sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — Dagens lagstadgade flytträttsregler utgår således från den all- männa principen att rätt till återköp får medges om försäkringens beskaffenhet gör det möjligt. Återköp kan i första hand tillåtas när det är säkert att försäkringsfallet förr eller senare kommer att inträffa. Rätten uppstår också mer allmänt om återköp är möjligt av försäkringstekniska skäl. Sannolikheten för att utbetalning sker kan, beroende på för- säkringsform, påverkas dels av den försäkrades hälsa, dels av huru- vida den försäkrade valt att ha efterlevandeskydd. I det senare fallet är det även beroende av om insatta förmånstagare finns i livet om ett dödsfall sker innan pensionen är slututbetald. Enligt skattelag- stiftningen är det nämligen endast inom en snäv familjekrets som förmånstagare vid dödsfall kan utses till en pensionsförsäkring (se 58 kap. 13 § IL). Detta innebär exempelvis att det förekommer att försäkringsföretag i normalfallet inte medger flytt av en livränte- försäkring, där det finns risk för att utbetalningarna aldrig påbörjas alternativt inte hinner slutföras innan tillgodohavandet har för- brukats, på grund av den försäkrades eller medförsäkrades dödsfall. För en sammansatt livförsäkring eller en livförsäkring som omfattas av återbetalningsskydd tillåts däremot återköp och flytt av pensionskapitalet. En sådan består av såväl en livsfallsförsäkring som en dödsfallsförsäkring, och det är därmed mer sannolikt att utbetalning kommer att ske, antingen till den försäkrade eller till insatta förmånstagare vid dödsfall.14 Det finns ett konsumentintresse av att försäkringstekniska skäl inte ska hindra rätten att flytta sitt pensionskapital. För att säker- ställa att en flytt av pensionskapital för försäkringar där utbetalning inte med säkerhet kommer att ske, inte påverkar försäkrings- företagets ekonomiska ställning eller är till nackdel för kvarvarande försäkringstagare, krävs emellertid att försäkringsföretagen vid 14 Skulle den försäkrades efterlevande inte vara vid liv, kan – som nämnts – dock även en sådan försäkring innebära att utbetalning inte sker. Flytträtt – överväganden och förslag beräkning av flyttvärdet tar hänsyn till sannolikheten för att utbetalning sker. Försäkringsföretagen måste hantera liknade problem vid andra typer av ändringar av en försäkring. Det kan t.ex. gälla vid ändring av utbetalningsperioden för att kunna ta ut sin pensionsförsäkring , eller en ändring till ett mer omfattande efterlevandeskydd. Det finns olika metoder för att hantera de intressekonflikter och risk för moturval som sådana ändringar eller begäran om flytt kan medföra. Man kan bedöma sannolikheten för utbetalning genom en hälsoprövning eller justera värdet på pensionskapitalet genom en avräkning för de arvsvinster som man enligt det ursprungliga avtalet hade rätt till. Dessa metoder är sätt att ta hänsyn till både den flyttande kundens och de kvarvarande kundernas intressen. Det finns svårigheter att bedöma den försäkrades hälsotillstånd och sannolikheten för utbetalning. Försäkringsföretag är emellertid specialiserade för att göra den sortens bedömningar. Ett större problem vid bedömningar inför en flytt, till skillnad från andra ändringar när den försäkrade stannar kvar i samma företag, är att företaget i efterhand inte har möjlighet att kontrollera om den flyttande kunden har lämnat sanningsenliga uppgifter. Om det vid en efterkontroll framkommer att utbetalningar har medgetts på fel grunder kan det föreligga en rätt för företaget att återkräva eller justera utbetalda belopp. Om den försäkrade väljer att undanhålla relevant information för att på så sätt säkerställa att han eller hon får med sig en så stor andel av försäkringens värde som möjligt vid en flytt kan detta påverka det övriga försäkringstagarkollektivet genom att den flyttande kunden flyttar med sig sparande som i annat fall hade tillfallit övriga försäkringstagare i form av arvs- vinster. Svårigheten att följa upp flyttande kunders hälsoutveckling, då man inte längre har kännedom om vad som inträffar avseende den nytecknade försäkringen i ett annat bolag, innebär en risk att kunder som undanhåller relevant information om deras försämrade hälsa tillåts att flytta medan sjuka och ärliga kunder, av hänsyn till övriga försäkringstagarkollektivet, inte medges flytt. Detta är ett svårt etiskt dilemma för försäkringsföretagen (se närmare om detta i avsnitt 8.3.1). Det är emellertid viktigt att påpeka att det moturvalsproblem som kan uppkomma i sådana lägen även finns med nu gällande regler. Även nu kan en försäkrad som undanhåller relevant information om sin hälsa få flytta sin försäkring trots att han eller Flytträtt – överväganden och förslag hon skulle ha nekats flytt i det fall att försäkringsföretaget hade haft tillgång till all relevant information. För att minska risken för att kvarvarande försäkringstagare drabbas skulle en sådan regel behöva tillämpas med försiktighet. När företaget har gjort en bedömning av den flyttandes hälsa återstår att bedöma om det finns skäl för att göra en avräkning för att kompensera för arvs- vinster. Om sannolikheten för ett för tidigt dödsfall är ringa och det finns andra omständigheter, till exempel att pensionskapitalet som är tänkt att flyttas är mycket litet, kan företaget avstå från att göra en avräkning för arvsvinster. Om man i stället bedömer att risken för ett nära förestående dödsfall är mycket sannolikt kan det finnas skäl att inte medge flytt med hänsyn till kvarvarande för- säkringstagares intresse. Att i det fallet i stället göra en avräkning för arvsvinster skulle betyda att man skulle få sätta ned flyttvärdet till noll. Om det däremot bedöms att det finns en viss risk att utbetalning inte är sannolik kan en avräkning göras. Det kan även förekomma andra varianter för att hantera arvs- vinster till exempel att företag gör en schabloniserad avräkning för arvsvinster utan att någon hälsoprövning görs. En sådan avräkning kan vara beräknad utifrån ett kollektivt perspektiv, på ett liknande sätt som när arvsvinsters påverkan på garanterade belopp beräknas vid en försäkrings tecknande. En sådan avräkning behöver alltså inte på samma sätt vara beroende av att man kan bedöma den för- säkrades hälsotillstånd. Inom kollektivavtalad flytträtt förekommer att man inte beaktar hälsotillstånd och arvsvinster vid flytt, vilket hänger samman med att man inte heller kräver hälsoprövning vid tecknande eller vissa ändringar av sådana tjänstepensionsför- säkringar. Oavsett hur företagen har valt att hantera arvsvinster vid olika typer av ändringar bör det framgå av försäkringsvillkoren. Vi återkommer i avsnittet om förslag till hur sannolikhetsbedöm- ningen skulle kunna göras och vad en försiktighetsprincip skulle innebära. I det sammanhanget görs även en bedömning av huruvida nuvarande, begränsande regel om försäkringens art bör kvarstå. Dagens civilrättsliga lagstiftning gör det möjligt för försäkrings- tagaren att, om detta medges enligt försäkringsavtalet, avbryta sparandet i en livförsäkring med sparmoment och fortsätta för- säkringen som ren riskförsäkring (se 11 kap. 6 § första stycket Flytträtt – överväganden och förslag Detta innebär att möjligheten finns för försäkringstagaren att begära återköp av försäkringen (givet att försäkringens art medger detta) men begära att få behålla riskför- säkringen.15 Denna rätt har motiverats med att försäkringstagaren kan ha ett starkt intresse av att få fortsätta försäkringen som ren riskförsäkring – det är tänkbart att hans eller hennes hälsotillstånd har försämrats så att han eller hon inte kommer att kunna köpa någon ny försäkring alls, eller bara mot betydligt högre premie . Sammanfattningsvis konstateras att utan en möjlighet till fortsatt riskförsäkring skulle ett återköp kunna visa sig vara så oförmånligt, att rätten till detta skulle framstå som värdelös. Det ansågs därför angeläget att i lagen tillförsäkra försäkringstagaren en sådan rätt och ge försäkringsföretaget en skyldighet att upplysa försäkringstagaren om möjligheten till fortsatt försäkring. Sam- tidigt betonades att denna rätt inte får innebära ett ökat riskansvar för försäkringsgivaren utan rätt till ny hälsoprövning. Bestäm- melsen gjordes dispositiv med motiveringen att det utvecklats en rad försäkringstyper – bl.a. fondförsäkring – där en rätt till fortsatt försäkring kan vålla betydande tekniska problem. I det fall att en rätt att behålla riskförsäkringen finns enligt försäkringsavtalet ansågs att försäkringsföretaget skulle vara skyldigt att informera försäkringstagaren om detta i samband med återköpet (se Ds 1993:39 s. 306, jfr. SOU 1986:56 s. 546 f. och prop. 2003/04:150 s. 257). som det ur ett konsumentskyddsperspektiv kan finnas skäl att möjliggöra för försäkringstagaren att behålla riskför- säkringen i samband med en flytt finns det ett behov av att analysera frågan ur ett vidare perspektiv. Detta gäller särskilt då utredningens uppdrag är att ge förslag om retroaktiv lagstiftning. Det är först och främst viktigt att betona att även om konsument- skyddsvärdet av flytträtt är stort, kan detta inte motivera orimligt långtgående krav på försäkringsföretagen, vilket också i vissa fall skulle kunna innebära oönskade effekter på övriga försäkrings- tagare i kollektivet. Hänsyn måste tas till försäkringstagarnas behov som kraven på försäkringsföretagen ska vara skäliga. 15 Det framgår inte av ordalydelsen i bestämmelsen om regeln även omfattar flyttsituationer. Då rätten att fortsätta en försäkring som ren riskförsäkring är relevant även vid en flytt är det av vikt att analysera frågan också i ett sådant sammanhang. Flytträtt – överväganden och förslag Riskförsäkring i form av efterlevandepension16 och premie- befrielse17 kan ingå i en så kallad sammansatt pensionsförsäkring. Det har också utvecklats så kallade pensionsplaner18, både inom privat pension och tjänstepension, som kännetecknas av en val- frihet att kombinera risk- och sparmoment. Här kan förutom ovan nämnda riskmoment även sjukförsäkring19 ingå. Vid bedömningen av om det ska finnas rätt att få behålla risk- momentet vid flytt av en sammansatt försäkring anser vi att man bör utgå från det som gäller vid tecknandet av försäkringen och vilken rätt den försäkrade har vid andra typer av ändringar av för- säkringen. Detta innebär att utgångspunkten bör vara att om försäkringstagaren vid tecknandet av försäkringen kunde välja att teckna riskmoment separat, bör denna rätt även gälla vid en flytt. På samma sätt bör gälla att om försäkringstagaren vid ändring av försäkringen har rätt att behålla riskmomentet bör denna rätt gälla även vid flytt. 16Efterlevandepensionen innebär att den försäkrades efterlevande, om den försäkrade skulle avlida innan sparförsäkringen betalats ut, erhåller en i villkoren fastställd utbetalning . 17Vid premiebefrielse tar försäkringsföretaget, efter en viss karenstid, över ansvaret för premieinbetalningen, om den försäkrade inte kan arbeta på grund av långvarig sjukdom eller olycksfall. 18En civilrättslig definition av begreppet allmän pensionsplan ges i 4 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. (tryggandelagen). Med allmän pensionsplan avses enligt den lagen sådana allmänna grunder för pensionering av arbetstagare eller arbetstagares efterlevande som innehåller regler om tryggande av arbetsgivarens utfästelse genom kredit- försäkring, avsättning till pensionsstiftelse i enlighet med tryggandelagen eller annan lik- värdig anordning och som på arbetstagarsidan är godkända av organisation vilken enligt MBL är att anse såsom central arbetstagarorganisation. Exempel på en allmän pensionsplan är ITP-planen. I 58 kap. 20 § IL anges vidare att det med allmän pensionsplan också avses: -pensionsutfästelser som ryms inom vad som enligt en allmän pensionsplan är sedvanligt inom branschen för arbetstagare med motsvarande uppgifter, dock när det gäller utfästelser som tryggas genom avsättning i balansräkningen bara i förening med kredit- försäkring, -pensionsutfästelser för vilka det har tecknats eller statlig borgen eller liknande garanti, och -pensionsutfästelser i enlighet med pensionsavtal som har godkänts på arbetstagarsidan av sådan organisation som enligt MBL anses som central arbetstagarorganisation. 19 Sjukförsäkringen innebär att försäkringsföretaget, efter en viss karenstid, ersätter den för- säkrade för inkomstbortfall vid sjukdom eller skada. Sjukförsäkringar erbjuds främst som tillägg till tjänstepensionsförsäkringar – såväl individuella som kollektivavtalsgrundade – inom ramen för de tjänstepensionsplaner som tas fram på respektive avtalsområde. Flytträtt – överväganden och förslag När det gäller premiebefrielseförsäkring är denna sammanlänkad med sparmomentet på ett sätt som gör det svårt att separera de båda försäkringsmomenten. Orsaken är att riskmomentet i detta fall syftar till att försäkringsföretaget ska ta över premieinbetal- ningen till sparmomentet i det fall att den försäkrade blir långvarigt sjuk eller råkar ut för ett olycksfall. Svårigheterna finns i vart fall om inte särskilda anpassningar har gjorts för att möjliggöra en upp- delning av försäkringsmomenten. Inom tjänstepensionsområdet, både kollektivavtalsgrundade såväl som individuella tjänste- pensionsförsäkringar, förekommer att man upphandlar sådana anpassade lösningar där premiebefrielseförsäkringen är separerad från sparmomentet. Detta är t.ex. fallet inom ITP-försäkringen. Det är dock viktigt att poängtera att nuvarande bestämmelse om möjligheten att behålla riskmomentet endast omfattar individuell personförsäkring. Som tidigare fastställts innebär en flytträtt att försäkringstag- aren ska ha rätten att flytta värdet av en försäkring, men däremot inte rätten att flytta försäkringsavtalet i sig. Då värdet av försäk- ringen i princip hör samman med sparmomentet i en sammansatt försäkring och inte riskmomentet kan det ifrågasättas huruvida frågan om att behålla eller flytta ett riskmoment verkligen hör sam- man med frågan om flytträtt.20 Att sammansatta försäkringar av sin natur kan vara svåra att dela upp, bidrar också till att det kan ifrågasättas huruvida en rätt för försäkringstagaren att behålla riskmomentet, om än dispositiv, ska finnas angiven i lag. Enligt vår mening är en rimlig utgångspunkt att en försäkringstagare vid en flytt av pensionskapitalet ska ha rätt att behålla riskmoment hos den ursprungliga försäkringsgivaren om det också är möjligt att teckna detta separat. Som påpekats ovan ska rätten att behålla riskmoment vid olika typer av ändringar – eller rätt till så kallad fortsättningsförsäkring – dock inte kopplas samman med flytträtten utan detta är en avtalsfråga som avtalspart- erna ska hantera i samband med tecknandet av försäkringen. Att möjligheten att separera sparmomentet och riskmomentet i en sammansatt försäkring inte bör ses som en fråga inom ramen för flytträtt innebär att det kan ifrågasättas om det finns ett behov av en bestämmelse i likhet med den som finns . Det bör dock påpekas att försäkringsföretaget, även utan en sådan regel, kan ge 20 Det enda värdet som kan ges till ett riskmoment är värdet av arvsvinster. Flytträtt – överväganden och förslag en försäkringstagare möjligheten att behålla riskförsäkringen i sam- band med en flytt. Detta är dock, som betonas ovan, en avtalsfråga som ska hanteras i samband med tecknandet av försäkringen. Vi återkommer i avsnittet 9.6 med en bedömning av frågan ur ett flytträttsperspektiv. 9.5.5Andra faktorer att ta hänsyn till avseende flytträttens omfattning Det finns andra faktorer än de som är direkt kopplade till för- säkringens art som också behöver tas hänsyn till avseende flytt- rättens omfattning. Detta gäller exempelvis frågan om rätten till flytt av värdet av en försäkring ska gälla även för försäkringar som är under utbetalning. Vidare finns ett behov av att analysera frågan om när det är fråga om en flytt av värdet av en försäkring till en annan försäkring inom ett och samma försäkringsföretag eller en koncern ska definieras som flytt i enlighet med det förslag på definition som läggs fram nedan (se avsnitt 9.8.1). I det samman- hanget behöver hänsyn också tas till frågan om byte av förvalt- ningsform, från exempelvis ett sparmoment med fondförvaltning till ett sparmoment med traditionell förvaltning inom samma för- säkringsavtal, som kan göras om försäkringsavtalet medger detta, samt var gränsdragningen går mellan ett sådant byte och regelrätt flytt. Nedan beskrivs hur ovanstående faktorer hanteras i nu gällande flytträttsregler och vilka skäl det kan finnas för att se över reglerna i dessa avseenden. Flytt av försäkring under utbetalning gällande bestämmelser om flytträtt reglerar inte specifikt huru- vida flytt under utbetalning är tillåtet eller inte. I de civilrättsliga reglerna anges dock att en försäkringstagare när som helst ska få säga upp en försäkring att upphöra eller vid viss fram- tida tidpunkt. I samband med uppsägningen har försäkringstagaren rätt att få försäkringen återköpt av försäkringsföretaget och dess värde överfört till en annan försäkring. Som tidigare framgått ska detta gälla om inte annat följer av försäkringens art och i den mån rätt till överföring inte saknas enligt IL. Flytträtt – överväganden och förslag Varken i den skatterättsliga flyttregeln eller i dess förarbeten finns något explicit uttalat om möjligheten till flytt under utbetal- ningsperioden. Frågan har såvitt känt inte prövats i domstol i högre instans. Det finns dock ett antal aspekter som på olika sätt påverkar hur man bör tolka den skatterättsliga flytträttsregeln i detta avse- ende. Det bör först och främst lyftas fram att det finns skatterättsliga regler som ställer särskilda villkor beträffande utbetalning av ålderspension. Detta gäller reglerna i 58 kap. 10 och 11 §§ IL som ställer krav på att en sådan försäkring ska betalas ut under och tidigast när den försäkrade har uppnått ålder.21 Pensionen ska betalas ut med samma belopp vid varje utbetalningstillfälle eller med stigande belopp. Denna regel har tillkommit med hänsyn till syftet med pension, dvs. att säkerställa en löpande inkomst åt den pensionerade (se prop. 1975/76:31).22 Kravet på att beloppet vid varje utbetalnings- tillfälle ska vara antingen det- samma eller stigande berör endast efter att utbetalningarna påbörjats. Bestämmelsen innebär att pensionsut- betalningarna ska pågå och att de inte kan avbrytas . Om pensionsförsäkringen avser en temporär pension som ska betalas ut , dvs. att den första femårsperioden också är den sista, ska betalas ut . Dessa bestämmelser påverkar således hur en eventuell flytt ska vara utformad för att den ska tillåtas. Det är relativt ovanligt med flytt av pensionskapital . Det kan dels bero på att den försäkrade innan utbetalning påbörjas har att ta ställning till om utbetalningen ska fullgöras enligt det gällande avtalet eller om det finns anledning att göra omdisponeringar som att skjuta upp pensionen, ändra utbetalningstid eller liknande. Då kan även frågan om flytt aktuali- seras, vilket innebär att behovet av att flytta kapitalet normalt kan hanteras innan utbetalningsperioden påbörjas. Den låga flytt- frekvensen kan också påverkas av att 21 Om utbetalningarna ska upphöra räcker det dock med att pensionen betalas ut under . 22 Kravet på att pensionen ska betalas ut med samma belopp vid varje utbetalningstillfälle eller med stigande belopp gäller även efterlevandepension. Vissa undantag till denna regel finns dock uppställda (se 58 kap. 14§ IL). Flytträtt – överväganden och förslag marknadens aktörer, som utredningen uppfattar det, ser svårigheter med att agera utifrån nuvarande regelverk. Således varken hindrar eller möjliggör nuvarande flyttregler i skatterätten att värdet i en försäkring under pågående utbetalning överförs till en nytecknad försäkring. Det går därmed inte att uti- från dessa göra en bedömning av vilka krav som ska vara uppfyllda för att en sådan flytt ska vara tillåten. Det är dock rimligt att anta att, oavsett om en försäkring överförs under premieinbetalnings- perioden eller , ska den försäkring till vilket värdet av försäkringen överförs uppfylla de kvalitativa krav som ställs på en pensionsförsäkring i skatterätten, dvs. bestäm- melserna i 58 kap. 4, 6 och 8–16 b §§ IL. Även den nya försäkringen måste således uppfylla de utbetal- ningsvillkor som finns uppställda i lagen och som beskrivits ovan. Detta innebär att en flytt av en försäkring under utbetalnings- perioden får till följd att en ny femårsperiod måste starta efter flytten, oavsett hur länge den avslutade försäkringen har varit under utbetalning. Den minsta totala utbetalningsperioden som krävs enligt lagstiftningen förlängs således. Förlängningens omfatt- ning är beroende av när som flytten sker. Något som talar emot detta synsätt är de uttalanden som har gjorts i förarbetena till flyttreglerna och där det sägs att en över- föring som inte är att se som ett återköp kännetecknas av att det nya försäkringsavtalet kan ses som en direkt fortsättning av det gamla avtalet. Om en sådan kontinuitetsprincip ska tillämpas även vid en flytt av en försäkring under utbetalning kan det hävdas att en flytt inte ska vara likvärdigt med att utbetalningarna för den avslut- ade försäkringen avbryts utan att de i stället överförs till den nya försäkringen. Den tid under vilket utbetalning skett i den avslutade försäkring skulle således kunna räknas av. Det är rimligt att anta att för att den nya försäkringen ska ses som en fortsättning av det gamla avtalet måste utbetalning fortsätta som om överföringen inte hade skett. Det bör därmed utifrån detta synsätt inte vara möjligt för försäkringstagaren att begära att utbetalning upphör efter att flytten genomförts, för att därefter starta igen vid en senare tid- punkt. Ovanstående resonemang kan också sägas ligga i linje med det tankesätt som Regeringsrätten (numera Högsta förvaltnings- domstolen) gav uttryck för i rättsfallet RÅ 2010 ref. 18 avseende hur kravet ska tolkas på att ett återköp endast ska medges om för en försäkring inte har betalats under de senaste tio Flytträtt – överväganden och förslag åren.23 Även om en pensionsförsäkring i princip inte får återköpas förutom i de särskilda fall som ställs upp i 58 kap. 18 § IL och fallet som hänvisas till rör någonting annat än just flytt av en försäkring under utbetalning tangerar fallet frågan om hur en sådan flytt ska hanteras. Regeringsrätten hänvisade i sin dom till uttalandena i för- arbetena till flytträttsbestämmelserna i där det sägs att om försäkringstagaren uppfyller kraven på ett långsiktigt sparande genom den gamla försäkringen bör inte redan erhållna skatte- förmåner förloras då behållningen förs över till motsvarande lång- siktiga sparande hos ett annat försäkringsbolag. Ur skattesynpunkt torde de olika försäkringarna vid en överföring kunna betraktas som samma avtal. Det bör dock poängteras att om samma resonemang ska kunna tillämpas avseende flytt under utbetalning från en pensionsförsäkring till en nytecknad sådan – och därmed hur den femårsperiod som lagen kräver ska beräknas i samband med denna – förutsätter det ändringar av gällande regler. Varje för- säkring måste nämligen enligt nu gällande regler uppfylla de kvalitativa krav som ställs på en pensionsförsäkring i skatterätten. Flytt av försäkring inom samma försäkringsföretag Dagens flytträttsregler gör ingen åtskillnad mellan flytt till ett avtal hos ett annat försäkringsföretag och flytt inom ett och samma för- säkringsföretag eller en och samma grupp av företag. I förarbetena till den skatterättsliga flytträttsregeln förtydligas till och med att 23 Målet som hänvisas till avser en ansökan till om att få medgivande att åter- köpa en pensionsförsäkring till vilken inga hade betalats in och vars värde understeg ett prisbasbelopp. Försäkringen hade dock flyttats från ett försäkringsföretag till ett annat.