Humaniora, Juridik och Samhällsvetenskap. KTH:s verksamhet är organiserad i skolor, direkt underställda rektor som är den som leder KTH:s verksamhet under universitets- styrelsen. behandlas utförligare i ett särskilt avsnitt nedan. Vid sidan av skolorna finns fakultetsnämnden som har det övergripande akademiska ansvaret för KTH:s utbildning och forskning, inte minst avseende kvalitetsarbete i olika former25. 23Kungliga Tekniska Högskolan (2010a). 24Utbildningsområdena är en indelningsgrund för regeringens resurstilldelning till utbild- ning på grund- och avancerad nivå. Sammanlagt finns ett 20-tal sådana områden. 25Det kan noteras att KTH, till skillnad från många andra universitet, endast har en fakul- tetsnämnd. beslutade om den så kallade autonomi- propositionen som ger lärosäten större frihet i hur man väljer att organisera sig internt26. Ett konkret uttryck för detta är att det i högskolelagen inte längre finns något krav på att ett lärosäte ska ha en fakultetsnämnd. Som en följd av de nya förutsättningarna har KTH fattat beslut om en omarbetad arbets- ordning som kommer att träda i kraft . Dock behåller man sin fakultetsnämnd, om än under ett annat namn (fakultetsråd) och med något utvidgat ansvar. För FHS del reglerar deras instruktion att de ska ha en forsknings- och utbildnings- nämnd. Av särskilt intresse för Statskontorets uppdrag är KTH:s så kallade skolorganisation. Denna organisation infördes och innebär i korthet att KTH:s verksamhet är organiserad i olika skolor, under vilka sedan institutioner, centrumbildningar och grund- utbildningsprogram sorterar. Det finns tio sådana skolor. En av dessa, Skolan för teknikvetenskaplig kommunikation och lärande, har en speciell karaktär då den bland annat organiserar KTH:s bibliotek och svarar för utvecklingen av den pedagogiska verksamheten vid KTH. Denna skola lämnas därför utanför den fortsatta diskus- sionen. De övriga nio skolornas benämningar/verksamhetsområden samt storlek ur olika aspekter framgår av tabell 2 nedan. 26Proposition 2009/10:149. 27Kungliga Tekniska Högskolan (2010b). Tabell 2 Några storleksuppgifter avseende KTH:s skolor. Antal doktorander avser det totala antalet individer registrerade som doktorander. Antal anställda avser heltidsekvivalenter KTH:s skolor (siffror avseende ) Intäkter (tkr) Källa: (2010d) samt underlag i e-post till Statskontoret . Som synes varierar skolorna relativt mycket i storlek vad gäller såväl intäkter som antalet studenter, doktorander och anställda. En jämförelse med FHS för visar att antal studenter är lägre vid FHS (635) än snittet för KTH:s nuvarande skolor (1 476) men ändå högre än vid några av dem. Antalet anställda vid (349) är fler än medeltalet anställda vid skolor (282), men ändå lägre än vid några av skolorna. När det gäller intäkter har FHS större sådana (519 miljoner) än någon av KTH:s skolor, men skillnaden är inte anmärkningsvärd jämfört med t.ex. skolan för teknikvetenskap eller skolan för arkitektur och samhällsbyggnad. När det gäller antalet doktorander är dock FHS avsevärt mindre än de skolor som finns vid KTH. Siffrorna är dock inte helt jämförbara, den siffra som angavs för FHS (11) avser individer med doktorandanställning medan siffrorna i tabellen ovan avser antalet registrerade doktorander vid respektive skola. 3.2.1Skolorganisationen utgår från utbildningen bildades utifrån uppfattningen att linje- organisationen primärt ska följa grundutbildningens logik medan forskningen kan hitta sina former på andra sätt. Följaktligen har skolorna som regel en stark koppling till de utbildningsprogram som KTH erbjuder. Ansvaret för de olika utbildningsprogrammen ligger alltid hos en specifik skola som också står för stora delar av innehållet i respektive program. Skolövergripande inslag förutsätts dock också ingå i utbildningen. Ett par av skolorna bildades utifrån strategiska bedömningar av framtida forskningspotential, snarare än med befintlig utbildning i fokus28. Detta gäller inte minst skolan för bioteknologi, där forsk- ningen också är den helt dominerande verksamheten. Skillnaden i inriktning mellan de olika skolorna framgår av tabell 3. I tabellen redovisas även andelen uppdragsverksamhet vid de olika skolorna. 28 (2010d), s. 1. Tabell 3 Intäkternas fördelning vid de olika skolorna. Grundutbildning samt forskning och forskarutbildning avser verksamhet finansierad med anslag och bidrag. Den uppdragsverksamhet som anges i tabellen avser såväl uppdragsforskning som upp- dragsutbildning (inklusive så kallad beställd utbildning, det vill säga sådan utbildning som ges med annat lärosäte som upp- dragsgivare) KTH:s skolor (siffror avseende ) Källa: Underlag i e-post till Statskontoret . När de ovanstående uppgifterna om KTH:s skolor jämförs med mot- svarande uppgifter för FHS (se tabell 1 ovan), kan man konstatera att det föreligger en stor skillnad i fördelningen mellan å ena sidan grundutbildning och å andra sidan forskning och forskarutbildning. FHS har en väsentligt högre andel utbildning än befintliga KTH- skolor. En annan skillnad är att andelen uppdragsverksamhet är avsevärt större vid FHS. 3.2.2Skolornas organisation och styrning Vid varje KTH-skola ska finnas en skolstyrelse, en ledningsgrupp, en skolchef och en ställföreträdande skolchef. Vidare ska det finnas en ansvarig för utbildning på grundnivå och avancerad nivå, en ansvarig för utbildning på forskarnivå samt en administrativ chef. Dessa tre ska alla ingå i skolans ledningsgrupp. Ansvaret för skolans verksamhet ligger hos skolchefen som utses av rektor för en mandattid . Avsikten är att uppdraget som skolchef ska omfatta 50–av en heltidstjänst och att skolchefen ska arbeta med undervisning och forskning. Skolchefen är även ordförande i skolans styrelse29. I den nya arbetsordning som börjar gälla ersätts de nuvarande skolstyrelserna av strategiska råd30. Dessa ska utgöra rådgivande organ till skolchefen i ärenden som skolchefen bestäm- mer och i följande ärenden: Viktigare ärenden rörande skolans organisation Utvecklings- och verksamhetsplan, budget, verksamhetsberättelse och bokslut Övergripande frågor rörande utbildning Andra ärenden av stor vikt för skolan som skolchefen bedömer att bör avgöra Detta namnbyte och de ändringar i sak som gjorts i arbets- ordningen betecknas av rektor som ett förtydligande av den redan befintliga organisationen31. 3.2.3Relationen mellan KTH och skolorna Som framgått lyder skolorna direkt under rektor. De enskilda skolornas uppdrag/mål och medelstilldelning fastställs i form av så kallade verksamhetsuppdrag eller rektorskontrakt mellan rektor och skolchef. För medelstilldelningen tillämpar KTH ett fördel- ningssystem med tre delar: bastilldelning (cirka hälften av tillgäng- liga medel), prestationsmedel (cirka en fjärdedel) och riktade medel (cirka en fjärdedel). Uppföljning av verksamhet och ekonomi sker genom dialoger mellan rektor och respektive skolledning32. Skolorna har ett långtgående eget ansvar för den verksamhet som bedrivs vid respektive skola. Detta gäller såväl i den operativa verksamheten (utbildning, forskning och forskarutbildning) som i administrativt hänseende. 29Kungliga Tekniska Högskolan (2010d). 30Kungliga Tekniska Högskolan (2010b). 31Stigzelius (2010). 32Kungliga Tekniska Högskolan (2010c) samt (2010e). Den programstruktur som finns i utbildningen vid KTH beslutas av universitetsstyrelsen. Rektor har sedan det övergripande ansvaret för utbildningen. Det operativa ansvaret ligger däremot på skolorna, avseende såväl ekonomi som kvalitet i utbildningen. Varje skola har dessutom funktionsansvar för33 Ekonomisk planering, lokalplanering samt läro- och timplaner för skolans utbildning Antagning, studieadministration och examination inom skolans program Pedagogisk utveckling av program och kurser Uppföljning av studieresultat, kursuppföljning och kursanalys Som framgått ovan är skolorna bildade huvudsakligen utifrån en utbildningslogik, det vill säga runt de utbildningsprogram som finns vid KTH. En konsekvens av detta skulle kunna vara att organisa- tionsindelningen inte är lika lämplig ur forskningssynpunkt. KTH har därför inrättat flera forskningsinitiativ över skolgränserna, t ex ett flertal olika forskningscentra. Det finns också fem så kallade forskningsplattformar som syftar till att skapa större tvärveten- skapliga program och projektansökningar med hög kvalitet34. Alla skolor är engagerade i plattformarna35. beslutar om inom vilka ämnen KTH kan ge utbildning på forskarnivå, genom att inrätta så kallade forskarutbild- ningsämnen. har också ett ansvar för kvaliteten i forskarutbildningen. De olika skolorna har ansvar för initiering och genomförande av forskarutbildning, inom ramen för de inrättade forskarutbildningsämnena. Precis som när det gäller grundutbild- ningen har KTH-skolan det operativa ansvaret för forskarutbild- ningen, avseende såväl verksamhet som ekonomi. Bland de punkter som skolan ansvarar för kan nämnas36: 33Kungliga Tekniska Högskolan (2010b). 34Kungliga Tekniska Högskolan (2010d), s 2. De fem plattformarna är Energi, Informa- tions- och kommunikationsteknologi, Material, Medicinsk och biomedicinsk teknik, samt Transport. 36Kungliga Tekniska Högskolan (2010b). Forskarskolor, forskarutbildningsämnen och kurser Antagning, genomförande och examination i forskarutbild- ningen med kvalitet och arbetssätt utifrån vad högskoleför- ordning och KTH:s interna policy samt interna föreskrifter anger Utveckling av handledarkompetens, utbildning av handledare och pedagogisk utveckling av forskarutbildningen Forskningen och forskarutbildningen har traditionellt drivits under stor frihet och i delvis ganska olika former ute i organisationen. KTH är dock på väg att centralisera formerna för forskningsverk- samheten. De forskningsplattformar som nämns ovan kan ses som exempel på detta. Ett annat exempel är att all forskarutbildning vid KTH ska vara organiserad i doktorsprogram vid de olika skolorna. Det innebär en sammanhållen utbildnings- struktur med ett eller flera forskarutbildningsämnen där större hand- ledarkapacitet och finansieringsbas garanterar en långsiktigt robust utbildningsmiljö. Doktorsprogrammen kan involvera en eller flera skolor inom KTH och ger möjlighet till samverkan mellan utbild- ningsområden för ett bredare kursutbud och större perspektiv i avhandlingsarbetet. Det ger också doktoranderna möjlighet att ingå i en större studerandegrupp samt att delta i programgemensamma aktiviteter för bättre social samhörighet inom utbildningen37. KTH-skolorna har ett eget ansvar för flera administrativa upp- gifter. De har till exempel ett långtgående ansvar för den praktiska hanteringen av sin egen ekonomi och de upprättar egna bokslut. Skolorna har också en omfattande utbildningsadministration och svarar även för mycket personalhantering och infrastruktur38. Det finns en central universitetsförvaltning på KTH som för- utom att svara för frågor på också ska bistå skolorna genom att39 rådgivare och sakkunnig i skolornas myndighetsutövande och arbete 39www.kth.se/om/organisation/uf, läst . Ge administrativt stöd i övergripande frågor rörande t.ex. per- sonal, ekonomi, utbildning och infrastruktur rektors resursfördelare av ekonomiska resurser och infra- struktur till skolorna Arbetsfördelningen mellan universitetsförvaltningen och skolorna är given och skolorna betalar för den centrala nivån via täcknings- bidrag. Det täckningsbidrag respektive skola får betala baseras på lönesumman vid skolan. En indikation på administrationens omfattning vid de olika skolorna kan fås genom personalfördelningen enligt tabell 4 nedan. Tabell 4 Anställda i olika kategorier vid skolorna. Siffrorna avser hel- tidsekvivalenter. Med akademisk personal avses sådan personal som undervisar och/eller forskar, inklusive doktorander med anställning. Med TA-personal avses teknisk och administrativ personal. Mängden TA-personal är framräknad som differensen mellan totalsiffran och mängden akademisk personal Personal i olika kategorier () Källa: (2010d) samt uppgifter från KTH . Uppgifterna i tabellen om andelen TA-personal ger ingen fullvärdig bild av hur stor andel indirekta kostnader eller stödverksamhet en viss skola har. Personal som utför tekniskt eller administrativt arbete direkt åt ett eller flera forsknings-/undervisningsprojekt redovisas som TA-personal även om kostnaden i ekonomiskt hänseende inte betraktas som en administrativ kostnad40. Vid FHS är av personalen angiven som TA-personal. Denna siffra kan dock inte utan vidare jämföras med de siffror som anges i tabellen för KTH:s skolor eftersom dessa inte är helt själv- ständiga. Den centrala universitetsförvaltningen hanterar ju som beskrivits ovan vissa uppgifter åt skolorna, uppgifter vars hanter- ande ingår i FHS-siffran. genomfördes på rektors uppdrag en utvärdering av för- och nackdelar med den befintliga skolorganisationen41. Utvärderingen gjordes av ett externt konsultföretag under ledning av en styrgrupp vars medlemmar huvudsakligen kom från KTH. Primärt studerades ansvarsfördelning och beslutsstruktur för utbild- ning, forskning och administration.