sou · H0B363 · 2012-10-03 00:00:00 — Små företag – stora möjligheter med it Slutbetänkande av Utredningen om ökad it-användning i småföretag SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Utredningen om ökad it-användning i småföretag startade sitt arbete enligt regeringens direktiv Åtgärder för att öka småföretagens it-användning (dir. 2011:54). Den särskilde utredaren förordnades . Till experter förordnades affärsområdeschefen , enhetschefen , näringspolitiske handläggaren , föreningsdirektören , juristen , kanslirådet , seniora analytikern , departementssekreteraren , verkställande direktören , programansvarige , affärs- och utvecklingsansvariga , konsulten , juristen samt enhetschefen . entledigades konsulten och samma datum förordnades departementssekreteraren som expert. entledigades, med verkan fr.o.m. , departementssekreteraren från uppdraget som expert. Samma datum förordnades departementssekreteraren som expert. Förordnandet gäller fr.o.m. . förordnades ämnessakkunnige till sekreterare i utredningen fr.o.m. . Samma datum förordnades departementssekreteraren till sekreterare fr.o.m. . Utredningens delbetänkande Här finns mer att hämta – itanvändningen i småföretag (SOU 2012:21) lämnades till regeringen . Delbetänkandet innehöll kartläggningar över småföretagens it-användning och behov samt över befintliga offentliga åtgärder på lokal, regional och nationell nivå för att främja en ökad it-användning. Utredningen överlämnar härmed sitt slutbetänkande Små företag – stora möjligheter med it (SOU 2012:63). Utredningsuppdraget är därmed avslutat. Min uppfattning är att en ökad och effektivare it-användning bland småföretagen kan bidra till att ge dessa strategiska fördelar som positivt påverkar konkurrenskraften. På nationell nivå bidrar det till att upprätthålla en hög sysselsättning och till ett dynamiskt näringsliv. Det möjliggör också för småföretagen att på ett bättre sätt hävda sig i den globala konkurrensen. Jag menar också att it har stor potential som innovationsdrivande kraft. Införandet av it-lösningar för ökad lönsamhet innebär att både affärsmodells- och organisationsinnovationer uppstår som en naturlig konsekvens. Avslutningsvis bör man inte förringa de samhällsekonomiska kostnadsbesparingar som kan göras inom olika offentliga verksamheter genom att få in uppgifter elektroniskt snarare än att hantera dem manuellt. Jag ser därför skäl för att i ökad utsträckning uppmärksamma området småföretag och it inom ramen för it- och näringspolitiken. Inte minst bör kunskaperna utvecklas ytterligare och medvetenheten öka. Inom ramen för regeringens kommande innovationsstrategi ser jag också att frågan har en roll att spela. It, och ökade kunskaper om dess betydelse, kan i sammanhanget vara ett kraftfullt verktyg för att främja innovationer bland den breda massan av små och medelstora företag. Företag som ofta inte nås inom ramen för olika innovationsfrämjande åtgärder som de definieras . Jag är av den meningen att det först och främst är marknadens aktörer som själva ska genomföra åtgärder i syfte att främja en mer utvecklad it-användning bland småföretagen. Men staten och andra offentliga aktörer har icke oväsentliga roller. Dessa består framför allt av att samla in och sprida kunskap inom området it i småföretag samt att genomföra olika stödjande insatser. De förslag jag lägger i denna utredning skärper statens roll något. Jag vill att de myndigheter som har betydelse för det närings- politiska området i ökad utsträckning tydliggör it:s roll i näringslivsutvecklingen. Det lilla företaget måste se affärsnytta och ekonomisk lönsamhet i en verksamhetsutveckling med it. Det är därför viktigt att offentliga stödinsatser tar sin utgångspunkt i en affärskritisk itutveckling, inte i tekniken i sig. De förslag jag lämnar till stödåtgärder har denna inriktning. Att leda den här utredningen har varit ett mycket intressant och stimulerande uppdrag. Bland det mest stimulerande har varit mötet med medlemmarna i expertgruppen som alla verkligen brinner för att förbättra förutsättningarna för att skapa tillväxt. Deras erfarenheter och kunskaper har varit ovärderliga och personligen har jag fått mycket energi av de diskussioner vi haft, jag hoppas naturligtvis att även de haft motsvarande utbyte. Huvudpunkter i uppdraget och i utredningsarbetet ........ Vissa fakta från delbetänkandet .............................................. It, tillväxt och globalisering ......................................... It:s betydelse för produktivitetstillväxten .............................. Globaliseringens effekter för småföretag ............................... It i vissa program och branscher .................................. Programverksamhet vid och ............ It i vissa branscher.................................................................... 3.2.1 Kulturella och kreativa näringar................................... Vård och omsorg .......................................................... Lärande – uppföljande .................................................. Synliggör it i småföretag.............................................. Ett lärande och integrerande fokus ......................................... 5.1.1 Integrera it i relevanta åtgärder .................................... Kunskapsspridning, erfarenhetsutbyte och 5.1.3 Strategisk dialog och samverkan med Statistikförsörjning en viktig komponent ............................ Utveckling av statistiken ............................................ 6.1.1 Stöd för affärsutveckling med it................................. Hantering av risker vid it-användning .................................. 6.2.1 Ökad medvetenhet kring risker med it- användning genom samlad information..................... Företagens utgifter och investeringar för it.......................... 7.3.2 Utredningens bedömning angående lån .................... 7.3.4 Bidrag i form av företagsstöd och 7.3.5 Utredningens förslag angående företagsstöd ............ 7.3.6 Tydliggör it-användning i småföretag i EU:s E-tjänster för småföretag ........................................... Användning av e-tjänster ....................................................... 8.2.3 Öka användningen av verksamt.se............................. Elektronisk offentlig upphandling........................................ Standarder för förbättrade e-tjänster .................................... 8.4.1 Betydelsefullt att vidareutveckla e-tjänster vid 8.5Minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen Sammanfattning av KTH:s förslag........................................ Förslag till ändring av förordning (2007:61) om Förslag till ändring av förordning (2000:283) om regionalt bidrag till företagsutveckling................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv.............................................................. Bilaga 2 IT som förändringskraft ................................................... Förslagen i denna utredning har i första hand ett kunskaps- och lärandeperspektiv. Det gäller både förslag som berör olika statliga aktörer och förslag som riktas direkt till enskilda företag1. Vi konstaterar i vårt tidigare delbetänkande att det saknas en struktur för att följa området it-användning i småföretag och följa upp åtgärder som syftar till att öka användningen. Utifrån ett lärandeperspektiv är det problematiskt. Lärdomar och erfarenheter riskerar att gå förlorade. Tre områden behöver i vår mening utvecklas ytterligare eller stärkas: Metodstöd och kunskapsöverföring, strategisk dialog och samverkan, samt statistik över it-användning bland småföretag. På denna övergripande nivå är poängen med våra förslag att synliggöra och dra lärdomar av it:s roll och dynamiska kraft i näringslivsutvecklingen. Staten har en viktig uppgift i detta sammanhang. Den kartläggning vi genomfört av åtgärder för ökad it-användning bland företag lokalt och regionalt gav en god bild över vilken typ av åtgärder som vanligast förekommer. Eftersom åtgärderna i de flesta fall utgår från någon form av behovsinventering utgör de en bra och verklighetsnära bas för vilka förutsättningar som bedöms vara viktiga för småföretagens ökade it-användning. Följande fyra förutsättningar identifierades: 1 Utredningens resonemang redovisas i avsnitt Utgångspunkter. användarnas kunskap och insikt, samt nätverk – sammanhang. De av våra förslag som riktas till de enskilda företagen berör i första hand användarnas kunskap och insikt. Alltså, vilka förutsättningar bedömer vi vara viktiga för att it-användningen ska kunna utvecklas i positiv riktning. Poängen med de förslag som riktas till de enskilda företagen är att lyfta fram it som en integrerad del i affärsutvecklingen. För företagen handlar det om att ha en tydlig bild av hur lönsamheten kan stärkas och hur it kan bidra till affärsnyttan. I den nedanstående sammanfattningen presenteras betänkandets förslagsavsnitt först. Förslagen omfattar följande områden: Synliggör it i småföretag. Därefter sammanfattar vi de avsnitt som är av mer beskrivande karaktär. Förutom förslagen gör utredningen ett flertal bedömningar inom olika områden. Dessa bedömningar är inte medtagna i denna sammanfattning, men återfinns i respektive kapitel i betänkandet. Synliggör it i småföretag En mer systematisk ansats är önskvärd för att lyfta fram it:s betydelse för småföretagens utvecklingsmöjligheter, både ur ett åtgärdsperspektiv och ett lärande- och kunskapsöverföringsperspektiv. Därför föreslås åtgärder som syftar till: Integrering av it i relevanta företagsutvecklingsåtgärder, kunskapsspridning, erfarenhetsutbyte och metodstöd, strategisk dialog och samverkan med marknadsaktörer, samt utveckling av befintlig statistik. Integrera it i relevanta företagsutvecklingsåtgärder bör få ett tydligare ansvar för området it i småföretag. Eftersom vi ser det som eftersträvansvärt att it-användningen i små och medelstora företag tydligt kopplas till affärsnyttan görs bedömningen att det är lämpligt att just får en tydligare it-profil i verksamheten. Förslag: föreslås få i uppdrag att ta fram en strategi och tillhörande handlingsplan för hur affärskritisk it kan integreras och synliggöras inom ramen för relevanta program och åtgärder som myndigheten själv initierar eller genomför på uppdrag av regeringen. Syftet är att säkerställa att it finns med redan i de tidiga faserna av design och planering av program och åtgärder. En del av strategin bör också vara att redogöra för vilken typ av insatser som utifrån itperspektivet kan vara befogat att uppmärksamma. Som komplement till strategin bör en handlingsplan upprättas vilken mer konkret anger vilka specifika aktiviteter som bör vidtas i samband med att nya program och insatser utvecklas. Förslaget innebär enligt utredningen att it synliggörs i ett konkret sammanhang, direkt kopplat till ämnes- och branschinriktade program och insatser som bedöms vara viktiga för att främja företagsutveckling. Att genomföra insatser i ett sammanhang är viktigt. Särskilda it-inriktade insatser som genomförs parallellt och utan koppling till övriga insatser för företagsutveckling bör undvikas. Dessa riskerar att fokusera på tekniken i sig i allt för hög utsträckning vilket kan minska legitimiteten för insatserna bland företagen. Kunskapsspridning, erfarenhetsutbyte och metodstöd Förslag: får i uppdrag att ansvara för att kunskapsspridning, erfarenhetsutbyte och metodstöd kring it-relaterade insatser sprids mellan aktörer som är direkt involverade igenomförandet av de program och åtgärder som initierats av eller där myndigheten har en uppgift i genomförandet. Kunskaper och erfarenheter av it-relaterade insatser bör spridas mellan de aktörer som på olika sätt arbetar med de program och insatser som genomförs inom ramen för verksamhet. Det är viktigt för att undvika en situation där aktörer i olika delar av landet genomför snarlika insatser utan kännedom om varandra. Det är också viktigt att myndigheten kan bistå med adekvat metodstöd till aktörer som är engagerade i utformning och genomförande av de olika insatserna där har en roll. Strategisk dialog och samverkan med marknadsaktörer Marknadsaktörerna har en viktig roll att spela för utvecklingen av it-användningen i små och medelstora företag. Dessa företag utgör för många marknadsaktörer ett komplext marknadssegment. Bilden har delvis bekräftats under utredningens gång. Ett sätt att bidra till en positiv utveckling av it-användningen i småföretagen tror vi kan vara att föra en dialog kring möjligheter och utmaningar där relevanta marknadsaktörer ingår. Förslag: får i uppdrag att administrera ett samverkansforum kring it-användning i småföretag. Arbetet, inklusive eventuella förslag till policyåtgärder, ska redovisas till regeringen som en del av kommissionens årliga rapportering. Det är viktigt att skapa ett samverkansforum där marknadsaktörer tillsammans med företrädare för småföretag och offentlig sektor kan diskutera och tillsammans eller var och en för sig genomföra åtgärder i syfte att främja en mer utvecklad it-användning bland småföretagen. Forumet blir också viktigt för att lyfta fram eventuella behov av policyutveckling. Digitaliseringskommissionen2 är mycket lämpad för uppdraget att hålla samman arbetet. Det ligger väl i linje med kommissionens uppdrag att förvalta de s.k. signatärerna av den digitala agendan. Flera av dessa utgörs av relevanta företag som skulle 2 En närmare beskrivning av kommissionens uppdrag framgår av dess direktiv, – en kommission för den digitala agendan (dir. 2012:61). kunna ingå i det föreslagna samverkansforumet. Enligt har denna möjlighet att lämna förslag på arbetsgrupper som behandlar specifika frågeställningar och där olika aktörer i samhället kan medverka. I formell mening anser vi att det föreslagna samverkansforumet kan ha formen av en sådan arbetsgrupp. I sammanhanget vill vi lyfta fram det arbete som bedrivs inom ramen för . Denna syftar till en ökad digital delaktighet i . Vi anser att modellen är intressant och att vårt förslag till samverkansforum kan liknas vid ett Digidel-SMF. Förutom marknadsaktörer bör relevanta intressorganisationer som representerar småföretag och branschförbund ingå. Även , och bör delta. Den viktigaste källan till information om it-användning i näringslivet är undersökningen Företagens användning av IT som () genomför . Undersökningen är EU- reglerad genom förordningen om gemenskapsstatistik om informationssamhället3. SCB erhåller finansiering för att täcka de delar av undersökningen som är obligatoriska enligt EU-regleringen. Detta innebär att undersökningen inte inkluderar företag med färre än 10 anställda. (.SE) har därför bekostat en årlig undersökning riktad till företag med 1-9 anställda och som genomförs av SCB. 3 Förordning (EG) nr 808/2004. Förslag: årliga undersökning Företagens användning av IT utökas till att också omfatta företag med 0-9 anställda. får i uppdrag att utreda och lämna förslag till hur ytterligare branscher kan inkluderas i den statistik som samlas in. ges i uppdrag att genomföra en kvalitativ undersökning i form av djupintervjuer riktad till småföretag kring it-användning. Det är angeläget att säkerställa att statistik över småföretagens itanvändning även fortsättningsvis samlas in. Om grundläggande statistik inte tillhandahålls riskerar vi att hamna i en situation där ett område av stor betydelse för tillväxten osynliggörs. SCB bör därför få i uppdrag att utöka undersökningen Företagens användning av IT genom att även inkludera företag med 0-9 anställda. För att kunna följa utvecklingen och analysera skillnader mellan olika branscher är det viktigt att sträva efter en sådan bred branschrepresentation som möjligt. Vi finner det särskilt angeläget att utreda möjligheterna att inkludera branschen jordbruk, skogsbruk och fiske i undersökningen. Verksamheter inom dessa näringar är allt mer beroende av den digitala tekniken. Vidare är företagen vanligen lokaliserade i gles- och landsbygdsområden. It innebär möjligheter att överbrygga geografiska hinder. Många företag inom branschen ingår också i besöksnäringen där it är en viktig förutsättning. SCB föreslås därför få i uppdrag att utreda förutsättningarna för och möjligheterna till att inkludera ytterligare branscher i undersökningen över företagens it-användning. Företag där endast en person är verksam är viktig att kunna synliggöra i statistiken. Detta eftersom förutsättningarna och drivkrafterna för dessa företag på många sätt skiljer sig från övriga företag. Det som är viktigt i sammanhanget är att erhålla statistik över företag där endast en person bedriver verksamhet i företaget. Det kan ibland innebära att företaget klassificeras som ett företag med 0 anställda. Om det handlar om ett aktiebolag klassificeras emellertid företaget som om det har en anställd eftersom ägaren i juridisk mening betraktas som anställd. Kvantitativ statistik som samlas in återkommande är viktig för att kunna följa utvecklingen . innebär den snabba teknikutvecklingen att statistiken släpar efter. också vara svårt att fånga upp nya trender och problem som företagen ställs inför. Vidare är det svårt att utifrån kvantitativ data få en djupare förståelse av vad som döljer sig bakom siffrorna. Vi föreslår därför att får i uppdrag att genomföra kvalitativa undersökningar . Undersökningarna bör bland annat undersöka vilka hinder och möjligheter företagen som ingår upplever med it. Utredningen bedömer att det inte finns skäl att föreslå några särskilda låneinstrument i syfte att underlätta it-investeringar i småföretagen. Kostnader för it minskar successivt. Inte minst utvecklingen av molntjänster gör att småföretagens möjligheter att få tillgång till både hård- och mjukvara till relativt låga kostnader ökar. Utredningen har under arbetets gång inte heller tagit del av information som pekar på att det finns särskilda behov av kapitalförsörjning kopplade till just it-investeringar. Däremot anser vi att befintliga stödformer inte får hindra eller begränsa företagens möjligheter att använda it för att utveckla verksamheten. Förslag: Förordning (2007:61) om regionalt investeringsstöd och förordning (2000:283) om regionalt bidrag till företagsutveckling ändras i syfte att tydliggöra att företag som är verksamma på den lokala eller regionala marknaden kan ta del av stöden i de fall det primära syftet är att med hjälp av it kunna nå ut till en marknad utanför den lokala eller regionala. får i uppdrag att tillsammans med ansvariga regionala aktörer utveckla kunskaperna och metoderna för att avgöra när stöd kan beviljas företag i enlighet med de föreslagna förordningsförändringarna. Det har kommit till vår kännedom att i samband med prövning av stöd i enlighet med ovan två förordningar är utgångspunkten den marknadssituation som är fallet för de företag som prövas i enlighet med de nämnda paragraferna. Företag tillhörande branscher inom vilka marknaden generellt sett främst är lokal eller regional räknas inte som stödberättigade. Situationen uppstår i praxis där beslutande myndigheter definierat inom vilka branscher företag med en lokal marknad återfinns. I praktiken innebär det att ändamålet för en ansökan inte prövas då vissa företag redan har definierats som icke stödberättigade. Vi menar att det riskerar att innebära en allt för statisk tolkning där digitaliseringens möjligheter inte tillåts tas tillvara av företagen. It kan bl.a. innebära att konkurrensnackdelar baserade på geografiska avstånd kan begränsas eller helt elimineras. De selektiva företagsstöden syftar primärt till att just överbrygga de konkurrensnackdelar företag i perifera regioner står inför. När den tekniska utvecklingen kan bidra till att effektivt överbrygga sådana konkurrensnackdelar är det olyckligt om tolkningen av gällande förordningar, tvärtemot deras grundintention, motverkar att möjligheterna kan utnyttjas av vissa företag. Vi föreslår att ordalydelsen i aktuella förordningar ändras i syfte att tydliggöra att stöd kan lämnas till företag som främst verkar på den lokala marknaden, men som på grund av investeringar i it kommer att bedriva verksamhet för en marknad som är vidare än den lokala eller regionala. Förslag rörande EU:s strukturfondsprogram Förslag: Affärskritisk it i småföretag föreslås utgöra ett prioriterat område i EU:s strukturfondsprogram i . Utredningen har låtit kartlägga i vilken mån EU-medel har använts för åtgärder på lokal och regional nivå i syfte att främja it-användning bland små och medelstora företag. Kartläggningen visar att en väldigt liten del av åtgärder som genomförs syftar till att främja ökad itanvändning i småföretag. Uppskattningsvis en knapp procent av medlen som används för att finansiera åtgärderna är inriktade mot itrelaterade åtgärder. Det är i vår mening förvånande att andelen är så låg, bl.a. med tanke på den betydelse som it har för produktivitetstillväxten i näringslivet. EU-medel inom ramen för strukturfondsprogrammen bör i högre utsträckning användas för projekt som syftar till att främja småföretagens it-användning. Checkar för affärsutveckling med it En övergripande slutsats vad gäller kompetensfrågor i småföretag för att stimulera ökad användning av it är att beskrivningen av it:s bidrag till affärsnyttan är av största vikt. Hänsyn måste tas till den verklighet i vilken småföretagen befinner sig. Det kraftfullaste incitamentet handlar alltid om tydlig ekonomisk lönsamhet. Ett första steg för att vidareutveckla småföretagets it-användning kan därför vara att förstå hur it kan bidra till ökad lönsamhet. Vilka produkter, tjänster, kunder, leverantörer, processer etc. är lönsamma eller har potential att bli lönsamma. Kanske måste företaget förändra sin affärsmodell för att nå långsiktig lönsamhet. I alla dessa sammanhang är it en viktig komponent. Ett särskilt stöd till småföretag inrättas i form av checkar för affärsutveckling med it, med målet att stärka småföretagens utveckling och konkurrenskraft genom att undanröja hinder mot en ökad och utvecklad användning av it-lösningar. Stödet ska erbjudas småföretagen . Detta ska ses som en pilotomgång som ska utvärderas av Tillväxtanalys. Det samlade statliga stödet i detta åtgärdsprogram ska omfatta . Fördelning av medlen beslutas av efter rekommendation av de regionala partnerskap som redan finns inom ramen för bl.a. produktutvecklingsprogram. Medlen får enbart användas för behovsanalys och konkretisering av åtgärder vilka syftar till att uppnå arffärs- och verksamhetsmål som företaget ställt upp. Åtgärderna måste ha ett it-inslag. Medlen får inte användas till användarutbildning eller för inköp av mjuk- och hårdvara. ges i uppdrag att i detalj utforma checkstödet. I flera länder, med vilka konkurrerar, gör myndigheterna särskilda informations- och utbildningssatsningar riktade till småföretag gällande it-användning. Även svenska småföretag måste i ökad utsträckning delta i den globala konkurrensen och vara medvetna om den betydelse som it har för att lyckas. Vi anser därför att även svenska staten ska ha en roll i att stärka småföretagens utveckling och konkurrenskraft med stödåtgärder som inriktas på företagens verksamhet där användningen av it ges ett viktigt inslag. Vi förordar införandet av checkar för affärsutveckling med it. Vi menar att detta ger största flexibilitet för företagen och kan därmed på ett lättare sätt täcka det enskilda företagets behov. Det är också ett sätt att inte enbart hjälpa småföretagen utan även stimulera konsultmarknaden. Vi menar att är en rimlig nedre beloppsgräns för det statliga bidraget. Stödet förutsätter 50- procentig medfinansiering av företaget.