sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Inom utrikespolitiken spelar kulturfrågor en viktig roll inom Sverigefrämjande, handels- och exportfrämjande samt demokrati- främjande insatser. Viktiga begrepp på utrikespolitikens område är offentlig diplomati (public diplomacy) och kulturdiplomati (cultural diplomacy). Denna typ av verksamhet tillmäts allt större vikt i internationella relationer och betraktas ofta som ett komplement till traditionell diplomati. 5Se Ett utvecklat litteraturcentrum och statens stöd till En bok för alla AB (Ku2007/2493/Kr). 2007/08:1, s. 64–66. 7Se Strategi för det internationella litteratursamarbetets utformning och synlighet (2008). Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet Offentlig diplomati är en arbetsmetod som främst syftar till att förstå, informera, påverka och bygga upp relationer i utlandet för att förverkliga politiska, kulturella och ekonomiska mål. Offentlig diplomati består av strategisk kommunikation och relations- skapande verksamhet gentemot allmänhet, civilsamhälle, media, universitet och företag i utlandet, i syfte att öka intresset och förtroendet för och därigenom bidra till att förverkliga svenska internationella målsättningar.8 Kulturdiplomati är en del av den offentliga diplomatin som avser upprättande av långsiktiga, hållbara relationer med andra länder med kultur som medel.9 Kulturdiplomati används även för att skapa ingångar till samhällen med slutna politiska system och inom biståndsarbetet, bl.a. i form av s.k. integrerad kultur- diplomati. Inom det Sverigefrämjande arbetet handlar det mer övergripande om att kulturen utgör ett medel för att skapa en positiv bild av i utlandet.10 är den myndighet som har uppdrag att ansvara för en betydande del av den svenska offentliga diplomatin. Svenska institutets uppdrag och insatser på litteraturområdet behandlas vidare nedan. Många andra länder arbetar aktivt med kulturdiplomati i utlandet genom specifika kulturinstitut som , Institut , och (se bilaga 3). Eftersom , bortsett från i , inte har denna typ av kulturinstitut utomlands blir den svenska utrikesrepresenta- tionens roll i stället desto mer betydelsefull i det kulturdipl- omatiska arbetet. har 98 utlandsmyndigheter som inkluderar ambassader, representationer, delegationer och konsulat. Utöver dessa finns även cirka 400 honorärkonsulat. Främjandeverksamheten som bedrivs genom utlandsrepresentationen innebär att beskickningar och konsulat ska främja vetenskapliga och kulturella 8Utrikesförvaltning i världsklass (SOU 2011:21), s. 149. 9Internationella kulturutredningen (SOU 2003:121), s. 38–39. 10För en diskussion om relationen mellan skilda politiska mål och begreppen offentlig diplomati, kulturell diplomati och varumärket (Sverigebilden), se t.ex. Översyn av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjande (Ds 2011:29), s. 122.Den Internationella kulturutredningen poängterar gällande Sverigebilden utomlands även att en noggrann avvägning måste göras mellan å ena sidan statens intressen att lyfta enskilda länder och regioner, å andra sidan kulturlivets egna önskemål och förutsättningar. Trovärdigheten och uppsåtet bör inte kunna ifrågasättas, vare sig av det egna kulturlivet eller av mottagaren. (SOU 2003:121, s. 39). Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet förbindelser med verksamhetslandet samt att de ska sprida information om och svenska förhållanden. De ska också underlätta kontakter mellan svenska och utländska institutioner och organisationer i syfte att främja ett ökat kultur- och erfarenhetsutbyte. I övrigt specificeras inte utlandsrepresenta- tionens kulturdiplomatiska arbete i förordningen (1992:247) med instruktion för utrikesrepresentationen. På utlandsmyndigheterna finns vissa anslagsmedel för främjande och ytterligare medel kan sökas från . På samtliga svenska utlandsmyndigheter finns kontaktpersoner som ansvarar för främjande och kultursamarbete. Dessa arbetar framför- allt i nära samarbete med och Sida, och i viss mån även med och . Deras roll som kontakt- punkter är av stor vikt för kulturdiplomatin och de svenska utlandsmyndigheterna kan ha en betydelsefull roll i arbetet med att främja t.ex. den svenska litteraturen i utlandet. Enligt den tidigare läggs dock numera en ökad tonvikt på ekonomiskt främjande i utlandsmyndigheternas arbete, vilket anses härröra från regeringens ökade prioritering av offentliga insatser för ökad sysselsättning och tillväxt.11 finansierar åtta kulturråds- tjänster vid ambassader i , , , , , och samt vid ständiga repre- sentation vid Europeiska unionen i . är ansvarig huvudman för kulturråden vars övergripande uppgift är att främja kulturutbytet med stationeringslandet och stimulera den kulturella dialogen. Kulturråden samarbetar med svenska myndigheter och institutioner t.ex. och . Exportfrämjande med fokus på kulturella och kreativa näringar De kulturella och kreativa näringarna, där även litteraturen ingår, har fått en ökad betydelse inom den svenska kultur- och näringspolitiken. Budgetutrymmet för främjande- verksamhet för de kreativa näringarna och s.k. tillväxtmarknader har ökats med 2011 och med ytterligare 11 Svensk export och internationalisering – utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande (SOU 2008:90), s. 242. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet Denna satsning ingår i regeringens övergripande mål att fördubbla den svenska exporten till 2015.12 Nationellt finns även en handlingsplan för att utveckla entreprenörskap och företagande inom kulturella och kreativa näringar samt öka samverkan mellan kultur och näringsliv som omfattar –2012.13 och har i uppdrag att koordinera uppdraget om utveckling av kulturella och kreativa näringar i samverkan med olika myndigheter inom kulturområdet, t.ex. , , , och Konstnärsnämnden.14 uppdrag på området innefattar rådgivning till företag och att ta fram bransch- guider inom kulturella och kreativa näringar samt att stödja mäklar- funktioner, nätverk, modeller för samverkan och entreprenörskap i kulturella och kreativa utbildningar. Myndigheten ska även verka för förbättrad statistik och kompetensutvecklingsinsatser. och har även ett gemensamt uppdrag att utveckla s.k. inkubatorer och liknande verksamheter för de kulturella och kreativa näringarna. Viktiga aktörer inom det svenska exportfrämjandet är , och utlandsrepresentationerna. Inom kulturområdet är även t.ex. en viktig part. ägs gemensamt av staten och näringslivet och är ett centralt organ för statligt exportfrämjande. Målet med Export- rådets verksamhet är att bidra till ökad export, i första hand för små och medelstora företag, och i övrigt ge stöd till företag med svenskt intresse i deras internationella affärsutveckling. I rikt- linjerna anges även att exportfrämjandet ska bedrivas i harmoni med mål och inriktning för det samlade Sverigefrämjandet och i nära samverkan med andra aktörer med uppdrag att främja svenska ekonomiska intressen i utlandet och för att främja bilden av Sverige.15 finns företrätt i cirka 50 länder och sam- arbetar med svenska ambassader, konsulat och handelskammare 12För en analys av exportfrämjandet i , se Svensk export och internationalisering – utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande (SOU 2008:90). 13Se promemorian Handlingsplan för kulturella och kreativa näringar (2009). 14För en resultatbedömning av arbetet med kulturella och kreativa näringar utifrån handlingsplanen, se kulturmyndigheternas återrapportering : Riksantikvarie- ämbetet, Kulturmyndigheternas arbete med kulturella och kreativa näringar (2012). 15Se regeringsbeslutet med riktlinjer för avseende exportråd (UF2011/76104/UD/). Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet över hela världen samt med andra statliga myndigheter.16 Insatser riktade specifikt till litteraturområdet genomförs inte . Även är en viktig aktör i det exportfrämjande arbetet. SI har bl.a. fått i uppdrag att utveckla en övergripande kommunikationsstrategi för att främja kulturella och kreativa näringar i utlandet. Strategin kallas SymbioCreate och är en plattform för att främja de kreativa näringarna internationellt och ingår film, musik, mode, marknadskommunikation, gaming och design. En ny satsning inom handelspolitiken är den s.k. främjande- kalendern vars syfte är att öka exporten. Det handlar om en sär- skild satsning på kommunikation och aktiviteter för att lyfta fram de fem utvalda kreativa näringarna litteratur, musik, mat, mode och film. Främjandekalendern är tänkt att fungera som en vägledning för de svenska utlandsmyndigheterna som under fem utvalda månader ska fokusera på en särskild kreativ näring. Den första satsningen på litteratur är . Tanken med främjandekalendern är att den ska bli en del av verksamhetsplanen för ambassaderna och konsulaten. Främjandekalendern är ett pilotprojekt och kan komma att utformas annorlunda. SI genomför tillsammans med ambassader och konsulat flera av de projekt som ingår i främjandekalendern. och samarbetar med UD i satsningen. I regleringsbrevet har SI fått i uppdrag att planera och genomföra insatser med fokus på de olika områden som är prioriterade. SI ska ta fram material till stöd för utlandsmyndigheterna och genomföra särskilda insatser i samarbete med vissa prioriterade utlands- myndigheter.17 16I Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande (prop. 2011/12:92) föreslås en sammanslagning av det statligt finansierade export- och investeringsfrämjande som utförs av och Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) inom , vilket innebär att den senare avvecklas. 17Regleringsbrev för avseende . Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet politik för global utveckling (PGU) Grunden för den nuvarande svenska politiken för global utveckling (PGU) lades fast 2003 (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112).18 Inriktningen på det nuvarande svenska utvecklingsarbetet lades fast av regeringen genom regeringens skrivelse Globala utmaningar – vårt ansvar. politik för global utveckling (skr. 2007/08:89) och i budgetpropositionen . utvecklades politiken på området genom skrivelsen Att möta globala utmaningar – skrivelse om samstämmighet för utveckling (skr. 2009/10:129). Det övergripande målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Politiken för global utveckling innebär att alla politikområden ska arbeta samstämmigt för en rättvis och hållbar global utveckling. Hänsyn ska tas till effekter i utvecklingsländerna vid beslut som fattas i och dessa ska följa målen om en rättvis och hållbar utveckling. PGU styr även biståndspolitiken och inriktningen på Sidas arbete. Inom biståndspolitiken är det övergripande målet att bekämpa fattigdomen och att biståndet ska komplettera utveck- lingsländernas egna ansträngningar och strategier för att åstad- komma utveckling. arbetar även för att uppnå de s.k. milleniemålen.19 En grundläggande förändring i politikens inrikt- ning är att utvecklingssamarbetet kommit att fokuseras till färre länder än vad som var fallet och ett ökat fokus på mål- och resultatstyrning. Tre områden prioriteras särskilt av regeringen. Dessa är demokrati och mänskliga rättig- heter, jämställdhet och kvinnors roll i utvecklingen samt klimat och miljö. Även sex globala utmaningar har identifierats där inom olika politikområden effektivt anses kunna bidra till global utveckling. En av dessa globala utmaningar är förtryck och regeringen fokuserar på tre delområden, varav ett område av särskilt intresse i detta sammanhang är yttrandefrihet. 18Beslutet föregicks av den parlamentariska kommittén Globkom (Kommittén om politik för global utveckling), som hade i uppdrag att utreda hur en svensk politik för global utveckling skulle utformas. Utredningen konstaterade bl.a. att bidrag till global utveckling och fattigdomsbekämpning inte kan begränsas endast till biståndet. Se slut- betänkandet En ny svensk politik för global utveckling (SOU 2001:96). 19Milleniemålen är de första gemensamma utvecklingsmålen på internationell nivå. De består av ett ramverk med ett antal mål, delmål och indikatorer som ska uppnås . Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet I skrivelsen uttrycktes bl.a. att sambandet mellan yttrandefrihet och kampen mot fattigdom och för ökad respekt för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter är betydelsefullt samt att läs- och skrivkunnighet är centralt för utövandet av tanke- och yttrandefrihet. Regeringen konstaterade vidare att de land- vinningar som nya media inneburit inte når de människor som saknar förmåga att läsa och skriva. Rätten till utbildning är därför en viktig förutsättning för att kunna göra sin röst hörd och utöva demokratiskt inflytande. Enligt skrivelsen ska dessa samband uppmärksammas i det svenska utvecklingssamarbetet.20 Inom ramen för arbete har regeringen beslutat att ska verka för att tydligare framhålla frågor som rör yttrande- och pressfrihet, tillgång till kunskap och information för alla samt respekt för kulturell och språklig mångfald.21 Under mål 9, Att bidra till en demokratifrämjande kultur- och mediepolitik i samarbetsländerna, anger regeringen att internationellt kultur- samarbete spelar en allt viktigare roll för ömsesidigt kunskaps- utbyte och en demokratisk samhällsutveckling. Regeringen betonar vikten av att samarbetet mellan aktörer inom de kultur- respektive biståndspolitiska områdena ytterligare stärks.22 har i uppdrag att främja en ökad internationalisering inom kulturområdet. På det internationella litteraturområdet ansvarar för att fördela statsbidrag för översättning av svensk litteratur och dramatik samt för litterära evenemang i utlandet. arbete med att främja svensk litteratur i utlandet består av bidragsgivning till översättning av svensk litteratur, till litteraturprojekt i utlandet och för internationellt utbyte samt information om svensk litteratur. deltar även vid internationella bokmässor och driver projekt i samarbete med aktörer i och i utlandet. Bidragsgivningen regleras i förordningen (2007:1435) om statsbidrag till internationellt utbyte och samarbete på litteratur- området. Syftet med verksamheten är enligt 2 § att främja 20Sveriges politik för global utveckling (skr. 2007/08:89), s. 14. 21Sveriges politik för global utveckling (skr. 2007/08:89), s. 57. 22Sveriges politik för global utveckling (skr. 2007/08:89), s. 73. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet internationell spridning av svensk litteratur och svensk dramatik av hög kvalitet samt att främja internationella utbyten på dessa områden. Statsbidrag får enligt 4 § ges till förlag eller teatrar för översättning av svensk litteratur eller svensk dramatik till ett annat språk än originalspråket och till anordnare av evenemang eller presentationer för internationell spridning av svensk litteratur och svensk dramatik samt för internationella utbyten.23 Statsbidrag för översättning av svensk litteratur och dramatik Syftet med stödet för översättning av litteratur och dramatik är att möjliggöra ökad utgivning av svensk dramatik och kvalitets- litteratur i utlandet. Bidrag kan sökas av utomnordiska förlag, och i särskilda fall även av svenska förlag, för utgivning av svensk skönlitteratur och facklitteratur (för vuxna, barn och unga) samt av teatrar i utlandet för översättning av svensk dramatik. För dramatik gäller att pjäsen antingen ska ges ut som bok eller sättas upp på scen. En förutsättning för att beviljas stöd är att översättningen görs från svenska och inte via något annat språk. Översättningsstöd kan sökas för litteratur inom följande genrer: prosa, poesi, dramatik, barn- och ungdomslitteratur, allmän- kulturell facklitteratur och essäistik. Stöd kan även sökas för tid- skrifter som innehåller temanummer med svensk översatt littera- tur.24 För samtliga genrer gäller att verket ska hålla en hög språklig och litterär kvalitet. Introduktion av en författare på ett nytt språk prioriteras i bidragsgivningen och särskild hänsyn tas till översättning av barn- och ungdomslitteratur till språkområden där denna är svagt representerad. Stöd söks innan boken har kommit ut och bidrag kan endast sökas för översättningskostnader, inte för produktionskostnader eller kostnader för att förvärva rättigheter. Grundläggande krav är att förlaget ska ha en dokumenterad 23Enligt 3 § avses med svensk litteratur sådan litteratur som är skriven på svenska eller på något av de nationella minoritetsspråken och som är utgiven i , och med svensk dramatik hänsyftas dramatik som är skriven på svenska eller på något av de nationella minoritetsspråken och framförd i . Statsbidrag får enligt 6 § även ges till författare av svensk litteratur och svensk dramatik, författare stadigvarande bosatt i , och över- sättare av litteratur och dramatik till eller från svenska språket för deltagande i internationellt utbyte på litteraturområdet. 24Stöd beviljas inte för vetenskapliga avhandlingar och forskningsrapporter, läromedel, instruktionsböcker, uppslagsverk, handböcker, årsböcker, kokböcker, hobbylitteratur och reseguider. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet kvalitetsutgivning och professionella distributionskanaler. En referensgrupp bestående av fem sakkunniga är rådgivande vid bidragsfördelningen. beviljade totalt i översättningsstöd till 143 litterära verk för utgivning i 35 länder.25 Sex utländska teatrar beviljades även stöd för översättning av svensk dramatik. fick 78 ansökningar avslag.26 Generellt beviljas mellan hälften och två tredjedelar av ansökningarna inom stödet. En klar majoritet av ansökningarna och de titlar som be- viljas översättningsstöd är skönlitteratur för vuxna. Den beviljade bidragssumman varierar stort, från cirka 3 000 till , främst beroende på det sökta beloppet. Hur stor summa förlaget söker är i sin tur beroende av ersättningsnivån för översättare i respektive land, vilket varierar stort. Totalnivån på stödet har legat relativt jämnt kring tre miljoner . beviljade 2006, vilket innebär att överföringen av stödet till från och det ökade anslaget har resulterat i en förstärkning av översättningsstödet. Enligt referensgrupp har antalet ansökningar om översättning av kvalitetslitteratur ökat . Antal ansök- ningar ökar gällande barn- och ungdomslitteratur och unga, mer oetablerade författare översätts i större utsträckning . Ansökningar om översättning av svensk dramatik ligger på en fortsatt låg nivå. Majoriteten av de beviljade ansökningarna gäller utgivning av svensk litteratur i europeiska länder. Förlag i vissa länder, och även hela världsdelar, som , , , och , ansöker och beviljas i betydligt mindre utsträckning stöd. Även brittiska och amerikanska förlag ansöker mer sällan om översättningsstöd.27 25 De titlar som 2011 beviljades översättningsstöd gavs ut i följande länder (antal): (16), (14), (12), (10), (9), (7), (7), (5), (5), (5), (4), (3), (2), (2), (4), (2), (4) och (4). Förlag i följande länder beviljades stöd för en titel: , , , , , , , , , , , , , och . 26 Information från bidragsbeslut. 2010 beviljades 134 titlar bidrag och 74 ansökningar fick avslag. 27 Se promemorian Behov och tendenser – Rapport från referensgruppen för över- sättningsstöd 2011. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet Dessa tendenser gällande utgivningsland är i stort desamma . Statsbidrag för litterära evenemang i utlandet och övriga projekt Svenska och utländska organisationer kan ansöka om bidrag för anordnande av litterära evenemang i utlandet, för presentationer för internationell spridning av svensk litteratur och svensk dramatik samt för internationella utbyten. Introduktion av för- fattarskap prioriteras i bidragsgivningen. Bl.a. ansöker utländska förlag om bidrag för att bjuda in svenska författare i samband med lansering av nyutgivna svenska titlar i översättning. Projekten riktas till en bred allmänhet och involverar ofta utländska över- sättare, kritiker eller forskare. Bidrag fördelas fem gånger . kan även bevilja bidrag till seminarieverksamhet för att stödja tillväxten i översättarkåren. Särskilt fokus riktas mot unga, professionella översättare i början av yrkeslivet med svenska som källspråk. Översättarseminarier i utlandet arrangeras i de flesta fall av en utländsk part eller t.ex. i eller ambassad i utlandet. Seminarier för översättare av svensk litteratur har exempelvis ägt rum i , , , Petro- savodsk och . och sam- finansierar även en årlig litteraturresa i för svenska och vitryska författare i syfte att uppmärk- samma litteraturen och yttrandefriheten. Vidare beviljar Kultur- rådet även medel för olika typer av projekt som rör information om svensk litteratur, t.ex. till den brittiska tidskriften och en rysk webbplats om svensk litteratur. beviljade bidrag till 69 projekt av totalt 166 ansökningar (av ansökningarna fick bifall) inom ramen för internationellt litteraturutbyte. Totalt uppgick bidrags- summan till . Av dessa medel gick till projekt som avsåg särskilda insatser för översättare, exempelvis översättarseminarier.28 28 årsredovisning 2011. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet Egeninitierade insatser för internationellt litteraturutbyte deltar i ett flertal internationella bokmässor, exempelvis i , och i syfte att främja svensk litteratur. i är den mest betydelsefulla internationella bokmässan och ansvarar för en samlingsmonter för mindre svenska förlag. var temaland vid Salon du Livre i och genomförde en stor satsning med ett flertal inbjudna svenska författare. Deltag- andet vid mässan gav mycket uppmärksamhet i media och bidrog till att ett flertal svenska titlar översattes till franska. Utöver de mer välkända internationella mässorna deltar även vid vissa mindre mässor.29 kommer även 2013 att vara hedersgäst och temaland vid den ledande internationella mässan för barn- och ungdomsböcker i . bidrar i samarbete med Bok till att representanter från utländska förlag och underagenter kan besöka bokmässan i . De har möjlighet att hos ansöka om rese- och hotellkostnader för två till fyra dagars närvaro. Syftet är att öka kunskapen om svensk litteratur i den inter- nationella förlagsbranschen och att stärka svenska författares möjligheter att genom översättningar nå en internationell läsekrets. Författarfonden kan bevilja bidrag till t.ex. översättare av svensk litteratur för deltagande vid mässan. I arbetet med att informera om samtida svensk kvalitets- litteratur för vuxna, barn och unga ger ut publikationer som New Swedish Titles och New Swedish Books for där svenska litteraturkritiker gör ett urval av nyutgiven litteratur och presenterar denna. Publikationerna distribueras bl.a. på de internationella bokmässorna. 29 i är ett exempel på ett lyckat samarbetsprojekt, i detta fall mellan , , i och . 17 svenska författare deltog vid mässan och 79 programaktiviteter genomfördes. Ambassaden samverkade även med fakulteten för skandinaviska språk i och publicerade t.ex. en broschyr med provöversättningar av svenskstuderande. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet Inom ramen för verksamheten fördelas också nordiskt översättningsstöd med kring . Ett flertal av övriga bidragsformer på litteratur- området har en internationell dimension. Inom utgivningsstödet kan svenska utgivare ansöka om bidrag för utgivning av utländsk litteratur i svensk översättning (se vidare kapitel 9). finns även möjlighet för svenska förlag att ansöka om bidrag för utgivning av översatt litteratur inom stödet till planerad utgivning. beviljar även bidrag för litterära evenemang i (se kapitel 4). Syftet är att främja utvecklingen av nya former för litteraturförmedling riktade till allmänheten. Vid fördelningen prioriteras bl.a. insatser som syftar till en ökad internationalisering genom samarbeten och evenemang med utländska gäster och aktörer. prioriterar särskilt projekt som omfattar översättning av texter av utländska och inhemska skribenter som inte skriver på svenska.