sou · H0B380 · 2012-11-29 00:00:00 — Målet är att de ska komma in på arbetsmarknaden eller fortsätta studera. Deltagarna är aktuella på AF, i eller hos båda. För att delta ska den unge bedömas klara en praktik. Projektet har pågått och fortsätter . Resulta- ten är mycket goda och drygt 1 400 ungdomar har kommit ut i praktik. Av dem har kommit vidare till arbete eller studier. Resultatet är så omfattande att det ger tydligt utslag på länets arbetslöshetssiffror för ungdomar. Framgångsfaktorerna känns igen från andra lyckade arbeten som Företagsförlagda gymnasiet på och Projekt i . En god relation och kommunikation mellan berörda parter är kännetecknande samt ett individuellt bemötande. I övrigt kan framgångsfaktorerna i korthet beskrivas enligt följande: -Tydliga rutiner för uttagning och uppföljning av deltagare. -Noggrann matchning av individ och arbetsplats. -Motivation och vilja hos berörda parter. -Nära samarbete med arbetsgivarna. -Lokal resursperson, s.k. kursledare, som stöd för den unge och arbetsplatsen. -Regionalt nätverk för kursledare. -Tydlig roll- och ansvarsfördelning. I arbete finns även målsättningen att dokumen- tera den kompetens som den unge utvecklar på sin praktik. Trös- keln har dock varit hög eftersom ingen av de inblandade har erfa- renhet eller kunskap om hur utbildningsinnehåll eller erhållen kompetens beskrivs så att den får ett reellt värde på arbetsmark- naden. Då projektet fick kontakt med Dalawux, blev lösningen uppenbar. Lärare från den kommunala vuxenutbildningen, med kompetens inom aktuellt ämnesområde och bransch, kopplas nu in för att göra en kartläggning och bedömning av deltagarens kun- skap, färdighet och kompetens. Vid behov kan även av branschen godkänd bedömare anlitas. Bedömningen görs i första hand mot nationella kvalifikationskrav och kompetensbevis utfärdas i form av betyg, intyg om del av kurs eller ämne, branschbevis certifikat osv. Om deltagaren behöver och är motiverad att fortsätta studera upp- rättas en individuell studieplan där möjlighet finns för fortsatta studier på arbetsplatsen eller i annan form som bedöms vara lämp- lig. Naturligtvis kan företrädare för vuxenutbildningen kopplas in direkt i den inledande planeringen och redan då utarbeta en anpas- sad studieplan. Det uppdrag som beskrivs ovan ligger i linje med nationella mål och riktlinjer för den kommunala vuxenutbildningen. En lärare kan inom sitt kompetensområde förhållandevis lätt tolka en arbetsgi- vares beskrivning av den kompetens företaget efterfrågar och bedöma på vilken kvalifikationsnivå den ligger. Läraren kan också formulera utbildningsinnehåll, utbildningsmål och upprätta en utbildningsplan. Det är dock svårt att tänka sig att man på en arbetsplats kan ha önskemål om kompetens som inte ryms i gym- nasiets kursplaner, kursplaner för Yh-utbildningar, kvalifikations- nivåer för yrkescertifikat osv. En erfaren lärare kan plocka samman delar från dessa olika kvalifikationsbeskrivningar om så krävs, göra bedömning mot dem och utfärda nationella kompetensbevis. Det skulle troligen i flertalet fall göra den unge bättre för framti- den än om den får lokalt formulerade intyg. Framgångsfaktorer som tillkommer för arbetsplatslärande, utö- ver de som redan beskrivits är: --Pedagogisk kompetens med god kunskap om aktuell bransch. -Handledare på arbetsplatsen. -Bra stöd till handledaren (handledning, utbildning, informa- tion). -Fokus på mål och uppdrag. -Regelbunden uppföljning. Den kommunala vuxenutbildningen som intermediär Naturligtvis kan beskrivning ovan ge intryck av en ganska omfat- tande organisation. Med lång erfarenhet av arbetsplatsförlagt lärande för ungdomar kan man dock med bestämdhet hävda att den krävs för att åstadkomma ett reellt värde för individen, arbetsplat- sen och samhället. Det angelägna arbetet med att på detta sätt stödja ungdomars etablering på arbetsmarknaden kan dessutom vara ett lämpligt utvecklingsuppdrag för att etablera delar av en infrastruktur för lokal och regional kompetensförsörjning, som kan användas i fler sammanhang. För vuxenutbildningens del kan det vara ett utmärkt tillfälle att komma vidare och utveckla verksam- heten till det som beskrivs i lag och förordning att den ska vara. Den skulle kunna ta på sig rollen som s.k. intermediär (en mel- lanhand). Det är en aktör som utifrån sitt specifika uppdrag i huvudsak arbetar med att koppla ihop andra aktörer i nya samman- hang, för att få dem att agera tillsammans mot ett visst mål. Inom ramarna för den regionala kompetensplattformens uppdrag kan olika slags intermediärer bidra till en ny infrastruktur för lärande och kompetensförsörjning. Lokala plattformar av det slag som Dalawux utgör har potentialen att utgöra en intermediär för den regionala kompetensförsörjningen och därmed ansvara för vissa delar i arbetet att stödja ungdomars etablering på arbetsmarknaden. Beskrivning av hur vuxenutbildningen i arbetar med arbetsplatsförlagd utbildning. Kommunala vuxenutbildningen i , uppdragsenheten, har erfarenhet av att arbeta med arbetsplatsförlagd utbildning (lärlingsutbildning). startade ett EU-projekt, benämnt Gästrikelärling, i //. Skälet då var detsamma som , dvs. många små- och medelstora företag har svårt att hitta rätt kompe- tens när man ska rekrytera som det finns ett stort antal arbetssökande som söker arbete. Genom arbetsplatsförlagd utbild- ning så får personen genom handledning på arbetsplatsen lära sig arbetsuppgifterna på företaget och därefter få en anställning. Från att ha varit ett EU-projekt och därefter ett samverkans- projekt mellan och kommun så blev det fr.o.m. en arbetsmarknadsutbildning vilket det är . Kommunala Vuxenutbildningen i , Uppdragsenheten, har haft uppdraget från Arbetsförmedlingen . Vårt nuva- rande avtal med Arbetsförmedlingen sträcker sig till . I tabellen nedan ses totala antalet deltagare/år samt andelen som fått anställning (enbart lärlingar som har avslutat sin utbildning): Andelen i åldern 18–: 090101–120930 var totala antalet deltagare 1010 personer varav var , dvs. omkring 230 personer. Totala antalet unika företag där dessa cirka 3 000 lärlingar varit är cirka 1 100. Utbildningens namn: Arbetsplatsförlagd utbildning. En arbets- marknadsutbildning med Dnr: Af-2009/259796 Utbildningen ska bestå av max arbetsplatsförlagd del och teoretiska inslag. Det är Arbetsförmedlingen som beslutar om en person får delta i utbildningen. Arbetsförmedlingen gör också UC kontroll på företaget innan man tillstyrker att företaget får ta emot en lär- ling. Vi begär in ett yttrande från berört fackförbund. Målgrupp: Små- och medelstora företag som har svårt att finna arbetskraft inom brist- och flaskhalsyrken. Målet är alltid anställ- ning på lärlingsföretaget alternativt på annat företag inom samma bransch. Arbetssökande som är berättigad till arbetsmarknadsutbildning. Syftet med utbildningen: att bidra till marknadens behov av arbetskraft med rätt kompetens. Utbildningstid: individuell utbildningstid med en rikttid . Arbetsförmedlingen kan besluta , ex när lärlingsplatsen är inom ett traditionellt hantverksyrke (tapet- serare, konditor, smed, m fl). Ekonomi: ingen ersättning utgår till företaget som tar emot en lärling. Deltagaren får ett beslut på aktivitetsstöd/utvecklings- ersättning från Arbetsförmedlingen. Person som arbetsgivare valt ut Via AF eller Vuxenutbildn Via AF eller Vuxenutbildn Förberedande utbildning via Vux-lärling. Arbetsplats - förlagd kombinerad med lärarledda studier hos utbildnings - anordnare Beskrivning av hela processen från hur vi arbetar med företagskontakter – matchning företag och deltagare – utbildningsplaner – uppföljningar – avslut. Ackvirering av företag: Vi arbetar med flera olika sätt för att ackvirera företag: -Företag kontaktar oss. Då vi har haft lärlingar på cirka 1 100 företag är det mycket vanligt att företag som tidi- gare haft en lärling kontaktar oss när de på nytt har ett rekryte- ringsbehov. Även vanligt att dessa företag tipsar andra företag att kontakta oss. -Hittat egen plats. Vi har regelbundna informationer till arbets- sökande där vi beskriver utbildningsupplägget samt möjlighet att själv söka upp företag. -Vi ackvirerar företag direkt utifrån en arbetssökande önskemål. I Af:s kontakter med företag informe- rar de om arbetsplatsförlagd utbildning som en möjlighet vid rekrytering. Även personer som har praktik eller arbetsträning har övergått till arbetsplatsförlagd utbildning. Matchning av arbetssökande och företag sker på flera olika sätt: -När företag som har rekryteringsbehov kontaktat oss eller gör vi en Platsannons utifrån arbetsgivarens kravspecifikation och en beskrivning av arbetsuppgifterna. Annonserna sätts upp i Arbetsförmedlingen kundmot- tagning och skickas även till Af , , och . -Arbetssökande har själv hittat en lärlingsplats -Vi ber Arbetsförmedlingen göra en matchning i deras sökande- register. -På uppdrag av arbetsförmedlare har vi hittat företag utifrån den arbetssökandes önskemål. -Personal från Frivården och olika behandlingshem har kontaktat oss och har i samarbete med oss och Arbetsförmedlingen plane- rat för utbildningsstart. Oavsett på vilket sätt som matchningen och ackvireringen har skett så är det Arbetsförmedlingen som har godkänt både arbetssökande och företag. Innan beslutet så har vi genomfört samråd med berört fackförbund. Vi träffar alltid deltagaren innan utbildningsstart och går igenom upplägget av utbildningen. Vi betonar även vikten av att snabbt ta kontakt med oss om det uppstår problem, frågor, klagomål m.m. Vi träffar även arbetsgivaren och informerar om: utbildnings- upplägget, försäkringar via aktivitetsstödet, handledaransvar m.m. Första veckorna är en prova på period där både arbetsgivare och lärlingen får känna sig för och bedöma om det är rätt person på rätt plats. Deltagaren ska även få en bra inblick i arbetsuppgifterna samt kartläggning av tidigare kunskaper/erfarenheter. En annan viktig del är att utröna om deltagaren har behov av speciellt stöd pga arbetshandikapp, språksvag eller annat. besöker vi företaget och gör en första uppföljning med deltagaren och arbetsgivaren/handledaren. Då upprättas den individuella utbildningsplanen där vi utgår från de kunskaper och färdigheter som krävs för att få anställning. I utbildningsplanen framgår MÅLET med utbildningen, VAD deltagaren ska kunna, HUR lärandet ska ske, NÄR i tiden, VEM/VILKA som ansvarar för vad, Utbildningens längd. GATORISKA avsnitt planeras in samt även behov av valbara kurser. De utbildningar som vi inte själva kunnat anordna inom ramen av valbara kurser har vi löst på olika sätt. I vissa fall, ex truckutbild- ning, har Arbetsförmedlingen tillstyrkt att deltagaren gjort ett avbrott på arbetsplatsförlagd utbildning och beviljats en veckas truckutbildning på Arbetsförmedlingens utbildningsavtal Yrkes- förare. Det är vanligt att arbetsgivaren själv står för kostnaden för extern utbildning. Som exempel kan nämnas interna utbildningar/ kurser som är ett krav som varje medarbetare måste genomföra på arbetsplatsen, kan t.ex vara 1–2 dagars kurs i företagets administra- tiva system på annan ort. Förutom de obligatoriska kurserna erbjuder vi ett flertal valbara kurser inom områdena Handel, Ekonomi, Försäljning och Administration. Både obligatoriska och valbara kurser genomförs hos vår under- leverantör . (I nuvarande avtal har Arbetsförmedlingen bestämt att max av utbild- ningstiden ska vara arbetsplatsförlagd, övrig tid ska bestå av teo- retiska inslag). Vi gör kontinuerliga uppföljningar via besök och telefon på företaget för att kontrollera att utbildningsplanen följs och stäm- mer av vilka moment som är avklarade. Vid behov gör vi en revidering av planen som därefter skickas till Arbetsförmedlingen för godkännande. En sista uppföljning sker i slutet av utbildningen då vi stämmer av att utbildningsplanen är fullföljd. Vi skickar även en slutrapport till kontaktpersonen på Arbetsförmedlingen. Alla kontakter vi har med deltagare/företag dokumenterar vi i vårt register. Alla utbildningsplaner, uppföljningar och slutuppföljning mailas till Arbetsförmedlingen för godkännande. Deltagaren får även ett intyg där bland annat utbildningstiden och en kort beskrivning av utbildningsmomenten ingår. Tankar och idéer hur vuxenutbildningen kan fungera som stöd kring Lärlingsprovanställning Till att börja med kan vi slå fast att vi skulle kunna arbeta på ganska exakt samma sätt som vi gör med Gästrikelärling som med den nya lärlingsprovanställningen. Vi skulle alltså även kunna medverka till att arbetsgivare och presumtiva lärlingar matchas ihop, arbeta med lärlingsannonser, upprättande av utbildnings- planer, uppföljningar m.m. Vi kan urskilja några tänkbara framgångsfaktorer för att säkerställa att lärlingsprovanställning blir en större framgång än tidigare satsningar. 1.Det är viktigt att vara medveten om att i den aktuella mål- gruppen ungdomar så finns det stora skillnader i förut- sättningarna. Vi har hela skalan från en 19-åring som gått ut med toppbetyg från ett yrkesinriktat gymnasieprogram till en 22- åring som inte klarat godkänt i några kärnämnen på och därefter inte fortsatt med någon utbildning överhuvudtaget. Vi tror därför att det är väldigt viktigt att skapa förutsättningar så att alla kan ta del av den nya föreslagna lärlingsutbildningen. Detta kan bland annat ske genom prova på perioder, för- beredande utbildning och tillgång till externa utbildnings- insatser. 2.Prova på period. För många småföretagare är det ett stort steg att anställa en ny medarbetare och vår erfarenhet är att man inte kan/vågar anställa innan man vet att personen fungerar. I upp- lägget med Gästrikelärling betonar vi alltid vikten av prova på perioden. Det är viktigt att både lärlingen och arbetsgivaren får en prova på tid för att se om det är rätt person på rätt plats. Vi tror därför att det är helt avgörande att det i den nya lärlings- provanställningen byggs in en prova på tid innan anställ- ningsavtal skrivs Praktiskt kan man lösa det genom att del- tagaren får ett beslut på praktik eller arbetsplatsförlagd utbild- ning via Arbetsförmedlingen i de fall deltagaren är anmäld på Arbetsförmedlingen och målgrupp för dessa insatser. I andra fall skan deltagaren beviljas en orienteringskurs via vuxen- utbildningen och söka studiemedel från CSN. Som vi beskriver i punkt 1 så är det viktigt att vara medveten om de olika förutsättningarna som ungdomar har. 19-åringen som beskrivs kanske direkt kan få en lärlingsprovanställning utan vare sig prova på tid eller annat stöd medan 22-åringen kan behöva betydligt mer stöd. Han/hon ska då kunna gå en förberedande yrkesinriktad utbildning i form av vuxenutbildningens lärlingsutbildning. Upplägget är arbetsplats- förlagd utbildningsdel på ett företag som ska erbjuda lärlingsprovanställning kombinerat med lärarledda studier. Utbildningstid 20–. Det är en väldigt hög andel av våra lärlingsplatser där arbetsgivaren har krav på utbildningar/kurser som inte kan genomföras via arbetsplatsförlagd utbildning och som krävs för att personen ska kunna få en varaktig anställning. Exempel på detta är fackteoretisk utbildning inom olika byggyrken och som är fastställda av . Andra exempel är kurser inom ekonomi (bokföring, redovisning och beskattning m.m.) och löneadministration. Vi tror därför att det är mycket viktigt att lärlingarna i den nya Lärlingsprovanställningen vid behov ska kunna erbjudas externa utbildningsinslag. Formerna kring detta kan variera, några förslag är: -arbetsgivaren tilldelas en utbildningscheck med en summa pengar som är öronmärkt för extern utbildning. -vuxenutbildningens kursutbud. Lärlingen ska parallellt med lärlingsanställningen kunna gå kurser inom vuxen- utbildningen. Exempelvis så erbjuder många kommuner ett stort utbud av distanskurser där även yrkesinriktade kurser finns. -arbetsgivaren står själv för alla kostnaderna. 5.Marknadsföring/Matchning. Vår erfarenhet är att många små- företagare upplever det som svårt och krångligt med rekry- teringsprocessen. Det bör därför också erbjudas stöd till arbetsgivaren i den processen. Det kan bland annat ske utifrån de rutiner som vi redan nu arbetar med, det vill säga vi hjälper till med att göra annons och marknadsför dessa bland annat på Arbetsförmedlingen. Dessa annonsen kan lika gärna även finnas tillgängliga på vuxenutbildningens hemsida och i våra lokaler. Enligt förslaget om den nya lärlings- provanställningen anges att anställningen ska kunna vara upp . Vi tror att en individuell anställningstid utifrån branschens krav bör vara vägledande. Som exempel kan vi ta Restaurangbranschen där en som anställs som servitör kanske ska ha en kortare anställningstid än den som anställs som kock. Skillnaden i anställningstiden ska då motiveras med att det tar att lära sig att bli kock än vad det tar att lära sig att bli servitör. Vi är övertygade att kommunala vuxenutbildningen har rätt kompe- tens och organisation för att fungera som ett bra stöd för både lärlingen och arbetsgivaren. En styrka är också att vi har möjlighet att erbjuda många olika former av stöd, ex validering, prova på perioder via orienteringskurser, förberedande utbildning m.m. som vi beskrivit ovan. Vuxenutbildningen kan också erbjuda olika former av yrkes- valskurser som en hjälp för personer att hitta rätt utbildning eller yrke. Ett upplägg skulle kunna vara en yrkesvalskurs med mål att hitta ett lärlingsföretag. -information om yrken och yrkeskrav -coachning och hjälp att hitta ett företag som är beredd att anställa en lärling -obligatoriska ämnen: arbetsrätt, arbetsmiljö och miljö samt kränkande behandling och jämställdhet. Efter avslutad lärlingsprovanställning kan vuxenutbildningen utfärda ett Utbildningsintyg där det framgår vilka arbetsplatsförlagda utbildningsmoment som har genomförts, eventuella externa utbild- ningsinslag, utbildningstid, arbetsplats m.m. Behövs några ändringar i förordningen om vuxenutbildningen? Enligt 20 kap. 20 § skollagen så är man behörig till vuxenutbildning på gymnasial nivå det år han eller hon fyller . Behörig är också den som är , men har slutfört utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan. I och med att den nya lärlingsprovanställningen ska gälla fr.o.m. så finns det behov att se över eventuella förändringar i gällande skollag. Vi tror att det är viktigt att det finns en tydlig reglering vem som avgör/bestämmer när det gäller utbildningsinslaget för den enskilde. Ska detta ses som en anställning så att det är arbetsgivaren som styr eller ska utbildningsinslaget vara den enskildes beslut utifrån dennes intresse/önskemål. Enligt skollagen, 20 kap. 2 § om vuxenutbildning, så är det väldigt tydligt att det är individens val som styr. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Hur ska det garanteras att personen får tillgång till vuxen- utbildningens utbildningar utifrån gällande urvalskriterier i för- ordningen om vuxenutbildningen? Vi tror också att det är viktigt att hitta former för finansieringen för kommunernas stödåtgärder och ev. utbildningsinslag. Även om vuxenutbildningen bara ska fungera som ett stöd för arbetsgivaren och lärlingen i form av uppföljningar, upprättande av utbildningsplaner, dokumentation m.m. så vet vi av erfarenhet att det är personalkrävande. Kan ett riktat statsbidrag vara lösningen? Vuxenutbildningen i består av Komvux, SFI och City- Akademin Lärcentrum. Vi finns i förvaltningen Vuxenutbildning och Arbetsmarknad. Den består av Försörjningsstöd, Arbets- marknad och Vuxenutbildningen. Vi har, genom ett systematiskt arbete och en gemensam målbild, egen försörjning, lyckats transferera försörjningsstödskostnader till olika former av insatser bland annat utbildning/kompetens- utveckling. CityAkademin har fått fler och fler uppdrag i kommunens ÖSB, Övergripande Strategier och Budget vad gäller samverkan med arbetslivet, offentligt och privat. Vi har bland annat arbetat mycket med ESF-medel vad gäller kompetensutveckling för anställda. cirka 100 miljoner har vi tagit hem till regionen i detta arbete. Vuxenutbildningen i län, 12 kommuner, bildade , Regionalt Kompetensforum, runt 2002. Detta har varit en plattform för vårt ESF-arbete, men även för Yrkesvux, Lärling och direkta upphandlade utbildningar av näringslivet. Vi har frisök för individen i länet, dock med den egna kommunens godkännande. För att kunna effektivisera arbetet mot arbetslivet inrättade vi en ny typ av tjänst, utbildningsmäklare, med uppdrag att kartlägga behovet i näringslivet och mäkla detta mot utförare. har vi startat ett regionsamarbete, Business Region, där kommunerna går in med /innevånare, med /innevånare och med mot- svarande kommunernas totalsumma. Övergripande tanke är tillväxt i arbetslivet. I detta arbete har vi nu tillgång till 6 stycken utbild- ningsmäklare som täcker de 9 kommuner som ingår i ÖBR. De verktyg som de har att erbjuda näringslivet är preparand- kurser med arbetslivsanknytning, Yrkesvux, Lärling, YH, upp- dragsutbildningar och något vi kallar för Tillväxt Trainee, som jag tror stämmer in ganska väl som ett försteg till lärlingsutbildning eller indirekt är det. Vi skickar ett brev till alla företag i regionen, som är i tillväxt enligt ekonomisk statistik. I brevet gratulerar vi till deras framgång, som vi har med en liten enkät om deras rekry- teringsbehov, föryngring av personal eller om de har några idéer i byrålådan som de inte har kunnat förverkliga. I senaste omgång fick vi runt 400 svar, som vi nu följer upp med besök för att hittadolda jobb. Efter samtal, då vi kommer fram till en profil för en Traineeplats, sker en vanlig rekrytering och utbildning sker till på företaget. Vi samlar personerna ett antal gånger för utbildning i omvärldskunskap, säljträning m.m samt ger dem möjlighet att komplettera ex ämnen som de saknar GY-betyg i. Vi har jobbat på detta sätt under och 70–får jobb efter Traineetidens slut. Utan den ovanstående stöd- strukturen skulle det vara mycket svårt att lyckas med något av de uppdrag som vi har kopplat till arbetslivet. Notera att jag nästan inte alls använder kopplingen till Komvux för detta, då de i , liksom normalt Vuxenutbildningen i kommunerna, är en ren fort- sättning på Ungdomsskolan och dessutom är utförare av, nästan uteslutande, ämnesvis utbildning. tror jag att de flesta Vuxenutbildningsenheter inte har inriktning på kopplingen mot näringslivet eller ens uppdraget, utan har sin budget bunden till lärarpersonal och kringpersonal kopplat till utbildningen. I delen som jag beskrivit har vi ett antal konsultföretag som vi använder och som redan finns ute på företagsmarknaden. Vi använder deras legitimitet bland företagen som en utgångspunkt. Synpunkter angående om vuxenutbildning(Komvux) kan vara stödstruktur vid en lärlingsprovanställning. Utgå från företagens behov och koppla detta som en rekry- teringsidé. De företag som kan använda denna möjlighet är tro- ligtvis de små företagen, vilka i vårt län är med under 5 anställda. De större företagen, särskilt inom industrin har ju oftast en tröskel av fullständigt GY-examen, för att de skall vara intresserade, trots att de har svårt att rekrytera folk redan i Jag vet av erfarenhet att företagen måste vara med och ställa villkor om den här formen ska vara realiseringsbar. Dokumentation av förvärvade kunskaper kan ni inte lägga på arbetsgivaren, undantaget kanske offentligheten. En möjlighet som stödstruktur runt dokumentation kan vara att från början bygga en stödstruktur runt individen, så att han eller hon får stöd under anställningen, passar tider, fungerar allmänt, mår bra och följs upp regelbundet både runt arbetssituationen och kanske även i kunskapshöjningen. En sådan uppgift kan ex Arbetskonsulenter hantera, som oftast finns inom Arbetsmarknadsenheten i kommunen och har fokus på att skaffa praktikplatser. En utvidg- ning av deras uppdrag skulle kanske stödja processen och detta stöd skulle ske ute på företaget. För individen kan vi ju alltid validera kunskapen om så efterfrågas i efterhand.