sou · H0B34 · 2012-02-07 00:00:00 — Ingen av parterna har hört talas om frågor eller klagomål med anledning av att uppgifter om fackliga företrädare har publicerats i Platsbanken. Behandling av fackliga företrädares personuppgifter i Platsbanken Utredningen anser att det bör vara tillåtet för den offentliga arbetsförmedlingen att behandla uppgift som avslöjar fackligt medlemskap för arbetsgivares kontaktpersoner i samband med platsannonsering. Denna uppgift fyller en funktion vilken önskas av de fackliga organisationerna, företrädare för arbetsgivare har ingen invändning mot att uppgiften publiceras och det finns såvitt framkommit inte några särskilda invändningar mot publicering av denna uppgift. Förslag: Den offentliga arbetsförmedlingen får i samband med platsannonsering behandla och publicera uppgift som avslöjar medlemskap i fackförening för arbetsgivares kontaktperson som lämnat sitt samtycke till detta. Kan en facklig representant/förtroendevald på en arbetsplats själv anses ha offentliggjort sitt fackliga medlemskap genom att åtaga sig detta uppdrag? Förbudet mot att behandla känsliga personuppgifter gäller inte om behandlingen rör uppgifter som den registrerade har offentliggjort på ett tydligt sätt. Behandling av de offentliggjorda uppgifterna får då ske i alla de fall behandlingen över huvud taget är tillåten enligt 9 och 10 §§ personuppgiftslagen. För att en känslig personuppgift enligt 13 § personuppgiftslagen ska anses vara offentliggjord krävs en avsikt från den registrerade att offentliggöra den känsliga uppgiften. Utredningen om informationshantering och behandling av personuppgifter vid domstol (SOU 2001:100 s. 93 f.) gjorde bedömningen att de nämndemän i domstol som har nominerats av politiska partier får anses ha offentliggjort sin partitillhörighet eller vilja att företräda ett parti när de accepterat nomineringen, eftersom de utses genom val som förrättas av kommun- eller . Även tolkar som i tidningar eller på liknande sätt annonserat om sina tjänster med angivande av namn och språkkunskaper får anses ha offentliggjort de uppgifter om etniskt ursprung som därvid kan komma fram. Behandling av fackliga företrädares personuppgifter i Platsbanken Likaså gäller inte förbudet mot att behandla känsliga personuppgifter gentemot den som ställer upp i val som genomförs offentligt eller den som offentligt företräder ett politiskt parti.4 Utredningen om integritetsskydd i arbetslivet ansåg att förhållandena i arbetslivet bl.a. innebär att det kan vara tillåtet för en arbetsgivare att behandla en uppgift om medlemskap i fackförening om arbetstagaren såsom styrelseledamot e. dyl. har en sådan ställning i föreningen att han får anses ha offentliggjort uppgiften. Enbart ett deltagande i möten anordnade av en fackförening kan dock knappast uppfylla kraven på ett tydligt offentliggörande av medlemskapet.5 I uppdraget att vara facklig förtroendeman ingår bland annat att andra ska kunna komma i kontakt med en facklig representant på företaget, myndigheten eller organisationen. Det skulle därför kunna hävdas att den som åtagit sig ett sådant uppdrag därigenom också har ofentliggjort sitt fackliga medlemskap. Det är dock viktigt att en sådan person i så fall verkligen har åtagit sig uppdraget att vara representant för en facklig organisation hos arbetsgivaren. Det duger inte med en medlem i facket vilken som helst på arbetsplatsen för att denne ska anses vara facklig förtroendeman. Personen ska i så fall ha rollen som kontaktperson och representant för facket. De flesta av de tillfrågade organisationerna anser att uppdraget som facklig förtroendeman kan anses vara ett offentliggörande, särskilt inom staten, eftersom en facklig förtroendeman anmäls till arbetsgivaren och detta är en offentlig uppgift där. Enligt utredningens uppfattning är det dock tveksamt om det i personuppgiftslagens mening kan anses vara ett offentliggörande i av det fackliga medlemsskapet att någon tar på sig ett uppdrag som facklig företrädare på en arbetsplats. Enligt denna lagstiftning krävs som nämnts ovan att den registrerade själv har offentliggjort uppgifterna på ett tydligt sätt. 4Kommentaren till Personuppgiftslagen, , , tredje upplagan s. 236. 5SOU 2002:18 s. 306. Behandling av fackliga företrädares personuppgifter i Platsbanken Ska det krävas samtycke från facklig kontaktperson för att få behandla uppgiften i Platsbanken? Ett samtycke enligt personuppgiftslagen kan vara helt formlöst och fackliga företrädare vet att det ingår i deras roll att lämna upplysningar till arbetssökanden om arbetsplatsen och att ofta även finnas med i annonser i samband med rekrytering. Om arbetsgivaren ska ange en facklig representant i annonsen, något som facket i praktiken ofta begär, får det förutsättas att det sker en dialog mellan arbetsgivaren och den fackliga representanten innan annonseringen sker bl.a. om vem som ska anges som kontaktperson. Detta är nödvändigt om arbetstagarrepresentanten ska kunna lämna några upplysningar till de arbetssökande. Den facklige förtroendemannen har då också möjlighet att protestera om han eller hon inte vill stå med i annonsen. Denna nödvändiga dialog inför annonsering skulle kunna betraktas som en information från arbetsgivaren och ett samtycke till behandlingen från den facklige förtroendemannen. En sådan konstruktion leder inte till någon ökad administrativ börda för arbetsgivaren eftersom dialogen ändå av nödvändighet måste ske och då det inte finns något formkrav på ett samtycke. Det är dock fråga om känsliga personuppgifter som kräver ett uttryckligt samtycke från den registrerade för att få behandlas. Utredningen föreslår därför att arbetsgivaren på den blankett som fylls i inför annonseringen, får intyga att han eller hon har informerat den facklige kontaktpersonen och inhämtat samtycke till att uppgifterna behandlas i samband med platsannonseringen. Arbetsförmedlingen ska kunna förlita sig på att arbetsgivaren har samtycke från den aktuella kontaktpersonen. Förmedlingen har, liksom vid all felaktig behandling, ett ansvar för att ta bort uppgiften om det skulle visa sig att den är felaktig eller att något samtycke inte har inhämtats. Uppgiften får som vanligt inte heller behandlas längre än vad som är nödvändigt för det angivna ändamålet, att söka arbetskraft. 15Behandling av personuppgifter om brott m.m. hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 15.1Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens uppdrag Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ansvarar för tillsyn över arbetslöshetsförsäkringen, arbetslöshetskassorna och Arbetsförmedlingens handläggning av ärenden som har samband med arbetslöshetsförsäkringen. Bestämmelser om hur Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ska bedriva sin verksamhet finns bl.a. i förordningen (2007:906) med instruktion för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Inspektionen ska enligt 2 § förordningen granska Arbetsförmedlingens utbetalning av statsbidrag till arbetslöshetskassorna enligt 8 § förordningen (1997:836) om arbetslöshetskassor, handläggningen av och rutinerna för handläggning av ärenden hos Arbetsförmedlingen som påverkar rätten till arbetslöshetsersättning, samt handläggningen av och rutinerna för handläggning av ärenden hos Arbetsförmedlingen om återkallande av anvisningar till arbetsmarknadspolitiska program. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ska dessutom verka för att säkerställa att arbetslöshetsersättning endast betalas ut till dem som är berättigade till sådan ersättning samt följa utvecklingen på arbetslöshetsförsäkringens område och ta initiativ till de åtgärder Behandling av personuppgifter om brott m.m. hos Inspektionen som uppföljningen ger anledning till. De brister som Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen finner vid sin granskning ska påtalas för Arbetsförmedlingen. Hur Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ska utföra sitt granskningsuppdrag specificeras i regleringsbrev, men inspektionen kan även genomföra granskningar inom ramen för sitt uppdrag på eget initiativ. 15.2.1Sekretess hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Av 28 kap. 13 § OSL framgår att sekretess gäller i ärende om arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och i ärende om medlemsavgift för arbetslös medlem enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor för uppgift om enskilds personliga förhållanden om det kan antas att den enskildes eller någon närstående till denna lider men om uppgiften röjs. Av § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och 90 § (1997:239) om arbetslöshetskassor framgår att Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna är skyldiga att lämna uppgifter till I Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. När inspektionen erhåller sådana uppgifter överförs sekretessen från den överlämnande myndigheten i enlighet med 11 kap. 1 § OSL. Vid överföring av sekretess skiljer man mellan primär och sekundär sekretess.1 Om en tillsynsmyndighet omfattas av samma sekretessbestämmelser som den kontrollerade myndigheten gäller sekretess som en primär sekretessbestämmelse även hos tillsynsmyndigheten.2 Om däremot den sekretessbestämmelse som gäller hos den kontrollerande myndigheten inte gäller hos tillsynsmyndigheten, ska sekretessbestämmelsen på grund av bestämmelsen om överföring av sekretess i 11 kap. 1 § tillämpas som en sekundär sekretessbestämmelse hos tillsynsmyndigheten. En primär sekretessbestämmelse kan normalt tillämpas på en uppgift oavsett om myndigheten har fått uppgiften från en annan myndighet eller från en enskild. Så är emellertid inte fallet när samma sekretessbestämmelse tillämpas som en sekundär sekretessbestämmelse. Det följer av definitionen av begreppet bestämmelse 1Se 3 kap. 1 § OSL 2Se bl.a. prop. 1979/80:2 Del A s. 317 Behandling av personuppgifter om brott m.m. hos Inspektionen för om överföring av sekretess att den överförda sekretessen bara kan tillämpas på sådana uppgifter som den mottagande myndigheten har fått från den utlämnande myndigheten. Av detta skäl har det, när enskilda frekvent lämnar uppgifter direkt till en tillsynsmyndighet, i vissa fall införts en primär sekretessbestämmelse som tar sikte på tillsynsverksamheten hos den myndigheten.3 En sekundär sekretessbestämmelse som är tillämplig hos en tillsynsmyndighet på grund av 11 kap. 1 § OSL kan i vissa fall enligt 11 kap. 8 § samma lag bli utkonkurrerad av en sekretessbestämmelse som är primärt tillämplig hos tillsyns- eller revisionsmyndigheten. En sådan primär sekretessbestämmelse brukar normalt utformas efter en avvägning mellan sekretessintresset och intresset av insyn i den aktuella verksamheten. En primär sekretessbestämmelse har därför företräde framför en sekundär sekretessbestämmelse som blir tillämplig på grund av bestämmelserna om överföring av sekretess i 11 kap. OSL. Den primära sekretessbestämmelsen ska i ett sådant fall tillämpas oavsett om den ger ett starkare eller svagare sekretesskydd för en uppgift än den överförda sekretessen, under förutsättning att sekretessen gäller till skydd för samma intressen. Hos arbetslöshetskassorna omfattas uppgifter i ett ärende om arbetslöshetsförsäkring enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring av samma sekretess som hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, dvs. 28 kap. 13 § OSL, enligt lagens bilaga. Uppgifter som har lämnats från arbetslöshetskassorna till Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen omfattas således av primär sekretess hos inspektionen, i detta fall med ett rakt skaderekvisit. Uppgifter om enskilds personliga förhållanden omfattas hos Arbetsförmedlingen av sekretess enligt 28 kap. 11 § OSL. Enligt denna bestämmelse gäller sekretess om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men, så kallat omvänt skaderekvisit.4 Då dessa bestämmelser inte är primärt tillämpliga hos Inspektionen för Arbetslöshetsförsäkringen omfattas uppgifter som lämnats dit från Arbetsförmedlingen av sekundär sekretess med omvänt skaderekvisit. För de fall uppgiften rör enskilds förhållande i ett ärende om arbetslöshetsersättning kan dock den primära bestämmelsen i 28 kap. 13 § OSL med ett rakt skaderekvisit ta över. 3Offentlighets- och sekretesslagen, En kommentar, Lenberg, och , 4Se mer om sekretess hos Arbetsförmedlingen i avsnitt 9 Behandling av personuppgifter om brott m.m. hos Inspektionen 15.2.2Behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Behandlingen av personuppgifter hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen regleras i lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Lagen bygger på personuppgiftslagen (1998:204) och innehåller de särregler som har ansetts nödvändiga för inspektionens verksamhet. Lagen är tillämplig vid behandling av personuppgifter i sådan verksamhet vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen som gäller tillsyn, uppföljning, registrering av uppgifter om arbetslöshetskassor, utfärdande av intyg, framtagande av statistik samt rapportering av vissa uppgifter till Arbetsförmedlingen. Lagen kompletteras av förordningen (2008:936) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen får behandla personuppgifter enligt vissa i lagen angivna ändamål (4–5 §§). Ändamålsbestämmelserna tar i första hand sikte på behandling av personuppgifter i Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens tillsynsverksamhet (de s.k. primära ändamålen). Personuppgifter får enligt dessa bestämmelser behandlas för tillsyn över arbetslöshetskassorna och för uppföljning av arbetslöshetsförsäkringen. Vidare får personuppgifter behandlas för tillsyn över rutiner för och handläggning av ärenden hos Arbetsförmedlingen som påverkar arbetslöshetsförsäkringen eller för tillsyn över återkallande av anvisningar till arbetsmarknadspolitiska program. Personuppgifter får även behandlas för registrering av uppgifter enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor och som underlag för kontroll vid utfärdande av intyg. Därutöver omfattar Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens registerlag även bestämmelser om tillåten behandling för utlämnande av sådana personuppgifter till Arbetsförmedlingen som behövs inom förmedlingens verksamhet som underlag i uppföljnings-, analys- och utvärderingsarbete (de s.k. sekundära ändamålen). Med undantag för regleringen kring känsliga och ömtåliga personuppgifter lämnas varken i lagen eller förordningen någon närmare specificering av vilka typer av personuppgifter som får behandlas för vilket ändamål. Inom Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens verksamhet får det finnas en statistik- och tillsynsdatabas, definierad i 7 § (i inspektionens registerlag) som en samling uppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt för de ovan Behandling av personuppgifter om brott m.m. hos Inspektionen för Behandling som är tillåten enligt lagen får utföras även om den registrerade motsätter sig denna. Lagen innehåller även vissa särskilda restriktioner för användningen av sökbegrepp, samt regler om direktåtkomst till statistik- och tillsynsdatabasen och utlämnande på medium för automatiserad behandling. 15.2.3Särskilt om behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter Enligt 8 § får Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen behandla sådana känsliga personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen (1998:204) och sådana uppgifter som avses i 21 § samma lag, om uppgifterna lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av ett ärende. Det är dock enbart känsliga personuppgifter om etniskt ursprung och uppgifter som rör hälsa som får behandlas i statistik- och tillsynsdatabasen. I databasen får även behandlas ömtåliga uppgifter, dvs. uppgifter om sociala förhållanden samt omdömen, slutsatser eller andra värderande upplysningar om en enskild.5 Uppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott m.m. får överhuvudtaget inte behandlas i statistik- och tillsynsdatabasen. Denna typ av personuppgifter måste således hanteras manuellt, även om de lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. Huvudregeln är att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen inte får använda känsliga och ömtåliga personuppgifter eller uppgifter som avses i 21 § personuppgiftslagen som sökbegrepp. Lagen tillåter dock att vissa koder som avslöjar uppgifter som rör hälsa används som sökbegrepp för tillsyn, uppföljning, utvärdering och framställning av avidentifierad statistik.6 5 9–10 §§ lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 6 13 § lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Behandling av personuppgifter om brott m.m. hos Inspektionen 15.3En möjlighet för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen att behandla uppgifter om brott m.m. i statistik- och tillsynsdatabasen Förslag: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen får behandla personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden även i statistik- och tillsynsdatabasen under förutsättning att uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. Behandlingen begränsas till att avse uppgifter om brott enligt bidragsbrottslagen (2007:612) som avser ersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkringen. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen får använda kod för brott eller åtgärd mot brott enligt bidragsbrottslagen (2007:612) som sökbegrepp för tillsyn, uppföljning, utvärdering och framställning av avidentifierad statistik. 15.3.1Behandling av uppgifter om brott m.m. i statistik- och tillsynsdatabasen för uppföljning av bidragsbrott inom arbetslöshetsersättningen I budgetpropositionen för uttalade regeringen att myndigheter, arbetslöshetskassor och kommuner förutsätts fortsätta arbetet med att effektivisera systemens administration och kontroll, då det är angeläget att utbetalningar från välfärdssystemen sker i rätt tid, till rätt person och med rätt belopp. Arbetet med att bekämpa felaktiga utbetalningar, svartarbete och skattefusk ska fortsätta att integreras i berörda myndigheters löpande verksamhet och det förutsätts att åtgärder vidtas för att minska felaktiga utbetalningar och motverka bidragsbrott.7 Under utgiftsområdet för arbetsmarknad och arbetsliv betonar regeringen särskilt att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens arbete med att säkerställa riktiga utbetalningar och med att motverka bidragsbrott ska utvecklas ytterligare.8 För att fullgöra detta uppdrag behöver Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen systematiskt följa upp 2010/11:1 s. 2010/11:1, Utgiftsområde 14, s. 88 Behandling av personuppgifter om brott m.m. hos Inspektionen för eventuella felaktiga utbetalningar i arbetslöshetskassornas verksamhet, i vilken omfattning polisanmälan sker enligt lagen (2007:612) om bidragsbrott samt utfallet av dessa anmälningar, dvs. förundersökning, åtalsanmälan eller dom. Eftersom Inspektionen för Arbetslöshetsförsäkringen inte kan behandla uppgifter om brott m.m. i statistik- och tillsynsdatabasen måste framsökning av dessa anmälningar och uppföljningen av dem ske manuellt. En möjlighet att behandla personuppgifter om brott m.m. och att använda sådana uppgifter som sökbegrepp i en databas måste betraktas som ett intrång i de registrerades personliga integritet. Integritetsintrånget måste i sin tur vägas mot kravet på en effektiv och ändamålsenlig verksamhet hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Utredningen anser att nuvarande reglering försvårar inspektionens möjligheter att effektivt utveckla arbetet med att förhindra felaktiga utbetalningar och motverka bidragsbrott på ett sätt som inte kan anses motiverat. Utredningen anser att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen bör ges möjlighet att behandla uppgifter om brott m.m. i statistik- och tillsynsdatabasen. Eftersom uppgifterna är av integritetskänslig natur bör de behandlas på samma sätt som känsliga personuppgifter. Uppgifterna bör därför endast få behandlas i statistik- och tillsynsdatabasen om de har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. Genom att i förordning begränsa behandlingen till de uppgifter som avser bidragsbrott avseende ersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring minimeras det ingrepp behandlingen innebär för den enskildes integritet. För uppföljning är det dock inte tillräckligt att uppgifterna får behandlas i statistik- och tillsynsdatabasen. För att undvika en framsökning av dessa uppgifter behöver Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen kunna använda uppgifterna som sökbegrepp. En möjlighet att söka på känsliga eller ömtåliga uppgifter innebär utan tvivel betydande risker för otillbörliga intrång i enskilda personers integritet. Detta är anledningen till att det i myndigheternas särskilda registerlagar som regel har införts begränsningar av vilka sökvägar och sökbegrepp som får användas i myndigheternas system för automatiserad behandling. Vilka sökbegrepp som får användas hos en myndighet har också betydelse Behandling av personuppgifter om brott m.m. hos Inspektionen för frågan vad som är att anse som en allmän handling. För personregister följer av 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen att en myndighet, genom bestämmelser i lag, förordning eller särskilt beslut som grundar sig på lag, kan vara rättsligt förhindrad att använda vissa registeruppgifter som sökbegrepp. Konsekvensen av en sådan begränsning är att myndigheten inte får ta fram information genom att använda sådana sökvägar. En enskild person kan därmed inte heller få del av informationen. Genom en begränsning av sökbegreppen uppnås således ett ökat integritetsskydd. Vid bedömningen av vilka sökbegrepp som bör vara tillåtna måste en avvägning göras mellan intresset av effektivitet i en myndighets verksamhet och risken för integritetsintrång. Det är också viktigt att användningen av sökbegreppen knyts till vissa specifika ändamål som får anses motiverade av allmänna intressen av sådan dignitet att de får anses väga tyngre än skyddet för den personliga integriteten. Huvudregeln bör alltjämt vara att personuppgifter om brott m.m. inte ska få användas som sökbegrepp i statistik- och tillsynsdatabasen. En framsökning och uppföljning kräver omfattande arbetsinsatser och ger inte ett säkert resultat, vilket motverkar regeringens önskemål om en mer effektiv kontroll på detta område. Mot bakgrund av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens uppdrag att ansvara för arbetet mot bidragsbrott och att ändamålen med sökningen kan begränsas till att avse just tillsyn, uppföljning, utvärdering och framställning av avidentifierad statistik, får övervägande skäl tala för att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ska få använda uppgifter om bidragsbrott som sökbegrepp. Detta gäller dock under förutsättning att de sammanställningar som kan tas fram med stöd av bestämmelsen får ett tillräckligt sekretesskydd hos inspektionen. Utifrån att uppdraget om bidragsbrott enbart avser arbetslöshetsersättning, bör möjligheten till sökning begränsas till just denna ersättningstyp i förordning. Behandling av personuppgifter om brott m.m. hos Inspektionen för 15.3.2Inget behov av behandling av uppgifter om brott m.m. i statistik- och tillsynsdatabasen för granskning av Arbetsförmedlingens verksamhet Ett av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens främsta uppdrag är att utöva tillsyn över Arbetsförmedlingens handläggning av och rutiner för handläggning av ärenden som påverkar rätten till arbetslöshetsersättning och ärenden om återkallande av anvisningar till arbetsmarknadspolitiska program.9 Granskningen sker dels genom en generell kartläggning och granskning av Arbetsförmedlingens handläggningsrutiner och hur dessa säkerställer en efterlevnad av regelverket, dels genom granskning av handläggningen och tillämpningen av regelverk i enskilda ärenden.