sou · H0B363 · 2012-10-03 00:00:00 — De företag som inte förmår att delta i den itrelaterade utvecklingen inom näringen kommer att få svårt att konkurrera.73 Turistnäringens Företagsindex74 visar att samverkan och ökad investeringsvilja i företagen är nödvändiga förutsättningar för att nå visionen för i den nationella strategin. Företagen efterfrågar fler affärsnätverk för marknadsföring, men även nätverk för företagsutveckling, kompetensförsörjning och produktutveckling, , som är forskare vid vid , har tillsammans med forskaren studerat modeller för att stödja e-handel bland småföretag inom turistnäringen. Resultaten från deras studier tyder på att en mix av olika lärmiljöer som kombinerar traditionell undervisning med nätbaserat lärande kan främja företagsledarnas kunskaper om och färdigheter att använda webbteknik för att utveckla verksamheten. Den modell som forskarna studerade var ett program för småföretag som bestod av personliga möten, online support och en online plattform. Syftet med modellen var att överbrygga de hinder som finns för småföretagarnas deltagande i olika program i form av brist på tid och resurser.75 e-handeln, som ökat dramatiskt , har stor betydelse för företagen inom turistnäringen. använder sig turistkonsumenterna av olika sökmotorer för att leta efter information om destinationer, jämföra erbjudanden och i många fall själva paketera sin resa. Internet i allmänhet och inte minst webb 2.0 har i grunden förändrat affärslogiken i turistnäringen och det sätt på vilket företagen närmar sig sina kunder och vice versa. Olika digitala lösningar återfinns i hela värdekedjan från planering av ett besök till beställning av en turistprodukt, resan till destinationen, vistelsen på destinationen och kontakter efter besöket. Företagen kan med stöd av it kommunicera med besökaren och erbjuda ett utbud av produkter under hela resans livscykel. De kan informera, sälja och interagera med besökaren samt underlätta hennes/hans reseplanering.76 It har bidragit till att effektivisera affärsprocesser för planering och hantering av bokningar. 73Svensk turism (2010) Nationell strategi för svensk besöksnäring. 74Turistnäringens utvecklingscenter (2012) Turistnäringens Företagarindex 2012. Hur ser utvecklingen ut för svenska turistföretagare 75Kuttainen & Lexhagen (2012). Overcoming barriers to SME e-commerce adoption using blended learning : - a Swedish action research case study. 13: 1, ss. 76Buhalis (2003) eTourism: for . , UK: Pearso. Turistkonsumenterna skapar och delar reseinformation med andra resenärer samt rekommenderar olika turistprodukter och destinationer77. Inom turistnäringen har word of mouth (mun till mun) marknadsföring alltid spelat en roll. (resedagböcker, bloggar, dialoger på online forum etc.) har word of moutheffekten en potential att nå ännu längre och småföretagens kostnader för marknadskommunikation minska. Olika itverktyg stödjer också samverkan mellan småföretag på en och samma destination eller på olika destinationer. Företagen kan designa, marknadsföra och kommunicera gemensamma erbjudanden i form av paketlösningar för besökarna, turistprodukter för nischmarknader (t.ex. cykelturism, hästturism, kulinariska resor) eller områden som hållbarhet och tillgänglighet. De kan sänka kostnaderna för leveransen och/eller öka värdet i turistprodukten i syfte att bli mer konkurrenskraftiga. 2.0 ( jmf Web 2.0) har använts för att beskriva utvecklingen mot alltmer individualiserade turistprodukter och användningen av interaktiva tjänster och sociala medier (t.ex. videobloggar). Ett exempel på ett nordiskt 2.0 projekt är en satsning på att utveckla en sökmotor som identifierar och systematiserar data från bloggar om nordiska destinationer på marknader i . Kunskapsunderlaget fungerar som stöd för att studera trender i bloggandet, för att öka kunskaperna om de asiatiska besökarnas erfarenheter och förväntningar och för att marknadsföra som en attraktiv turistdestination. Återkopplingen från besökarna via olika media kan användas för att utveckla befintliga och nya tjänster. Information från besökare lagras för att användas i marknadsföring av turistprodukter, destinationer och besöksmål. Data mining kan användas för att sortera och hitta mönster ur data, men studier visar att stora mängder data fortfarande inte används för att skapa värde inom besöksnäringen.78 En del forskare hävdar att tekniken utvecklats snabbare än vad turistnäringen kan ta till sig densamma för att utveckla sina affärer.79 Det saknas kunskaper om sociala medier som verktyg för 77Se t.ex. Hanefors, , (2007). Turisten i upplevelseindustrin, , . 78Höpken, , (2011). The knowledge destination: – a customer information-based destination management information system. I Information and in Tourism 2011 s. 417–429. 79Adam, Cobos & (2007) 2.0: Trends in Industry Awareness and Adoption: . Bilaga 2 SOU 2012:63 marknadskommunikation även bland dem som ansvarar för att främja olika länders destinationer.80 Utvecklingen av applikationer för interaktiva turistguider, turistinformation samt olika platstjänster går snabbt. som nya affärsmöjligheter uppstår ställer det högre krav på företagens information om de egna turistprodukterna och om besöksmålet. Inom besöksnäringen har även 3.0 (jmf Web 3.0) börjat användas som begrepp i linje med diskussionerna om intelligenta webbplatser och den semantiska webben. En webb som tolkar språk och sammanfogar information från många olika webbsidor med i det här fallet relevant information för turistkonsumenten. I studier av turistnäringens konkurrenskraft inom EU konstateras att småföretagen inte integrerade i det som kan kallas digitala leverantörskedjor inom näringen och att turistföretagarna är beroende av offentliga aktörers marknadsföring av olika destinationer. Värdekedjan är fragmenterad och kopplingen till forskning och innovation är svag. Kluster är också ett relativit nytt begrepp inom turism.81 Mot bakgrund behoven i turistnäringen lanserade Europeiska Kommissionen, DG Näringsliv, ett program för it inom turism. Programmet syftar till att öka konkurrenskraften i turistnäringens små- och medelstora företag genom it.82 Sammanfattningsvis kan sägas att konkurrenskraften både för enskilda turistföretag och för olika destinationer är (och kommer att vara) beroende av förmågan att agera i en alltmer komplex onlinemiljö. En paradox är att småföretagens beroende av andra aktörer för sin marknadskommunikation och internationalisering både ökar och minskar i onlinemiljön. Företagen kan med relativt enkla verktyg (webbplatser och sociala media som Facebook), nå fler potentiella kunder och kommunicera med sina befintliga kunder som den komplexa miljön kräver nya kompetenser. Oavsett företagens storlek är it ett strategiskt och taktiskt verktyg för affärsprocessen i turistföretagen på flera olika sätt. 1.It-verktyg används för att positionera och marknadsföra enskilda företag och nätverk av (små)företag inom turistnäringen på olika marknader. 80Hays, , 2012, Social media as a destination marketing tool: its use by national tourism or-ganisations, Current Issues in Tourism. 81ECORYS (2009) Study on the Competitiveness of the industry - with specific focus on the accommodation and tour operator & agent industries Within the Competitiveness Studies – ENTR/06/054 Final Report, . 82http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/ict/index_en.htm. 2.It-verktyg används för att underlätta och främja samverkan mellan olika aktörer i värdekedjan och för att designa paketerbjudanden. 3.It-verktyg används för att hantera och utveckla kundrelationerna, förstärka kundens upplevelser av turistprodukten och stödja produktutvecklingen. Nedan sammanfattas slutsatserna från studien av de olika branscherna/näringarna i några förslag för att öka kunskaperna om och stimulera användningen av it-verktyg för ökad konkurrenskraft i småföretag. Studien har visat att det är sällsynt med analyser av affärskritisk it-användning i småföretag i de aktuella branscherna/ näringarna. Det är också sällsynt med initiativ som explicit fokuserar på it som stöd för affärs- och marknadsutveckling för småföretag i branscherna/näringarna. Inom både vård och omsorg, besöksnäringen och delar av KKN bedömer vi dock att det finns behov av att öka mottagarkapaciteten och minska trösklarna in i tekniken för att småföretagen ska kunna implementera mer avancerade it-verktyg. Här kan lärande nätverk mellan företagare och tillgång till konkreta exempel på affärsnyttan för företag inom den egna branschen/näringen fungera som inspiration. 1.Systematisera kunskaperna om hur it integrerats i branschsatsningar genomförs företagsfrämjande insatser och riktade program för de aktuella branscherna/näringarna, men det är svårt att få en bild av hur projekten stödjer implementering av olika itverktyg. I syfte att öka kunskaperna om hur branschsatsningarna stödjer processer för affärskritisk it-användning i småföretag och identifiera goda exempel föreslås tematiska uppföljningar inom ramen för programarbetet. Uppföljningen kan ske på projekt- och företagsnivå och genom dialoger med regionerna via , och Tillväxtanalys. Det kan vara av intresse att belysa 1) i vilken utsträckning de småföretag som deltagit i projekt inom ramen för olika program valt att fokuserat på it som stöd för affärs- och tjänsteutveckling 2)i vilken utsträckning som företagen valt att implementera nya it- verktyg som ett resultat av projektdeltagandet 3) hur olika it-verktyg får spridning med koppling till de olika branscherna/näringarna 2.Synliggör hur it bidrar till visioner och mål i nationella strategier och handlingsplaner Samverkan inom ramen för de nationella strategierna/handlingsplanerna för de aktuella branscherna/näringarna är viktiga arenor för att kunna främja ökad it-användning i småföretag. Inom ramen för dessa kan insatser stödjas, som bidrar till att underlätta för småföretag att använda it på ett strategiskt sätt för att utveckla såväl företagets som branschens struktur och numerär. En viktig del i genomförandet av strategierna/handlingsplanerna kan vara att sprida kunskap om it som stöd för strategisk affärsutveckling inom de aktuella branscherna/näringarna. Det kan vara att synliggöra hur it bidrar till att förverkliga visioner och mål för strategierna/ handlingsplanerna och hur småföretagen kan bli en del i denna utveckling. 3.Stimulera nätverk för kommersiell samverkan och korskopplingar mellan branscher För att underlätta paketering av tjänster, målgruppsanpassad kommunikation och marknadsföring med stöd av it är det viktigt att fortsatt stimulera nätverk och kluster för kommersiell samverkan och innovation mellan företag i de aktuella branscherna/näringarna. Detsamma gäller korskopplingar mellan olika delbranscher exempelvis inom KKN kan det också vara svårt för småföretag i de aktuella branscherna/näringarna att delta i klusterinitiativ eller i forsknings- och utvecklingsinsatser som syftar till att utveckla nya it-tjänster. behövs it-verktyg och applikationer som är anpassade efter behov i de olika branscherna/näringarna. Det gäller exempelvis vård och omsorg och det kan behövas riktade insatser för att involvera fler privata vårdgivare i utvecklingsarbetet. Även för de andra näringarna är det viktigt att stimulera utvecklingsinitiativ där representanter från småföretag i de aktuella branscherna/näringarna och it expertis från företag och/eller akademin deltar. Ett program som Var Dags IT () är ett exempel på program som involverat företag. 4.Se över möjligheterna för strategiska satsningar inom strukturfonderna Under nästa programperiod för de europeiska strukturfonderna 2014–2020 utgår arbetet från och dess olika flaggskepp, däribland den digitala agendan. De nya programmen kan öppna möjligheter för strategiska satsningar som på olika sätt kan stärka it och innovation i småföretag samt i de aktuella branscherna/näringarna. Det finns både regionala och nationella planer, som kan främja program och genomförandefaserna för de nya programmen. Regionalt, nationellt och interregionalt samarbete inom besöksnäringen och innovation är ett tema är inför den kommande programperioden. 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2.Framtidens högkostnadsskydd i vården. 3.Skatteincitament för riskkapital. 4.Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. 6.Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. 7.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 8.Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. 9.Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. 10.Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. 12.Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. 13.En sammanhållen svensk polis. 14.Ekonomiskt värde och samhällsnytta –förslag till en ny statlig ägarförvaltning. 15.Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. 16.Att angöra en kulturbrygga – för stöd till nyskapande kultur. 17.Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. 18.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. –den mjuka infrastrukturen på väg. 19.Nationella patent på engelska? 20.Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. 21.Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. 22.Mål för rovdjuren. 23.Mindre våld för pengarna. –riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. 25.Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. 26.En ny brottsskadelag. –en utvecklad flygtrafiktjänst. 28.Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. 29.Sveriges möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. 31.Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet. 33.Gör det enklare! 34.Nya påföljder + kort presentation. 35.Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. 36.Registerdata för forskning. 37.Kulturmiljöarbete i en ny tid. 38.Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö. 39.Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. 40.Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. 41.Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar iförordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. – ett framtida konsumentstöd. 44.Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. 45.Kvinnor och barn i rättens gränsland. Tydliga regler och effektiv tillsyn. Möjligheter att använda månadsuppgifter isocial- och arbetslöshetsförsäkringarna. 49.Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. 51.Utvärdering av IPRED-lagstiftningen. 52.Bostadstaxering – avveckling eller förenkling. 53.AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven. – underlag för ratificering av . 55.En översyn av tryck- och yttrandefriheten. Del 1 och 2. 56.Mot det hållbara samhället –resurseffektiv avfallshantering. 57.Tydligare regler om fri rörlighet för EES- medborgare och deras familjemedlemmar. 58.Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. 59.Nya villkor för public service. 60.Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. 61.Högre ersättning vid mastupplåtelser. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare. 63.Små företag – stora möjligheter med it. vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. En sammanhållen svensk polis. [13] En ny brottsskadelag. Nya påföljder + kort presentation. Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. – ett framtida konsumentstöd. [43] Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. Utvärdering av IPRED-lagstiftningen. En översyn av tryck- och yttrandefriheten. Del 1 och 2. Tydligare regler om fri rörlighet för EES- medborgare och deras familjemedlemmar. Högre ersättning vid mastupplåtelser. möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. Framtidens högkostnadsskydd i vården. Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. [32] Gör det enklare! Ändringar i förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. Möjligheter att använda månadsuppgifter i social- och arbetslöshetsförsäkringarna. Skatteincitament för riskkapital. Ekonomiskt värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. [14] demokrati. Registerdata för forskning. [36] Nystartszoner. Bostadstaxering – avveckling eller förenkling. AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven. Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor; Kartläggning, analys och förslag till förbättringar Kvinnor och barn i rättens gränsland. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. Mål för rovdjuren. Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö. Mot det hållbara samhället – resurseffektiv avfallshantering. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – den mjuka infrastrukturen på väg. [18] Nationella patent på engelska? Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. – en utvecklad flygtrafiktjänst. Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. Tydliga regler och effektiv tillsyn. – underlag för ratificering av . Små företag – stora möjligheter med it. Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. [10] Att angöra en kulturbrygga –för stöd till nyskapande kultur. Mindre våld för pengarna. [23] Kulturmiljöarbete i en ny tid. Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. Nya villkor för public service. Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare.