sou · H0B328 · 2012-04-19 00:00:00 — Längre liv, längre arbetsliv, del 1 Längre liv, längre arbetsliv Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare med uppdrag att göra en översyn av pensionsrelaterade åldersgränser och möjligheter för ett längre arbetsliv. Regeringen beslutade om direktiv för utredningen (dir. 2011:34). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv för utredningen (dir. 2012:1). Till särskild utredare förordnades departe- mentsrådet . Som sekreterare anställdes departements- sekreteraren och utredaren . Utredningen överlämnar delbetänkandet Längre liv, längre arbets- liv(SOU 2012:28). har varit huvudansvarig för arbetet med delbetänkandet. Längre liv, längre arbetsliv ................................................................ Förutsättningarna är gynnsamma..................................................... Det finns betydande hinder .............................................................. Den ekonomiska standarden efter pensionering ................... Pensioneringens effekter på livsstilsfaktorer ......................... Blir man friskare av att pensionera sig .................................... Effekter på kognitiva förmågor............................................... Ökar lyckan efter pensioneringen?......................................... Stor brist på kunskaper ............................................................ Därför bör fler äldre arbeta längre ................................ Längre liv och försörjningsbördan.......................................... Effekter på pensionssystemet ................................................. Fondstyrka och balanstal.............................................. Vad händer med pensionerna .................................................. En uthållig finansiering av välfärden ....................................... Vi arbetar allt mindre ............................................................... Arbete, pensionering och livskvalitet...................................... Arbete, konsumtion och fritid ................................................ Erfarenheter från andra länder ..................................... Om förändringar av pensionssystemen .................................. Om att definiera vad pensionsåldern är .................................. Förändringar av pensionsåldern 1950–2050 ........................... 8.2Längre medellivslängd än prognoserna inför Ökade sociala skillnader i dödlighet...................................... Vad förklarar ökade sociala skillnader i dödlighet................ Hälsomässiga förutsättningar för ett längre arbetsliv .... De äldre blir allt friskare ........................................................ Äldres kognitiva hälsa och förmågor .................................... 9.2.3 Avståndet till döden – terminal nedgång .................. Generations- och kohorteffekter............................... 9.2.5 Kognition – vardagslivets krav och 9.2.6 Hur påverkar pensionering den kognitiva 9.2.7 Kognition i vardagslivet – ekologisk validitet ........... Äldres fysiska arbetsförmåga ................................................ 9.3.1 Fysiska och mentala exponeringars inverkan på den äldre arbetaren ..................................................... Risk för allvarliga sjukdomar bland äldre ............................. Arbetslöshet bland äldre........................................................ Arbetskraftspotential bland äldre arbetskraft ...................... Är fler äldre på arbetsmarknaden ett hinder för yngre att få arbete?................................................................................. Arbetsförhållanden och tidigt utträde ......................... Prioriterade frågor i arbetsmiljöpolitiken ............................. EU och arbetsmiljö, anpassning av arbetet och ett längre Vad är ett gott arbete?............................................................ Arbetsmiljöns utveckling enligt olika indikatorer ............... 11.6.1 Den fysiska arbetsmiljön ............................................ 11.6.2 Den psykosociala arbetsmiljön .................................. 11.6.3 Samband mellan arbetsmiljöexponeringar och besvär och sjukdomar ................................................. Utträdet från arbetsmarknaden via sjukförsäkringen .......... Arbetsmiljö, ohälsa och förtidspension ................................ 11.8.1 Utvecklingen av arbetsskador .................................... 11.8.2 Förändrade förtidspensionsregler .............................. 11.8.3 Utvecklingen av förtidspensionering av äldre över 11.8.4 Sambanden mellan ohälsa och 11.8.5 Relativa risker för förtidspensionering och sjukskrivning i olika yrken ......................................... 11.8.6 Samband mellan arbetsmiljöbrister och 11.8.7 Relativa risker för sjukskrivning i olika yrken .......... 11.8.8 Vad förklarar långtidssjukskrivning och Relativa risker för förtidspensionering ................................. 11.9.1 Utträde via förtidspension reform ..... 11.10Arbetsmiljön och de äldres hälsa........................................... 11.10.1 Anpassas arbetsmiljön/arbetslivet till äldres 11.11Kunskaperna behöver förstärkas ........................................... Beslutet att gå i pension ........................................... Tidigare undersökningar om pension och längre Enkät om attityder till pension 2011 .................................... 12.6.1 Vid vilken ålder vill dagens äldre gå i pension?......... 12.6.2 Vad skulle få fler att arbeta längre?............................ 12.6.3 Vill fler arbeta längre?................................................. Attityder mot äldre arbetskraft ................................... Vad säger forskningen?.......................................................... Sammanställning av enkätsvaren ........................................... 13.2.1 Genomförande av undersökningen ........................... 13.2.2 Arbetsgivares attityder till äldre yrkesverksamma ... 13.2.3 Tidigt utträde från arbetsmarknaden......................... 13.2.4 Att skapa förutsättningar i arbete............. Reglering mot åldersdiskriminering ..................................... Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre?......... Betydelsen av pensionsinformation ...................................... Samband mellan ekonomiska drivkrafter och Institutionellt ramverk kring pensionsbeslutet.................... 14.3.1 Det allmänna ålderspensionssystemet....................... 14.3.2 Bostadstillägg till pensionärer () och särskilt bostadstillägg till pensionärer ()....................... 14.3.3 Pension till efterlevande ............................................. 14.3.6 Privat pensionssparande ............................................. Ekonomiska drivkrafter till arbete för äldre arbetskraft ..... 14.4.1 Lågt utbyte av senareläggning av pension till efter 65 för låginkomsttagare.............................................. 14.4.2 Att kombinera pension och arbete ............................ 14.4.3 Effekten av garantiregeln på ekonomiskt utbyte av extra års arbete........................................................ 14.4.4 Tjänstepensionernas påverkan på ekonomiska drivkrafter att arbeta ................................................... 14.4.5 Lönsamt för medianinkomsttagare att förlänga det förvärvsaktiva livet................................................ 14.4.6 Ersättning till äldre anställda vid arbetsbrist ............. 14.4.8 Övriga pensionsrelaterade speciallösningar inom 14.4.9 Änkepension och äldre kvinnors ekonomiska utbyte av arbete ........................................................... 14.4.11 Har de ekonomiska drivkrafterna förbättrats för yngre generationer? Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft............. Skatteregler avseende tjänstepensionssparande.................... 15.2.1 Tjänstepensionspremier och den anställdas ålder ..... 15.2.2 Tjänstepensionspremier och extra löneökningar ...... 15.2.3 Tjänstetidens betydelse för Arbetsgivarens kostnader vid olika typer av tidig 15.3.1 Typfallsberäkningar – avgångspension för 15.3.2 Typfallsberäkningar – pensionsersättning för anställda inom staten .................................................. Vilken ekonomisk standard får framtidens Demografiska och ekonomiska förutsättningar................... 16.2.2 Inkomstpensionens utbetalningsprofil...................... 16.2.3 Utbetalningsprofilen i avgiftsbestämda fonderade 16.2.4 Grundskyddet och boendekostnaderna .................... Pensionärernas inkomster vid oförändrad 16.3.1 Pensionärernas inkomster ökar realt ......................... 16.3.2 Inkomster före och efter pensionering ..................... 16.3.3 Ersättningsgraden sjunker för senare 16.3.4 Pensionerna ökar långsammare än lönerna ............... 16.3.5 Andelen pensionärer med låg ekonomisk Pensionärernas inkomster vid höjd pensionsuttagsålder .... 16.4.1 Högre pensionsuttagsålder ger livsvarigt högre 16.4.2 Ersättningsgraderna ökar vid höjd 16.4.3 Pensionerna ökar långsammare än arbetsinkomsterna – även med en höjd 16.4.4 Högre pensionsuttagsålder medför färre 16.4.5 Liten effekt på andelen pensionärer med låg Utgör åldersgränser ett hinder för längre arbetsliv?............ 17.1.1 Bidrar åldersgränser i kringliggande system till att 17.1.1 Faktorer som styr den faktiska pensionsåldern skiljer sig åt mellan olika grupper .............................. 17.1.2 Åldersgränser och pensionsreformens 17.1.3 Samordningen mellan åldersgränsen i Lagen om anställningsskydd (LAS) och åldersgränser i 17.1.4 Betydelsen av åldersgränser i arbetsrättslig 17.1.5 Äldre och kompetensutveckling ................................ Sammanställning av åldersgränser i 17.2.1 Offentliga pensionsrelaterade ersättningar ............... 17.2.2 Ersättning vid arbetslöshet ......................................... 17.2.3 Ersättning vid sjukdom............................................... Åldersgränser i skattesystemet .............................................. Åldersgränser i arbetsrättslig lagstiftning ............................. 17.6.1 Rätt att kvarstå i anställningen ................................... 17.6.2 Åldersgränser i LAS och EU-arbetsrätt .................... Uttag av allmän ålderspension............................................... Utträde från arbetsmarknaden .............................................. Utträde enligt den ekonomiska statistiken........................... Utbildningsnivåns betydelse för utträdesåldern................... När kommer framtida generationer att lämna Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre ... Hälsa, arbetsförmåga och medellivslängd ............................. Därför behöver äldre arbeta längre........................................ 19.3.1 Längre liv – längre arbetsliv ........................................ 19.3.2 Tillräckliga pensioner.................................................. 19.3.3 Välfärdens finansiering ............................................... 19.3.4 Risk för arbetskraftsbrist............................................ 19.3.5 Längre arbetsliv kan höja de äldres livskvalitet 19.4.1 Äldre blir allt friskare ................................................. 19.4.2 Äldre blir smartare...................................................... 19.4.3 Äldre alltmer välutbildade .......................................... 19.4.4 Pensioneringsnormer försvagas ................................. 19.4.5 Arbetsförhållandena förbättras.................................. 19.6 Vägar till längre arbetsliv ....................................................... Bilaga 1–2 Kommittédirektiv......................................................... Förteckning av deltagare i referensgrupp, analyser visar att förutsättningarna för äldre att arbeta längre är allt bättre. Det finns åtskilliga hinder som behöver mötas med breda och ömsesidigt förstärkande åtgärder. Arbetsförhållanden behöver förbättras och anpassas till de äldres behov. Reglerna i allmänna och avtalade pensioner behöver ses över för att underlätta ett längre arbetsliv. Myndigheter, arbetsgivare, parterna på arbetsmarknaden m.fl. bör sträva efter att bli ålders- blinda. Det kan motverka de negativa attityderna till äldre arbets- kraft och tendenserna till ålderism. Utredningen redovisar i detta delbetänkande en kunskaps- översikt av förutsättningarna och hindren för ett längre arbetsliv för äldre och en höjning av den faktiska pensionsåldern. Med utgångspunkt från dessa bedömningar redovisas inriktningen i utredningens fortsatta arbete. Längre liv, längre arbetsliv De flesta inser antagligen att när vi lever måste vi arbeta längre, annars blir försörjningsbördan efter hand omöjlig för dem som arbetar. Om sysselsättningsgraden fortsätter att minska i samma takt som kommer 100 sysselsatta att behöva försörja 100 icke sysselsatta inklusive pensionärer om . Det är svårt att föreställa sig hur ett sådant alternativ skulle kunna fungera. Ett längre arbetsliv höjer välfärden för de äldre, framför allt genom att säkerställa en god ekonomisk standard efter pensio- neringen. väljer fortfarande av alla äldre att pensionera sig eller tidigare. Om detta pensions- beteende inte förändras kommer kompensationsgraden i de allmänna pensionerna att sjunka redan En sådan utveckling är inte hållbar. Förtroendet för det allmänna pensionssystemet kan komma att undergrävas. Ett längre arbetsliv även för äldre behövs också för att bidra till en uthållig finansiering av välfärden. Välfärdspolitiken står inför stora utmaningar när den stora gruppen 40-talister om något årtionde närmar sig den ålder då behoven ökar av vård och omsorg. Med realistiska antaganden om en fortsatt standardutveckling inom välfärdstjänsterna uppstår ett finansieringsgap på . Om äldre förlänger sitt arbetsliv stärks de offentliga finanser kraftigt. går in i en ny fas då man får räkna med en i stort sett oförändrad arbetskraft antalsmässigt för årtionden framåt. Sam- tidigt uppstår det emellertid arbetskraftsbrist inom åtskilliga sektorer på arbetsmarknaden när 40-talisterna slutar att arbeta. Kommuner och Landsting, SKL, beräknar exempelvis att välfärdssektorn behöver rekrytera 420 000 nya medarbetare fram . De äldre behöver stanna i arbetslivet bl.a. för att minska risken för arbetskraftsbrist. Det kan också vara så att ett längre arbetsliv kan bidra till en bättre livskvalitet. För personer med slitsamma och enformiga arbeten kan pensioneringen förbättra hälsa och livskvalitet. För de allt fler äldre, som inte har fysiskt krävande arbeten som de trivs med, kan fortsatt arbete gynnsamt påverka hälsan, kognitiva för- mågor, sociala aktiviteter och livskvaliteten. Förutsättningarna som formade nuvarande allmänna och avtalade ålderspensioner har förändrats påtagligt under de senaste år- tiondena. Dagens och framtidens äldre har goda förutsättningar att arbeta längre, även om de individuella variationerna är stora. Äldre blir allt friskare visar alla mått på hälsan. Andelen i åldern med god eller mycket god hälsa har exempelvis ökat från 2004. Antalet s.k. hälsoår har ökat med 0,. Undersökningar pekar på att äldre blir allt smartare. Vissa kognitiva förmågor avtar med åldern, andra behålls eller till och med förbättras när man blir äldre. Resultatet på kognitiva tester förbättras i senare födelsekohorter. Det kan bero på ökad utbildning, förbättrade levnadsförhållanden, ökad intellektuell sti- mulans osv. Statistiken visar att äldre blir allt mer välutbildade. Andelen män med låg utbildning har minskat från till 2010. Bland kvinnor är nedgången ännu mer dramatisk, från . Andelen med eftergymnasial utbildning har i det närmaste fördubblats. Det finns tecken på att pensioneringsnormerna försvagas. Andelen sysselsatta i åldern har stigit från 2012. Andelen äldre som uppger att man vill arbeta efter har fördubblats . En viktig faktor är att arbetsförhållandena förbättras. Olika indikatorer pekar på totalt sett successivt något förbättrade arbetsförhållanden . Andelen personer som uppger olika arbetsmiljöproblem är oförändrad eller minskar något över tiden på de flesta indikatorer. Allt färre drabbas av sjukdomar och skador i arbetet. Det finns betydande hinder Trots att allt fler äldre vill arbeta längre ökar sysselsättningen lång- samt i åldersgruppen. Det pekar på att de finns avsevärda hinder för äldre som vill och kan jobba längre. Vägarna från arbetslivet är breda Stora grupper äldre lämnar fortfarande arbetslivet . Ungefär hälften har redan sin försörjning huvudsakligen från pensioner eller andra ersättningar. De vanligaste vägarna från arbetslivet är ersättningar på grund av arbetsoförmåga, arbets- löshetsersättning och ersättning från kollektivavtalade försäkringar. Utredningen bedömer att den viktigaste frågan för att höja den faktiska pensionsåldern och förlänga arbetslivet är att försöka minska andelen äldre som lämnar arbetslivet . Utredningen avser att i det fortsatta utredningsarbetet ge hög prioritet till åtgärder som minskar tidiga utträden och pensioneringar. Arbetsmiljöproblem bidrar till tidiga utträden Åtgärder som bidrar till längre arbetsliv och högre faktisk pensionsålder kan få bred acceptans bara om fördelarna av denna utveckling kommer de allra flesta till del. Därför kan det behövas bl.a. insatser för bättre arbetsförhållanden för att stärka uthållig arbetshälsa under hela arbetslivet och ökade möjligheter till vidare- utbildning för äldre. Bättre hälsa och ökad medellivslängd har inte kommit alla till del. Stora skillnader i arbetsvillkor bidrar fortfarande till en ojämlik hälsa. Skillnaderna i dödlighet mellan socioekonomiska grupper har ökat . Räknat har personer med eftergymnasial utbildning högre medellivslängd än personer med enbart förgymnasial utbildning. Trots en något positiv utveckling av arbetsförhållanden finns det fortfarande stora behov av förbättringar. Det är alltjämt en stor andel arbetstagare som upplever sig ha slitsamma och enformiga arbeten. Fysiskt krävande arbeten är fortfarande vanliga och har dessutom ökat bland kvinnor. Arbetsmiljöproblem som stress och psykosocial press, som bl.a. följer av ett gap mellan krav och kontroll i arbetet, är utbredda. Fler tar dessutom med jobbet hem och får svårt att koppla av. Mellan av alla arbetstagare upplever fort- farande fysiska arbetsmiljöbrister. Det är påfallande att över- riskerna för förtidspensionering i vissa yrken sammanfaller med fysisk tyngd och påfrestning i arbetet. Ett systematiskt och effektivt arbetsmiljöarbete med särskild hänsyn till behovet av anpassning till äldres behov är därför nödvändigt för en rättvis tillgång till det längre arbetsliv som samhället och individerna kommer att behöva. Slitsamma och enformiga arbeten som inte medverkar till de anställdas tillfredsställelse kan väntas bidra till att många lämnar arbetslivet tidigt på olika vägar. Det är rimligt att anta att de som är utslitna eller inte trivs med sitt arbete har en högre benägenhet att lämna arbetslivet tidigt genom tjänstepensioner, avgångspensioner eller tidigt uttag av den allmänna ålderspensionen. Kunskaperna behöver förstärks om sambanden mellan arbets- förhållanden och utslagning genom förtidspension och långtids- sjukskrivning. Sambanden mellan de utbredda psykosociala och stressrelaterade arbetsmiljöbristerna, som särskild drabbar kvinnor i välfärdssektorn, och riskerna för ohälsa och förtidspensionering är dåligt kartlagda. Det är särskilt angeläget att fördjupa kunska- perna om kvinnors höga och ökande relativa risker för förtids- pension. Kunskaperna behöver förstärkas också om vilka interventioner på arbetsplatser som fungerar för att förebygga eller motverka tidigt utträde på grund av nedsatt arbetsförmåga. Den stora utmaningen när det gäller ett längre arbetsliv är att ge möjligheter för fler äldre att kunna fortsätta att arbeta också . Utredningen ska i det fortsatta arbetet överväga på vilka områden det kan finnas behov av förstärkta insatser, också när det gäller statistiken över arbetsmiljöbrister. Utredningen avser att också överväga hur kunskapsupp- byggnaden kan förstärkas om sambanden mellan arbetsförhåll- anden, ohälsa och tidigt utträde från arbetslivet, särskilt vad gäller psykosociala arbetsmiljöproblem och kvinnors höga förtids- pensionering. De organisatoriska formerna för detta behöver också övervägas. Utredningen ska uppdra till forskare att sammanfatta kunskapsläget från bl.a. finsk forskning om hur regler och institutioner kan förändras för att minska de hinder som finns för ett längre arbetsliv och hur arbetet bättre kan anpassas till äldres förutsättningar. Utredningen avser att uppdra till forskare att sammanställa kunskaper kring äldres deltidsarbete och delpensioner samt disku- tera under vilka förutsättningar ökade möjligheter till deltid kan vara en effektiv metod att öka antalet arbetade timmar bland den äldre arbetskraften. Normerande åldersregler i allmänna system Forskningen och experternas bedömningar pekar på att pensions- regler och pensioneringsnormer är de viktigaste faktorerna som styr besluten att sluta arbeta och pensionera sig. Även efter pensionsreformen finns det kvar en rad styrande och normerande åldersregler i det allmänna pensionssystemet, exempelvis 65- årsgränsen för garantipension och 61-årsgränsen då man tidigast kan ta ut pension. Utredningen bedömer att dessa regler både formar pensio- neringsnormer, styr besluten om pensionering och påverkar kringliggande system inklusive tjänstepensioner. därför att i det fortsatta arbetet överväga förslag så att de ålders- relaterade reglerna i det allmänna pensionssystemet anpassas till en ökande medellivslängd och pröva hur åldersregler i kringliggande system kan anpassas till dessa regler. Tjänstepensionsregler och längre arbetsliv De avtalade tjänstepensionerna omfattar av alla anställda. Tjänstepensionerna utgör en allt större del av den totala ålderspensionen. Men hänsyn till tjänstepensionernas stora ekono- miska betydelse och täckning i arbetskraften är det rimligt att anta att tjänstepensionernas regler i hög grad påverkar de äldres beslut om pensionering eller att arbeta längre. Statistiken visar att många äldre lämnar arbetslivet tidigt genom att ta ut tjänstepension. Bland tjänstemän som lämnar arbetsmar- knaden med annan inkomstkälla än ålderspension är tjänste- pensionen den vanligaste utträdesvägen. Bland män lämnar av privatanställda tjänstemän och av anställda inom staten arbetsmarknaden via tjänstepension. Utredningens granskning av tjänstepensionerna visar att det finns en rad regler som kan bidra till tidig pensionering och mot- verka ett längre arbetsliv. av dagens äldre anställda har en formell pensionsålder på via tjänstepensionsavtalen. Flera tjänstepensionsavtal ger relativt sett förmånliga villkor för den som pensionerar sig . På de flesta avtalsområden finns möjligheten att erbjuda äldre anställda avgångspension eller andra pensionslösningar på grund av arbetsbrist, kompetensväxling etc., som till vissa delar subventioneras av kollektivet och genom förmånliga skatteregler. I de flesta tjänstepensioner finns det normalt ingen möjlighet att tjäna in pensionsrätt efter . I flera avtal om tjänstepensioner finns det arbetsutbuds- begränsningar om man har tagit ut sin pension. Analyserna visar att arbetsgivarens incitament att erbjuda pension ökar dramatiskt vid vissa bestämda åldersgränser.