sou · GZB379 · 2012-01-01 00:00:00 — Projektet inriktades mot att stärka handledarkompetensen inom företagshälsovården genom en handledarutbildning, 7,5 hp, avancerad nivå. Till handledarkursen antogs femton personer varav huvudparten var företagssköterskor. Utbildningen genomfördes i huvudsak som webbaserad. Under utbildningen hoppade tre deltagare av på grund av för hög arbetsbelastning på den egna arbetsplatsen. Inom projektet genomfördes även handledarträffar. För att finna och potentiella handledare, eftersöktes lämpliga FHV-enheter belägna geografiskt nära den ort där respektive studeranden hade sin verksamhet. Projektet lyckades finna platser för samtliga i VFU-kursen. Dock har kritik framförts från arbetsgivare om relevansen av att deltagare med yrkeserfarenhet av företagshälsovård ska göra en VFU i reell miljö. ingår handledarkurser i den reguljära utbildningen vid . Enligt lärosätet har behörigheten till dessa kurser anpassats för att möta företagshälsovårdens olika professioner. FHV-delegationen har –2010 genomfört följande workshop kring speciella frågeställningar för integrerings- och utvecklingsarbetet: – workshop om verksamhetsförlagd utbildning (VFU) inom företagshälsovården och förutsättningar för att utveckla detta för företagssköterskor och sjukgymnaster/ergonomer. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård – workshop på temat Från stuprör till takränna – Hur ökar vi de gemensamma utbildningsinslagen i FHV- utbildningarna? – workshop om vidareutbildning av beteendevetare inom företagshälsovården. – workshop om frågeställningen hur man kan arbeta med högskoleutbildningar inom arbetsmiljöområdet och specifikt för arbetsmiljöingenjörer. – workshop om verksamhetsförlagd utbildning (VFU) inom företagshälsovården. – workshop om utmaningarna för de nya utbildningsprogrammen i arbete, hälsa och företagshälsovård. 2.2.4Noder för de nya utbildningsprogrammen De nya magister- och masterprogrammen vid de fem berörda universiteten har beslutats av respektive lärosäte. I stället för att enbart möta utbildningsbehov inom företagshälsovård har programmen, i samband med integreringen i det ordinarie kursutbudet, breddats till att vara en relevant utbildning för olika uppgifter inom området arbete/arbetsliv/arbetsmiljö och hälsa. Programmet vid riktar sig till en profession, företagssköterskor. Detta återspeglas också i programmens benämning (se tabell 2.2). Gemensamt för de nya programmen är att de grundläggande behörighetskraven är satta till kandidatexamen om 180 hp eller motsvarande, dvs. studier efter gymnasieexamen. Härutöver tillkommer särskilda behörighetskrav hos de olika lärosätena. Utbildningarna är i olika utsträckning webbaserade med vissa samlingar på campus. Detta bidrar till att programmen rekryterar studenter från hela landet. Ur högskolornas perspektiv är det avgörande att få tillräckligt många studeranden för att kunna genomföra utbildningarna. Att flera av de ingående kurserna i programmen också ges som fristående bl.a. som vidareutbildning för FHV-personal m.fl. kan därför bidra till ett större studentunderlag. SOU 2011:79 Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård De nya magister- och masterutbildningarna Magisterprogram i Arbetsliv och Hälsa, 60 hp, med fyra inriktningar Magisterprogram i Arbete och Hälsa, 60 hp, Masterprogram i medicinsk vetenskap, 120 hp, med specialisering i Arbetsmiljö och Företagssköterskeprogram, 60 hp FHV-utbildningar har införlivats och utvecklats inom de nya utbildningsprogrammen. I tabell 2.3 ges en orientering till vilket program och lärosäte de tidigare utbildningarna närmast kan kopplas till. Observera att de nya programmen håller högre nivå och inte är direkt jämförbara med tidigare FHV-utbildningar. Integreringen av tidigare FHV-utbildningar i högskolan Sjukgymn./ergonom beslöt 2010 att inrätta ett nytt huvudområde Arbetsliv och hälsa för magisterprogrammet i Arbetsliv och Hälsa (60 hp). Magisterprogrammet är en ettårig distansutbildning på helfart med fyra inriktningar: 3 har programmets benämning vid KTH ändrats till Teknik, hälsa och arbetsmiljöutveckling. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård Programmet har tre kurser (Arbetsliv och hälsa, Introduktionskurs, 7,5 hp; Juridik inom arbetsliv och hälsa, 7,5 hp; Metodik och mätmetoder, 7,5 hp) vilka läses gemensamt av de fyra inriktningarna. Dessa kurser är interprofessionellt upplagda medan de övriga läses inriktningsspecifikt. Det verksamhetsanknutna lärandet/praktiken tillgodoses via examensarbetet. Kurserna kan också läsas fristående bl.a. som vidareutbildning för personer verksamma inom företagshälsovård. De examina som kan erhållas är Medicine magisterexamen i arbetsliv och hälsa med inriktning mot ergonomi eller företagssköterska alternativt Filosofie magisterexamen i arbetsliv och hälsa med inriktning mot arbetsmiljöteknik eller beteendevetenskap. För intresserade yrkesverksamma inom området har ett webbbaserat nätverk för utbildningsfrågor i arbetsliv och hälsa bildats som riktar sig mot dem som jobbar inom företagshälsovården, med arbetsmiljö- och personalfrågor inom privat och offentlig verksamhet, inom eller Arbetsförmedlingen. Syftet med nätverket är att bilda ett diskussionsforum för alla intresserade av aktuella frågeställningar inom området. För informationsspridning har unika internetsidor skapats för magisterprogrammet (). Totalt sökte 285 studenter till programmet varav 30 till inriktning Arbetsmiljöteknik, 107 till Beteendevetenskap, 60 till Ergonomi och 88 till Företagssköterska. Till de fristående kurserna sökte 19 till Arbetsliv och hälsa samt 72 till Juridik inom arbetsliv och hälsa. Av det totala antalet sökanden var kvinnor och medelåldern . Flest sökanden fanns i åldersintervallet 25–. av de sökanden var från . Enligt universitets slutrapport till FHV-delegationen bedömer man att utbildningen ger studenterna en kompetensprofil som fyller ett stort behov på arbetsmarknaden där kunskaper om arbetsliv och hälsa efterfrågas, exempelvis inom företagshälsovården. Det gäller både nyrekrytering liksom vidareutbildning av redan yrkesverksamma. Generellt visade söktrycket för utbildningarna /2012, att antalet sökanden var drygt två per plats. anser att söktrycker kommer öka i takt med att utbildningen blir känd och studenterna kommer ut i Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård Bedömningen är att det finns en arbetsmarknad även utanför företagshälsovården såsom i större organisationer inom arbetsmiljöområdet, för ledande personer med arbetsmiljöansvar, för konsulter i egen regi m.m. Intentionerna att skapa ett akademiskt ämne där de långa utbildningarna fogas in i det reguljära högskolesystemet har fungerat väl enligt lärosätet. För inriktningarna Beteendevetenskap, Ergonomi och Företagssköterska kunde ett planerat intag på vardera 30 studenter genomföras. Dock var det för få behöriga sökanden till inriktningen Arbetsmiljöteknik, vilket har medfört att den inriktningen inte ges 2011/2012. Ett bakomliggande skäl till detta resultat kan vara att behörighetskraven är betydligt högre jämfört med den tidigare arbetsmiljöingenjörsutbildningen. Universitet avser att utreda frågan närmare i syfte att ta fram en handlingsplan. I samarbetar () och /Skolan för teknik och hälsa (KTH) om Magisterprogrammet i Arbete och Hälsa, 60 hp. fattade respektive lärosäte beslut om programmet och det avser studenter som antas . Programmet har fyra inriktningar: Teknik, hälsa och arbetsmiljöutveckling Under den första antagningsomgången har samverkan mellan framför allt utgjorts av lärarutbyte och gemensamma utbildningsteman. Målsättningen är att studenter från de två magisterprogrammen ska mötas under utbildningen. På grund av schematekniska problem har detta inte gått att lösa under denna antagningsomgång. För KTH:s del har också utbildningssamarbetet med om inriktningen på arbetsmiljöteknik4 varit prioriterat. Såväl KI som KTH har inlett samarbete med om gemensamma workshops. 4 Benämningen på programmet vid används i detta samarbete. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård Magisterprogrammet vid KTH ges inom huvudområdet Teknik och hälsa. Programmet beskriver och analyserar de tvärvetenskapliga sambanden mellan teknik, design, miljö och medicin för kliniska tillämpningar samt de arbetsprocesser som påverkar säkerhet, hälsa och välbefinnande. Detta inkluderar multidisciplinära perspektiv med teorier, modeller, metoder och empiri från naturvetenskap, teknik, medicin samt samhälls-, beteende- och hälsovetenskap. Utbildningen ges parallellt för yrkesverksamma studenter på halvfart och heltidsstuderande . Examen benämns Teknologie magisterexamen. Antalet sökande till den första omgången var 84 personer varav 50 behöriga; 24 studenter antogs varav 13 på helfart. Förutsättningar finns för att även ge kurser i programmet som fristående kurser. Behörighetskraven till programmet kommer att analyseras vidare liksom de sökandes profiler. En riktad marknadsföring planeras inför nästkommande programstart . KTH och har ett gemensamt samarbete/utvecklingsprojekt för magisterutbildning med inriktning arbetsmiljöteknik. Samverkan syftar till att ge bästa möjliga utbildning utifrån efterfrågan. Magisterprogrammet vid KI finns med tre inriktningar: Beteendevetenskap, Ergonomi och Företagssköterska. Programmet ersätter de tidigare fristående kurserna i företagshälsovård för beteendevetare, sjukgymnaster/ergonomer och sjuksköterskor. Programmet ges på halvfart . Undervisningen är till stora delar distansbaserad på campus. Hälften av kurserna är interprofessionella, dvs. är gemensamma för de tre inriktningarna. Dessa kurser är Vetenskaplig metod, Arbetsliv och hälsa samt Arbetslivsinriktad rehabilitering. Examen är Medicine magisterexamen med huvudområdet Arbete och hälsa. Magisterprogrammet är ett tvärvetenskapligt kunskapsområde där förebyggande av ohälsa och främjande av hälsa i arbetslivet står i centrum. Här ryms kunskap om arbetsvillkor och strategier för att bedöma risker och för att planera, implementera och utvärdera åtgärder i preventiva och arbetslivsrehabiliterande syften. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård Under den första programomgången vid KI kommer det att finnas verksamhetsnära utbildningsmoment i första hand genom examensarbetet men även i form av t.ex. fältstudier, studiebesök och s.k. case-uppgifter. Enligt KI:s slutrapport till FHV-delegatio- nen var antalet sökande till den första omgången tillfredsställande när det gällde inriktningarna Ergonomi och Företagssköterska. Antal sökande till Ergonomi var 119 personer varav 39 antogs; till Företagssköterska sökte 83 personer varav 32 antogs. Till inriktning Beteendevetenskap sökte 56 varav 13 studenter antogs. När det gäller den senare inriktningen kommer en analys och riktad marknadsföring göras inför nästa programstart . Vid FHV-delegationens seminarium kunde KI redovisa att av de totalt antagna studenterna till de tre inriktningarna hade hälften anställning inom företagshälsovården och/eller arbetade med arbetslivsinriktad rehabilitering medan resterande hade ingen erfarenhet inom området arbete och hälsa. anordnar Masterprogram i medicinsk vetenskap med huvudområde arbetsterapi, omvårdnad respektive sjukgymnastik med möjlighet till specialisering i Arbetsmiljö och Hälsa, 120 hp. Programmet leder till en masterexamen (Medicine masterexamen) men ger även möjlighet till magisterexamen. Vanligaste studietakten är halvfart och utbildningen är i stor utsträckning nätbaserad. Kurserna i Arbetsmiljö och hälsa har integrerats i ett befintligt utbildningsprogram på avancerad nivå som en specialisering för att bl.a. säkerställa kursernas framtid inom reguljär utbildning. Det finns fyra kurser i programmet som också kan läsas fristående. I rapport tar upp hur tidskrävande och komplext det har varit att utveckla relevanta och examinerbara lärandemål. Detta gäller även arbetet för att tillskapa interprofessionella kurser vilka ska leda fram till yrkesspecifik fördjupning i kombination med översiktlig ämneskompetens. Till programmet har knutits en referensgrupp bestående av representanter från de olika yrkesföreningarna respektive några verksamhetsansvariga inom företagshälsovård i . För att delta i de kurser som ingår i specialiseringen Arbetsmiljö och hälsa finns det tre sätt att söka och bli antagen. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård söka fristående kurs, dels söka masterprogrammet i medicinsk vetenskap med denna nya specialisering. Slutligen kan man även söka masterprogrammet utifrån sitt huvudområde (arbetsterapi, omvårdnad respektive sjukgymnastik). De som är antagna i program har platsgaranti till kurser inom programmet. har antagning varje termin till fristående kurs och en gång till programmet. Sökanden till fristående kurs Arbetsmiljö och hälsa – Människa, teknik och miljöfaktorer, 7,5 hp – omfattade 132 personer varav 23 blev antagna. Därutöver tillkom kursdeltagare från masterprogrammet i medicinsk vetenskap, både de som är antagna till specialiseringen men även andra inom masterprogrammet. Antal sökanden till specialiseringen Arbetsmiljö och hälsa inom masterprogrammet var 58 personer varav 10 personer antogs. Antal sökanden till masterprogrammet i medicinsk vetenskap utifrån huvudområden var 184 personer. Trettio studenter antogs till masterprogrammet i medicinsk vetenskap utifrån huvudområde, dvs. 10 från varje huvudområde. Dessa studenter har också rätt att välja specialisering under pågående utbildning. Det var endast kvinnor som antogs till programmet . Till fristående kurs blev män antagna. inrättade ett Företagssköterskeprogram, 60 hp, , vilket leder till en magisterexamen inom omvårdnadsvetenskap (Medicine magisterexamen). Huvudområdet är omvårdnadsvetenskap. Programmet går på halvfart och är delvis webbaserat. Programmet innebär studier i arbetshälsovård, arbets- och miljömedicin samt folkhälsoarbete. Både teoretiska kurser och verksamhetsförlagd utbildning (VFU) ingår i programmet. Fristående kurser i företagssköterskeprogrammet kan även sökas av ergonomer/sjukgymnaster, ingenjörer, beteendevetare/psykologer. Exempel på fristående kurs är Företagshälsovård, 7,5 hp. Vid seminariet redovisade att antalet studenter i programmet har ökat : 24 (18) studenter ; 26 (13) studenter och 34 (9) studenter . Inom parantes anges antalet personer som arbetar Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård inom företagshälsovård vilket uppvisar en vikande tendens. Söktrycket var totalt 104 studenter varav 9 sökte till kursen Företagshälsovård, 7,5 hp. I syfte att stärka etableringen av de nya magister- och masterprogrammen har FHV-delegationen stött visst utvecklingsarbete för att främja samarbete och nätverksbildande mellan noderna samt till information och marknadsföring. Även visst pedagogiskt utvecklingsarbete har fått stöd. Efter förslag från lärosätena har följande insatser prioriterats: Gemensamma utvecklingsprojekt om magisterprogrammet med inriktning mot teknik och arbetsmiljö i samarbete mellan och . Nätverkssamarbete om magisterprogrammet för beteendevetare respektive för sjukgymnaster/arbetsterapeuter mellan och KI. Marknadsföring av magisterprogrammen vid KI-KTH särskilt Teknik, hälsa och arbetsmiljöutveckling, samt marknadsföring av masterprogrammet vid . För att understödja och informera mera samlat om bl.a. de nya högskoleutbildningarna med inriktning företagshälsovård skapades från och med årsskiftet 2009/2010 en hemsida för FHV-delegatio- nen, . För att göra webbsidan känd och därigenom få ut information om högskolornas utbud, genomfördes en informationssatsning med budskapet De nya FHV- utbildningarna är här! Annonser publicerades i facktidningar och i förekommande fall även i motsvarande webbtidningar. gjordes en mindre annonsering. FHV-delegationen medverkade , Elmia, med egen monter och deltagande i olika mässaktiviteter. Representanter från KTH, och medverkade med eget informationsmaterial vid delegationens monter. Det visade intresset för arbetsmiljöinriktningen under mässan bidrog till ett närmare samarbete mellan och . FHV-delegationen deltog med utställning och seminarium vid Hälsokonventet i anordnad av Föreningen Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård Flertalet av de berörda universiteten medverkade med information om sina utbildningar. Enligt direktiv 2009:18 ska FHV-delegationen bl.a. rapportera om hur verksamhetsförlagd utbildning och liknande praktik ordnas i samarbete med FHV-enheter samt i vilken utsträckning personer med de nya utbildningarna efterfrågas på arbetsmarknaden. I avsnitt 2.2.3 tas verksamhetsförlagd utbildning (VFU) upp som en av problemställningarna i samband med högskolornas integrerings- och utvecklingsarbete. Vid utvecklingen av kursutbudet har särskilda insatser och överväganden gjorts av de olika lärosätena för att utbildningarna ska bli väl förankrade i reella miljöer och med den typ av arbetsuppgifter och utmaningar som man och förväntas möta. Träning av reella situationer har tidigare företrädesvis skett i form av VFU. VFU finns i företagssköterskeprogrammet vid . Det är en utbildningsform som kan bidra till att omsätta teoretisk kunskap och träna färdigheter. För att god kvalitet ska uppnås krävs mycket resurser ute på arbetsplatser i form av tid och planering av relevanta arbetsuppgifter för studenten och handledarkompetens. Det är också en administrativt arbetskrävande uppgift för kursansvarig att arrangera praktikplatser där kursmål ska uppfyllas. Det betyder att för praktik måste arbetsuppgifterna vara av sådan karaktär att möjlighet ges att träna det som är kursmål. För samtliga involverade parter är det också kostnader förknippade med VFU. Det kan innebära inkomstbortfall för praktikplatsen under handledningstid, resekostnader för studenterna och tidsåtgång för det administrativa arbetet vid lärosätet. För att kvalitet ska säkerställas kontinuerligt med denna utbildningsform ställs krav på medverkan från verksamheter utan kostnadstäckande ersättning. Dessa svårigheter har lett till att högskolorna övervägt andra vägar för att åstadkomma en kvalitativ och relevant utbildning. Generellt sett har detta inneburit att utbildningar planeras så att moment kontinuerligt tränas och examineras på Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård sådant sätt att det förbereder för arbete inom olika verksamheter. Detta måste ske på ett likvärdigt sätt för studenterna och med god kvalitet. Här kan tilläggas att det är viktigt att utbildningarna fungerar väl inför uppgifter i arbetslivet men att de även kan vara förberedande för forskning inom arbetsmiljöområdet. Exempel på att träna överförande av kunskap mellan teori och praktik är att utgå från autentiska fall, case eller scenario vilket bl.a. redovisade vid FHV-delegationens seminarium . Till stöd för bl.a. högskoleutbildningar har delegationen tagit fram en studiehandbok om företagshälsovårdskunskap samt en tillhörande dvd (SOU 2011:63) där filmen ger en praktisk inblick i företagshälsovårdens arbete. Materialet presenterades vid nämnda seminarium. En kontinuerlig dialog mellan lärosätena och representanter från företagshälsovård och arbetsliv, t.ex. i form av referensgrupp eller programråd, är också viktig för att värna den fortsatta relevansen i utbildningarna. De berörda universiteten har bildat olika samverkanskonstellationer för detta ändamål. Vad gäller den faktiska efterfrågan på arbetsmarknaden av utbildade personer från de nystartade utbildningsprogrammen, är frågan för tidigt ställd utom möjligen med ett undantag. Det gäller företagssköterskeprogrammet, 60 hp, på halvfart vid . Det startade och är det enda programmet som har hunnit få igenom en kull studenter (företagssköterskor). Vid FHV-delega- tionens seminarium redovisade att samtliga 14 företagssköterskor, som blev klara , hade fått arbete. Även de som påbörjade magisterprogrammet respektive hade fått jobberbjudanden. KTH kunde också vid seminariet rapportera om arbetsmarknadens intresse för dem som går utbildningen. Företagshälsovården har genom sitt , , i olika sammanhang bl.a. vid seminariet redovisat att behovet av nya medarbetare är stort. På sin hemsida skriver också FSF att en viktig förutsättning för dessa nyrekryteringar är tillgången till en god utbildning av medarbetare inom företagshälsovården. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård I betänkandet Ny företagshälsovård – ny kunskapsförsörjning, SOU 2007:91 pekade utredningen på ett par faktorer som skulle komma att påverka behovet av utbildning såväl med avseende på volym som på innehåll. Det handlade dels om generationsväxlingen inom företagshälsovården och dels företagshälsovårdens nya roll i sjukskrivningsprocessen. Den nya rollen kom inte att utvecklas enligt visionen utan det är framför allt generationsskiftet inom branschen som påverkar rekryteringsbehovet och det är omvittnat stort. Kvalitetsaspekten på företagshälsovården och behovet av kunskapslyft har varit i fokus för FHV-delegationen. Att medarbetare har bred och djup kompetens är en av nyckelfaktorerna för framgång. I samband med att FHV-utbildningarna nu har integrerats i lärosätenas ordinarie kursutbud har också ämnesinnehållet breddats från att enbart möta utbildningsbehov inom företagshälsovården till att vara en relevant utbildning för olika arbetsuppgifter inom det vidare området arbetsmiljö och hälsa. De som utbildas i de nya magister- och masterprogrammen har således en bredare arbetsmarknad att förhålla sig till jämfört med tidigare uppdragsutbildningar. Det kan gälla andra branscher än företagshälsovård t.ex. friskvård, HR-området, upphandlare av tjänster inom arbetsmiljöområdet, arbetsmarknadens olika parter och organisationer, egenkonsult m.m. Det kan dock ta innan det finns någon större kännedom om de nya utbildningarna hos studenter och arbetsgivare. Flertalet av programmen synes dock ha gott söktryck medan ett par inriktningar troligtvis behöver särskilda insatser från lärosätet för att övervintra. På nationell nivå finns det anledning att bl.a. följa utvecklingen vad gäller inriktningen arbetsmiljöteknik som avancerad högskoleutbildning vid . Det är ett program som delvis ersätter tidigare FHV-utbildning för arbetsmiljöingenjörer och är tillsammans med inriktningen som ges på KTH de program som har fokus på tekniska arbetsmiljöfrågor. Den nya inriktningen har visat sig vara efterfrågad men när utbildningen ligger på avancerad nivå ställs relativt höga behörighetskrav för att antas. Detta magisterprogram innehåller komplexa frågeställningar som berörda utbildningsanordnare har att beakta i sin fortsatta utbildningsplanering. Det påbörjade samarbetet mellan och i denna fråga välkomnar delegationen men önskar en nationell uppföljning av hur detta utvecklas (se 2.2.4). Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård 2.3Den treåriga utbildningssatsningen till stöd för utvecklingen av företagshälsovården Statsmakterna har satt av medel för en särskild utbildningssatsning med start för att främja företagshälsovårdens utveckling. Denna satsning görs utifrån statens intresse av att företagshälsovården medverkar till förbättringar dels i fråga om samordning av insatser för snabb återgång i arbete, dels i att förbättra sjukskrivningsprocessen. Regeringen framhåller att grundläggande för en vidareutveckling av företagshälsovårdens uppgifter är att en bra balans skapas mellan de tillkommande uppgifterna och de nuvarande inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering samt att den multidisciplinära kompetensen bättre nyttjas för dessa uppgifter. Regeringen vill skyndsamt främja företagshälsovårdens egen förnyelseprocess. FHV-delegationen får till uppgift att samordna denna utbildningssatsning. Inriktningen av den treåriga utbildningssatsningen har varit beroende av hur förutsättningarna i sin tur har utvecklats för företagshälsovården. En viktig förändring för branschen kom genom regeringens beslut om möjligheten till statligt bidrag till företagshälsovård för vissa insatser inom rehabiliteringsområdet.