sou · H0B380 · 2012-11-29 00:00:00 — Utredningens förslag om en utbildningsanställning innebär att arbetsgivaren och arbetstagaren ska träffa en överenskommelse om ett utbildningsinnehåll för att anställning ska vara tillåten. Denna överenskommelse ska framgå av en skriftlig utbildningsplan. Av denna ska utbildningens mål framgå, samt hur utbildningen ska genomföra och följas upp samt hur stor andel av den genomsnitt- liga arbetstiden som utbildningen beräknas omfatta under olika perioder av anställningen. Av planen ska även framgå vem eller vilka som är handledare. Genom att följa utbildningsplanen kommer arbetsgivaren ha ett stöd för att genomföra utbildningen. Arbetsgivare kommer att ha olika förutsättningar att tillsam- mans med arbetstagaren utforma utbildningsinnehållet. Utredning- ens bedömning är att det för att anställningsformen ska kunna til- lämpas behövs stöd för att utforma utbildningsinnehållet och full- följa utbildningsplanen. Sannolikt kommer flera former av stöd behövas och kunna lämnas från flera håll (se kapitel 5). Det är också viktigt med tillgång till stöd för dokumentation av lärandet. Av kapitel 3 framgår att arbetsmarknadens parter träffat kollektiv- avtal med anställningsformer som innehåller utbildning. Det är dels de kollektivavtal som reglerar traditionell lärlingsutbildning och färdigutbildning, dels de kollektivavtal som framförallt träffats med anställningar som kombineras med utbildning som är riktade till ungdomar. I kapitel 5 finns exempel på hur utbildningsinnehållet utformats för dessa anställningsformer. I de kollektivavtal som har färdigutbildning reglerad formuleras utbildningsinnehållet av parterna gemensamt i en yrkesnämnd. Ambition och aktivitetsgrad, liksom utbildningsinnehåll, varierar mellan branscher och inom olika yrkesområden. För de branscher som har utvecklat ett utbildningsinnehåll skulle en arbetsgivare sannolikt kunna få vägledning av yrkesnämn- den vid utformningen av en utbildning som motsvarar en del av den kollektivavtalade utbildningen, även om yrkesnämndernas verk- samhet inte ger individuellt stöd till arbetsgivare och utbildningsanställd. För de arbetsgivare som inte omfattas av kollektivavtal är det inte sannolikt att de i färdigutbildningsavtalen utformade utbild- ningsinnehållen i någon större utsträckning skulle kunna användas för att utforma en utbildningsplan. I vart fall kan det inte förväntas att en icke kollektivavtalsbunden arbetsgivare kan använda yrkes- nämndernas resurser. Även om yrkesnämnderna skulle kunna medverka till utform- ningen av utbildningsinnehållet så konstaterar utredningen att dessa inte finns i alla branscher och att aktivitetsgraden varierar. Inom t.ex. byggnadssektorn, måleri och VVS finns aktiva yrkes- nämnder med höga ambitioner. Inom industrin och vård- och omvårdnadssektorn är de inte lika aktiva. Det är intressant att notera att det bildas nya slags yrkesnämnder där de har saknats, t.ex. inom handeln. Handelns kompetensråd är ett exempel på en ny typ av yrkesnämnd. Yrkesnämnderna har stor betydelse när det gäller att bistå enskilda skolor med information om branschen, med att ta fram , kvalitetssäkra kurser och utbilda lärare och handle- dare i samband med de gymnasiala yrkesprogrammen. En del av de unga som har svårt att etablera sig på arbets- marknaden är arbetslösa och inskrivna hos Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har viss vana att bedöma arbetslösas utbild- ningsbehov, det är dock inte Arbetsförmedlingen som formulerar innehållet i en utbildningsplan. Arbetsförmedlingen kan inför en anställning av en arbetssö- kande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsför- måga, tillhandahålla en SIUS-konsulent, som ger ett särskilt stöd vid introduktion på en arbetsplats.33 SIUS-konsulenten samverkar med arbetsplatsen om uppläggning av introduktionen och svarar för att ge det individuella stödet till den arbetssökande enligt en introduktionsplan. Det kan ibland innebära att SIUS-konsulenten arbetar sida vid sida med den arbetssökande i de aktuella arbets- uppgifterna . Stödet trappas ned successivt under stöd- perioden för att helt upphöra när den arbetssökande självständigt kan utföra planerade uppgifter. Stöd genom en SIUS-konsulent förutsätts inte pågå än . Uppföljningsstöd lämnas från anställningens början. Totalt togs drygt 2 369 beslut om SIUS-stöd till unga 16–(vilket motsvarar av samtliga beslut).34 Utredningen konstaterar att Arbetsförmedlingen har kompe- tens och i sin verksamhet hanterar vissa moment som motsva- rar arbetsgivarens och arbetstagarens behov av stöd i samband med en utbildningsanställning. Bland annat medverkar Arbetsför- medlingen vid matchning mellan lediga platser och arbetssökande, genomför översiktlig kompetenskartläggning och bedömning av 33Vid /uppgick antalet SIUS-konsulenter till 626. Återrapportering Arbetsmarknadspolitiska program Årsrapport , sid. 115. 34Arbetsförmedlingens Återrapportering Arbetsmarknadspolitiska program Årsrapport , sid. 116. om den arbetssökande har behov av ytterligare kartläggning. Arbetsförmedlingen medverkar också till validering för att bedöma arbetstagarens kompetens samt coachar och hjälper till med bland annat sociala frågor.35 Däremot saknar Arbetsförmedlingen den pedagogiska kompentens som krävs för att utforma utbildnings- innehållet. I den kommunala vuxenutbildningen finns ett uttalat krav på indi- viduell utformning av en persons utbildningsbehov. Det finns inte något generellt krav på att utbildningsinnehållet ska likna det som återfinns i gymnasieskolan, även om mål och syfte i stort ska vara de samma. Inom den kommunala vuxenutbildningen bedrivs verksamhet som validering, upprättande av individuella studieplaner, uppfölj- ning, utfärdande av intyg för att dokumentera och synliggöra resultatet av arbetsplatsförlagt lärande (se kapitel 6). Utredningens bedömning är det finns goda förutsättningar för den kommunala vuxenutbildningen att inom ramen för den redan etablerade verksamheten ge ett kvalificerat och mångfacetterat stöd. Myndigheten för syftar till att säkerställa utbild- ningar inom branscher där det finns ett uttalat behov av arbets- kraft, vilket innebär att innehåll och inriktning på utbildningarna varierar beroende på arbetsmarknadens behov . Utbildningarna inom ska svara mot ett verkligt behov på arbetsmarknaden. Inom drivs utbild- ningarna av olika anordnare som måste ansöka om att få starta utbildning. Det är myndighetens uppgift att bedöma dessa ansök- ningar och besluta om vilka utbildningar som ska ingå i Yrkes- högskolan. Myndigheten utövar även tillsyn av utbildningarna och 35 I det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetsplatsintroduktion, hjälper arbetsför- medlare till med introduktionen upp . I första hand handlar intro- duktionsstödet om praktiska frågor samt språkliga, sociala och kulturella frågor. Program- met är avsett för arbetssökande med begränsad erfarenhet från svensk arbetsmarknad () som är väl motiverade och har förutsättningar att ta ett arbete direkt. stödjer utbildningsanordnarna i att utveckla och bedriva ett systematiskt kvalitetsarbete. I uppdrag ingår även att samordna och stödja en nationell struktur för validering. Myndigheten för har kompetens att stödja arbetsgivaren att utveckla och bedriva ett systematiskt kvalitets- arbete. Ett införande av utbildningsanställning kommer säkert att synlig- göra olika behov av stöd. Det kan således utvecklas nya stödfunk- tioner på marknaden som stöttar i olika delar, t.ex. vid utformning av en utbildningsplan eller för validering. Arbetsmarknadens parter tar ansvar för att yrkesutbildningarna håller hög kvalitet och medverkar bland annat i nationella och lokala programråd, kopplade till yrkesprogrammen i gymnasie- skolan. har bland annat gett ut en handledarguide.36 motiverar detta stöd med att det är viktigt att ge unga människor en positiv bild av arbetslivet och företagande, vilket är en viktig del i arbetet för att få ett företagsammare . I Handledarguiden finns konkreta tips och idéer. Handledarguiden tar sin utgångspunkt i högstadiets traditionella enveckors-prao, men kan också användas som underlag inför och under gymnasiets apl och/eller annan praktik.37 Företrädare för flera av arbetsmarknadens parter har också för utredningen uppgett att de är beredda att bidra till att utbild- ningsanställningen ska vara lätt att förstå och använda sig av. 8.16Den kommunala vuxenutbildningen ska kunna ge stöd i en utbildningsanställning Enligt kommittédirektivet ska utredningen lämna förslag på en ny anställningsform och där så är lämpligt är utredningen fri att lämna förslag även på andra typer av åtgärder. Tips och idéer för företagets arbete med praktik. 37Se även 5.5.4. Förslag: Den kommunala vuxenutbildningen ska lämna stöd i samband med en utbildningsanställning. För att ge förutsättningar för lärande på arbetsplatsen behöver utbildningsinnehållet i anställningen anpassas till den unge arbets- tagarens förutsättningar och intressen och till arbetsgivarens behov av kunskap och kompetens. Lärandet kan vara ett mer avancerat utvecklingslärande eller avgränsat till vissa arbetsuppgifter. Den kommunala vuxenutbildningen ska kunna tillhandahålla ett stöd för ett lärande på arbetsplatsen. Vuxenutbildningen rymmer såväl pedagogisk som social kompetens och arbetar med metoder för utbildningsplanering och dokumentation av kompe- tensutveckling som skulle utgöra viktiga inslag för att kvalitets- säkra utbildningsanställningen.38 En fördel med att ge vuxenutbildning möjlighet att medverka som stöd i en utbildningsanställning är att kommunerna ska tillhandahålla vuxenutbildning, och det kommer på så sätt finnas tillgång till en stödfunktion över hela landet.39 Förslag: Ett särskilt statsbidrag ska lämnas till kommuner som tar emot elev i samband med utbildningsanställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd. Alla har inte samma rätt till vuxenutbildning. Av 20 kap. 2 § skolla- gen (2011:800) framgår att de som fått minst utbildning ska prio- riteras. Avsikten är att ange vilka som ska prioriteras när resurserna är begränsade.40 Utredningen föreslår att ett särskilt statsbidrag ska lämnas när den kommunala vuxenutbildningen tar emot elev i sam- band med en utbildningsanställning enligt LAS. Statsbidraget lämnas för den aktuella målgruppen så att den kommunala vuxen- utbildningen kan anta just dessa elever till den utbildning de är i behov av, under förutsättning att de uppfyller behörighetskraven. 38Se kapitel 6. 3920 kap 3 § skollagen (2010:800). 2009/10:165 sid. 838–839. Liknande reglering återfinns i den befintliga satsningen Vuxlärling. Förslag: Urvalsbestämmelserna i 3 kap. 7 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning ska inte tillämpas. I 3 kap. 7 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning finns ytterligare bestämmelser om urval om samtliga behöriga sökande inte kan antas. Vid detta urval ska företräde ges till en sökande som har kort tidigare utbildning och som önskar fullfölja studier som den sökande har påbörjat enligt en upprättad individuell studieplan, eller till den som behöver utbildningen för att komplettera ett reducerat program eller för annan behörighetskomplettering, eller den som behöver utbildningen för pågående yrkesverksamhet eller planerat yrkesval. Utredningen föreslår att urvalsbestämmelserna i 3 kap. 7 § för- ordning (2011:1108) om vuxenutbildning inte ska tillämpas för vuxen- utbildning i samband med en utbildningsanställning enligt LAS. Förslag: Det ska inte finnas någon nedre åldersgräns för att delta i den kommunala vuxenutbildningen i samband med utbildnings- anställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd. I skollagen 20 kap. 20 § finns bestämmelser om behörighet till utbildning på gymnasial nivå.41 En vuxen är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå det år han eller hon fyller . Behörig är också den som är yngre än vad som anges i första 41 2 kap. 20 § skollagen. En vuxen är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå det år han eller hon fyller , om han eller hon 1. är bosatt i landet, 2. saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge, 3. har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, och 4. i övrigt uppfyller föreskrivna villkor. Behörig är också den som är yngre än vad som anges i första stycket, men har slutfört utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om behörighetsvillkor. Regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer får också meddela föreskrifter om att behörighet enligt första stycket ska inträda tidigare än vad som anges där. Första och andra styckena gäller inte intagna i kriminalvårdsanstalt. Av 24 kap. 10 § framgår att Kriminalvården ansvarar för deras utbildning. stycket, som har slutfört utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor. Utredningen föreslår inte någon nedre ålders- gräns för att kunna anställas med utbildningsanställning. Även yngre än den som är bör kunna tas emot till den kommunala vuxenutbildningen. Regeringen får föreskriva att behörighet ska inträda tidigare. Utredningen föreslår att regeringen meddelar att också den som är yngre och som är anställd med utbildningsan- ställning är behörig att tas emot om denne i övrigt uppfyller behö- righetsvillkoren. Övriga behörighetsvillkor i 20 kap. 20 § är bosättning i landet, avsaknad av sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge, förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen och att i övrigt föreskrivna villkor uppfylls. Dessa villkor bör uppställas även för den som har en utbildningsanställning. Förslag: Den kommunala vuxenutbildningen ska medverka till att ge eleverna utbildning för pågående yrkesverksamhet eller planerat yrkesval och en möjlighet att, under en handledares led- ning, få kunskaper inom yrkesområdet. De personer som kommer vända sig till den kommunala vuxenut- bildningen i samband med en utbildningsanställning kommer att behöva stöd för att formulera mål för och innehållet i lärandet på och i anslutning till arbetsplatsen. Utbildningen ska syfta till ökade kunskaper i anställningen och för planerat yrkesval. Handledning innebär ökade förutsättningar för ett strukturerat lärande. Förslag: Den kommunala vuxenutbildningen ska erbjuda en möjlighet till strukturerad bedömning, värdering och doku- mentation av en deltagares tidigare förvärvade kunskaper och kompetens, vägledning samt delta vid planeringen och genomfö- randet av utbildningen där elevens tidigare förvärvade kunskaper och kompetens tas till vara. Mål för lärandet ska fastställas gemensamt mellan den kommunala vuxenutbildningens företrä- dare, eleven och arbetsgivaren. För att tydliggöra behovet av validering och med hänsyn till elevens tidigare kunskap och kompetens förslår utredningen att statsbi- draget förutsätter att kommunen ska erbjuda strukturerad bedöm- ning, värdering och dokumentation samt ta tillvara elevens kunskap och kompetens vid planering och genomförande av utbildningen. I samband med planering av utbildningsinnehållet på arbetsplatsen ska mål för lärandet formuleras. Planeringen ska göras gemensamt mellan eleven, d.v.s. arbetstagaren, arbetsgivaren och företrädare för vuxenutbildningen och mynna ut i en individuell studieplan. 8.16.4Avtal mellan den kommunala vuxenutbildningen och arbetsgivaren Förslag: Den kommunala vuxenutbildningen ska se till att genom avtal med arbetsgivaren reglera sina och arbetsgivarens åtaganden i samband med utbildningsanställning. Den kommunala vuxenutbildningen och arbetsgivaren ska reglera åtagandena i samband med det arbetsplatsförlagda lärandet för att underlätta för vuxenutbildningen att låta eleven genomföra utbild- ning på eller i anslutning till en arbetsplats. Vuxenutbildningen behöver få tillgång till arbetsplatsen för att följa upp det lärande som sker där. Förslag: ska besluta om och betala ut bidraget till kommunen. ska också följa upp och utvär- dera hur statsbidraget använts. ska besluta om och betala ut bidraget. Förslag: Statsbidraget till den kommunala vuxenutbildningen lämnas för varje elev med per tolvmånaderspe- riod. För handledarutbildning lämnas högst per utbildningsanställd. Ett riktat statsbidrag för att täcka merkostnaderna inom den kom- munala vuxenutbildningen behövs. Statsbidrag enligt förordning (2010:2016) om statsbidrag för lärlingsutbildning för vuxna (Vux- lärling) lämnas med per person och årsplats. av detta anslag är vikta för arbetsplatsen, behåller kommunen. Anslaget för kommunens kostnader för en person i samband med en utbildningsanställning bör ligga på en lägre nivå, eftersom inslaget av skolförlagda studier kommer att vara av mindre omfattning. Med utgångpunkt i den ersättningsnivå som kommunerna erhåller för sina egna kostnader i satsningen inom ramen för Vuxlärling bedömer utredningen att ersättningen bör ligga på per deltagare och tolvmånadersperiod. Statsbidraget är en schablon men bedöms täcka hela kostnaden för en person i den kommunala vuxenutbildningen i samband med en utbildningsanställning. Det innebär att det ska täcka myndig- hetsutövning (bland annat mottagande och antagande samt utfär- dande av intyg), kartläggning, validering, information samt vägled- ning. Även upprättande av en individuell studieplan är täckt. Den kommunala vuxenutbildningens arbete sker tillsammans med arbetsgivaren. Detta innebär i praktiken att man delvis delar på denna insats. Allt annat lärande genomförs på arbetsplatsen genom arbetsgivarens försorg men med stöd av vuxenutbildningens företrädare för att intyg ska kunna utfärdas utifrån de bestäm- melser som gäller för den kommunala vuxenutbildningen. Erfarenheterna visar att handledare på arbetsplatserna ofta tar sina åtaganden på stort allvar, men att fler skulle behöva utveckla sin förmåga som handledare genom att få del av kortare utbild- ningar. Ett stöd om per utbildningsanställd ska lämnas för utbildningsinsatser av handledare. för handledarutbildning motsvarar det statsbidrag som lämnas i anslut- ning till Vuxlärling42. Stödet ska kommunerna rekvirera hos . Stödet för handledarutbildning ska användas för att kommunerna ska erbjuda de aktuella företagen utbildning om handledarrollen och handlarmetodik motsvarande minst en halv dag . Utredningen bedömer att utbildningen kan genomföras i anslutning till att motsvarande kurser genomförs för handledare 4216 § förordning (2010:2016) om statsbidrag för lärlingsutbildning för vuxna. Statsbidraget för handledarutbildning ska fördelas på grundval av antalet anlitade handledare . Varje handledare berättigar kommunen till statsbidrag med högst per tolvmånadersperiod. som är involverade i gymnasieskolans och den kommunala vuxen- utbildningens utbildningar. 8.17Ekonomiska incitament till arbetsgivaren Enligt kommittédirektivet ska utredningen lämna förslag på en ny anställningsform och där så är lämpligt är utredningen fri att lämna förslag även på andra typer av åtgärder. Förslag: Stöd lämnas till arbetsgivaren för varje utbildnings- anställd med per tolvmånadersperiod. Stödet inkluderar ersättning för handledarkostnader. Det är ett stort åtagande för en arbetsgivare att ta på sig ett utbild- ningsansvar inom ramen för en anställning. Utredningen föreslår att ett stöd motsvarande per utbildningsanställd och 12-månadersperiod ska lämnas till de företag som anställer. Utgångspunkten för beloppets storlek har varit de som lämnas till arbetsplatsen vid Vuxlärling. I en anställning kan den utbildningsanställde förväntas tillföra ett större ekonomiskt mervärde än en Vuxlärling, som inte är anställd. Beloppet är en schablon och är inte beräknad utifrån en bedömning av vad åtagandet kan kosta. Motivet för stödet till arbetsgivaren är att utbildningsanställning ställer höga krav på att företagen ska avsätta tid och personal- resurser till att planera, stödja och dokumentera den utbildnings- anställdes lärande. En eller flera handledare måste alltid vara tillgängliga för den utbildningsanställde. Stödet kompenserar till viss del även för den risk arbetsgivaren tar att arbetstagaren efter mottagen utbildning anställs hos annan arbetsgivare. Det finns inte någon självklar myndighet som kan hantera ett ekonomiskt incitament till arbetsgivaren. Arbetsförmedlingen skulle kunna vara ett alternativ. Lönebidrag och särskilt anställ- ningsstöd betalas ut av Arbetsförmedlingen till arbetsgivare och Arbetsförmedlingen beslutar också om stöd för nystartsjobb som tillgodoförs arbetsgivaren genom kreditering på dennes skatte- konto. Målgruppen för utbildningsanställning är dock inte arbetslösa. Det ekonomiska incitamentet till arbetsgivaren motiveras av att kravet på utbildning innebär ett åtagande utöver vad som gäller i är den myndighet som hanterar stöd i anslutning till arbetsplatsförlagt lärande, bl.a. gymnasial lärlingsutbildning. är dock inte normalt utbetalare till arbetsgivare. För att göra det så enkelt som möjligt, inte minst för mindre företag, skulle ett annat alternativ vara att låta stödet administreras via skattesystemet. Det är inte så många arbetsgivare som kommer i kontakt med vare sig eller Arbetsförmedlingen, men alla har kontakt med . Utredningen föreslår ett fast belopp som stöd oavsett kostnader för utbildningsanställningen. Stödet skiljer sig därför från sådana stöd som grundas på lönekostnad eller sociala avgifter. Stödet förutsätter inte att utbildningen består av särskilda moment eller att den håller viss kvalitet. Det är tillräckligt att en person anställts med utbildningsanställning. Av Arbetsför- medlingen, och är det endast Skatte- verket som har direkt kontroll över om en anställning ingåtts. Med anledning av att stödet ska utgå med ett bestämt belopp och att motivet för stödet är anställningens utbildningsinnehåll föreslår utredningen att ska fatta beslut om stödet. Delar av arbetsmarknaden omfattas av kollektivavtal som utesluter tillämpningen av LAS regler. Det finns dock kollektiv- avtal med bestämmelser om anställningar särskilt för unga, med utbildningsinnehåll, som kan tillämpas vid sidan om LAS bestäm- melser. Utredningens förslag om utbildningsanställning och sådana kollektivavtal kan således komma att överlappa varandra. Jämfört med de kollektivavtal som har slutits med anställ- ningsformer med utbildningsinnehåll ställer utbildningsanställ- ningen betydligt högre krav på former för och kvalitetssäkring av lärandet på arbetsplatsen, vilket motiverar ett särskilt stöd. Enligt utredningens bedömning kan en konsekvens av att tillhandahålla ett stöd endast till de arbetsgivare som anställer med utbild- ningsanställning enligt LAS leda till fördelar för de arbetsgivare som inte omfattas av kollektivavtal. Utredningens uppdrag får dock anses begränsat till att föreslå stöd endast i anslutning till den föreslagna anställningsformen. Bedömning: politisk utvärdering (IFAU) bör ges i uppdrag att följa upp och utvärdera den nya anställningsformen utbildningsanställning, stödet från den kommunala vuxenutbildningen och ekonomiska incitament till arbetsgivaren. utvärdering (IFAU) bör ges i uppdrag att följa upp och utvärdera den nya anställningsformen, utbildningsanställning. Detta bör ske senast efter att anställningsformen etablerats, det vill säga senast . Uppföljningen och utvärderingen bör ha flera syften. För det första bör det handla om att värdera anställnings- formens genomslag och kvantitativa omfattning. Vilka faktorer påverkar arbetsgivares intresse av att anställa unga inom ramen för en utbildningsanställning? Finns det skillnader mellan små och stora företag samt mellan privata och offentliga verksamheter? Vilken betydelse har det ekonomiska stödet till arbetsgivaren haft? Är det ekonomiska stödets storlek lämpligt? Finns det risk för missbruk? För det andra bör utvärderingen beröra utfallet av utbildnings- delen i anställningen.