sou · GZB336 · 2012-01-01 00:00:00 — att avveckla förnödenheter som inte svarar mot basorganisa- tionens och insatsorganisationens behov, att genomföra rationaliseringar med fokus på FMLOG:s utveckling mot det nya insatsförsvaret, att effektivisera ledningsorganisationen, samt 2000/01:113, s. 12 ff. 18Försvarsmaktens årsredovisning , Försvarsmaktens årsredovisning – Underbilaga 4.1 (HKV 23 386:51392). att genomföra upphandling/outsourcing av verksamhet och koncentration av produktion. Logistikverksamhet bedrivs inom ramen för Försvarsmaktens basorganisation respektive insatsorganisation. Logistikförband inom insatsorganisationen19 produceras av följande förband: Transportledning (1 st) Transportledningspluton (3 st) Operativ ledningsteknisk bataljon (1 st) Teknisk bataljon (1 st) Logistikbataljon (2 st) Sjukhuskompani (3 st) Sjukvårdsförstärkningskompani (3 st) Nationellt logistikstöd (1 st) Utöver ovan logistikförband finns följande förband med logistik- uppgifter. Förband med logistikuppgifter () Verksamheten vid FMLOG är tjänsteorienterad för tillhanda- hållande av servicetjänster, tekniktjänster samt försörjningstjänster och dimensioneras med utgångspunkt i Försvarsmaktens stöd- behov. Tjänster och verksamhet beställs inom Försvarsmakten genom verksamhetsöverenskommelser mellan FMLOG och övriga 2008/09:140. Ett användbart försvar, s. 45. FMLOG levererar logistikstöd med antingen egna eller i konkurrens upphandlade externa resurser. I de fall FMLOG mot- tager beställningar från FMV är dessa att betrakta som en extern leverans utanför Försvarsmakten. FMLOG är organiserad i en stab och ett antal enheter. Verksamheten bedrivs på ett 40-tal orter i landet. är lokaliserad till . är process- orienterad i huvudprocesser, med underliggande stödprocesser, för att producera och vidmakthålla insatsförband. De egna produktionsenheterna utgörs av: Försvarsmaktens logistik stab (FMLOG stab), med ledning i Stockholm20, Försvarsmaktens Servicekontor (FM SeK), med ledning i , (), med ledning i , Upphandlingsenheten (UpphE), med ledning i , Markverkstaden (MarkV), med ledning i Flygverkstaden (FlygV), med ledning i , Marinverkstaden (MarinV), med ledning i , Reservmaterielenheten (ResmatE), med ledning i , Systemförvaltningsenheten (SystförvE), med ledning i , Ledningsteknikenheten (LedTekE), med ledning i , Försörjningsledningen (FörsL), med ledning i , samt Materielkontoret (MaK), med ledning i . Personalutvecklingen inom FMLOG 2002-2009 FMLOG:s resurser har sedan starten nära nog halverats. Personalreduktionerna är en konsekvens av dels de krav på rationaliseringar som ställts på organisationen under en följd av år, dels av att verksamhet har lagts ut på andra aktörer. 20 Enligt uppgift till är delar av staben insatsorganiserad. Den totala bemanningen uppgick till 3 596 åak fördelade på 3 365 civila och 231 officerare. Figur 6.2 Antal årsarbetskrafter FMLOG Källa: FMLOG. Produktion av logistik för såväl förbandsproduktion som insatser sker såväl med Försvarsmaktens egna resurser som genom avtal med privata aktörer. Ett optimalt utnyttjande av OPS-lösningar eftersträvas vilket har medfört att den egna produktionen successivt har minskat till förmån för ett ökat utnyttjande av externa leverantörer. av den totala verksamheten är i någon form utkontrakterad. SeK uppgår mot- svarande andel till . Upphandling för Försvarsmaktens räkning sker formellt från upphandlingsenheten vid FMLOG (UpphE) med verksamheter runt om i landet. Avrop utgående från gällande avtal sker med delegation av vissa enheter utanför FMLOG, t.ex. Marinbasen. Materielkontoret inom FMLOG (lokaliserat till ) är ägarföreträdarens representant () för mängd- och bredd- materiel. Kontoret har samma uppgift som Teknikkontoren, men handhar materiel med mindre teknisk komplexitet, såsom till exempel beklädnadsmateriel. Vid sidan av FMLOG uppgifter inom Försvarsmakten levererar förbandet i mindre omfattning logistiktjänster till andra myndig- heter och företag. FMLOG är, till skillnad från övriga förband, i huvudsak intäkts- finansierad med tillhörande uppföljning av resultat och nyckeltal. Prissättningen baseras på produktionskostnaden med påslag för enhetens omkostnader (s.k. lokal overhead) och påslag för FMLOG stab och gemensamma kostnader (s.k. central overhead). anskaffade FMLOG varor och tjänster som inte är att betrakta som materielanskaffning, för egen del och för För- svarsmakten, till ett värde motsvarande . Intäkterna uppgick till och kost- naderna , vilket medfört ett underskott om motsvarande . Avnämarna av FMLOG tjänster, inklusive intäkter framgår av följande tabell: Tabell 6.1 FMLOG Intäkter 2009, tkr Summa kunder inom FM Danish Defence Aquisition And Log Summa kundintäkter utom FM Källa: FMLOG Ekonomi samt FMLOG ÅR 2009. Tabell 6.2 FMLOG resultat (mnkr) - varav inom FM - varv utom FM Källa: Försvarsmaktens svar till . Resultatutvecklingen för 2010-2012 bedöms enligt Försvarsmakten se ut på följande sätt. Tabell 6.3 Prognos FMLOG resultat 2010-2012 (mnkr) - varav inom FM - varv utom FM Källa: Försvarsmaktens svar till . Kommentar: Kalkylen bygger på ett antal mer eller mindre osäkra antaganden rörande ratiomål, efterfrågeförändring till följda av ett nytt personalförsörjningssystem m.m. Finansiering och kostnader rörande FoU Finansiering och kostnader rörande FoU har tidigare avhandlats i kapitel 4, Forsknings- och utvecklingsverksamheten . 2008 bedömdes avdelas för Försvarsmaktens s.k. verksamhetsgren 3.21 Av dessa medel var medel från anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, vilket företrädelsevis utgörs av verksamhet internt i Försvars- makten. För en mer detaljerad redovisning av detta hänvisas till kapitel 4, Forsknings- och utvecklingsverksamheten . Finansiering och kostnader rörande materiel- och logistikverksamheten Materiel- och logistikverksamheten hos försvarsmyndigheterna finansieras via anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar samt 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar. Utfallet för respektive anslag framgår enligt följande tabell. Utfall per anslag, materiel- och logistikverksamhet 2009 (mnkr) FM (FMLOG) Underhåll, inköp m.m. underhåll av materiel, Källa: Försvarsmaktens uppgifter till samt Försvarsmaktens årsredo- visning 2009. FMV grundades ur dåvarande . Huvuduppgiften för myndigheten är att försörja försvaret med materiel och utveckla försvarsprodukter på ett kost- nadseffektivt och säkert sätt. 21 Försvarsmaktens skrivelse med svar på begäran om uppgifter från (HKV 23 250:66026). På uppdrag anskaffar FMV materiel till i huvudsak Försvars- makten, men även till andra såsom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Polisen, Tullen och . Verksamheten präglas av teknik-, säkerhets- men även affärs- mässiga krav. Materielen upphandlas allt mer på den internationella marknaden och flera internationella samarbeten sker. FMV har till huvuduppgift22 att tillgodose Försvars- maktens behov av materiel genom att anskaffa, utveckla, vidmakt- hålla och avveckla försvarsmateriel samt materiel för andra kunders räkning. Myndigheten biträder även Försvarsmakten i dess lång- siktiga materielförsörjningsplanering vad gäller materielplanering, systemkunskap och materielunderrättelser. Myndigheten tillhanda- håller också test och evaluering av Försvarsmaktens materiel i olika miljöer. FMV bedriver utöver det ovan angivna även följande verk- samhet: vara patentorgan för de myndigheter som hör till Försvars- departementet och handlägga ärenden som rör immaterial- rättsliga frågor, stödjer svensk export i enlighet med svensk säkerhetspolitik, är ansvarig myndighet för kontakter med andra stater i frågor rörande utländska exportlicenser där svenska staten är köpare, är ansvarig myndighet i frågor som uppkommer om vidare- export av materiel där svenska staten har gjort åtaganden som slutanvändare gentemot annan stat, samt är nationellt certifieringsorgan för säkerhetsprodukter inom IT och system inom ramen för CCRA-överenskommelsen23. Merparten av myndighetens verksamhet bedrivs i form av uppdrag som finansieras med avgifter från myndighetens kunder. FMV bedriver verksamhet på flera platser i , bl.a. , , , , , , och . Förordning (2007:854) med instruktion för FMV, med införda ändringar enligt SFS 2010:1469. 23CCRA står för Common Criteria Recognition Arrangement och är en internationell samarbetsorganisation som erkänner ömsesidigt utfärdande certifikat. 6.3.3Organisation, styrning och ledning FMV leds av en styrelse som är ansvarig inför regeringen. Myndighetsledningen (verksledningen) består av myndighetens generaldirektör och överdirektör. Den dagliga verksamheten leds av generaldirektören, som har en stab för stöd när det gäller styrning och utveckling av verksamheten. Till sitt stöd har verksledningen en verksledningsstab. Stöd till produktionen avseende ekonomi, personalförsörjning, rättsfrågor, infrastruktur och kommunikation tillhandahålls från verksamhets- stödjande resultatenheter. Den strategiska materielledningen (SML) leder strategisk utveckling, utformar inriktningen av materielförsörjningen och genomför strategiska analyser. Där sker också produktions- planeringen gentemot Försvarsmakten. I myndigheten finns vidare anskaffningskontor (AK) samt en enhet för test och evalueringsverksamhet (T&E). Anskaffnings- kontoren är egna produktionsområden med eget resultatansvar. FMV arbetar med cirka 800 uppdrag och har tekniskt designansvar för cirka 100 materielsystem. Antalet årsarbetskrafter uppgick till 1 516, vilket kan jäm- föras med 2 144 st. . Källa: FMV. Mot bakgrund av bl.a. förordningen om intern styrning och kontroll (2007:603) har FMV anpassat och utvecklat myndighetens regelverk och arbetssätt . Detta dokumenteras i FMVs verksamhetsledningssystem, vilket utgör en del av myndighetens kontrollmiljö för att säkerställa en effektiv intern styrning och kontroll. Verksamhetsledningssystemet omfattar bl. a. myndig- hetens verksamhetsordning med delegering av beslutsrätt, policies, verksamhetsprocesser, checklistor och vägledningar. FMV följer genom olika resultatindikatorer och nyckeltal upp om myndighetens verksamhet bedrivits effektivt och med god hushållning. De resultatindikatorer som tillämpas för detta syfte är: myndighetskostnad per debiterad timme, effektivitet mot kund24. Uppföljning sker genom bl.a. myndighetens årsredovisning. 24 Effektivitet mot kund inkluderar (i) milstolpseffektivitet, (ii) fakturering i förhållande till kundernas planering och (iii) leveransförmåga. Den strategisk materielledningen (SML) utgör myndighetens kontakt gentemot Försvarsmakten när det gäller produktions- planering. SML genomför strategiska analyser inom materiel- försörjningsområdet, leder strategisk utveckling och utformar inriktning för myndighetens materielförsörjning. SML samordnar planeringen och genomförandet av den avgifts- finansierade verksamheten samt leder FMVs systemlednings- och affärsutvecklingsarbete. Enheten ansvarar vidare för produktions- planering och produktionsberedning, strategiska analyser, strategisk utveckling och inriktning, teknisk systemledning samt teknisk underrättelsetjänst. Vid SML finns en teknisk direktör, med ansvar för teknisk systemledning. Vid SML finns vidare en affärschef med ansvar för kommersiella frågor och FMVs affärs- utvecklingsfrågor. Chefen för företräder (tillsammans med chefen för verksledningsstaben) myndigheten i det myndig- hetsgemensamma samverkansforumet. SML är uppdelat i följande enheter: enheten för affärsanalys och internationell samordning, enheten för metod- och designstöd samt FoU, enheten teknisk underrättelsetjänst,25 samt enheten för systemplanering och produktionsplanering. De sex anskaffningskontoren svarar för genomförande av uppdrag inom följande områden: flyg och rymd, 25 FMV, utgör tillsammans med Försvarsmakten, och de s.k. försvarsunderrättelsemyndigheterna. Anskaffningskontorens verksamhet innefattar projektstyrning, genomförande och uppföljning enligt givna riktlinjer och ramar för både verksamhet, ekonomi och personal. Anskaffningskontoren ansvarar inom respektive ansvarsområde för genomförandet av upp- drag i enlighet med myndighetens produktionsplan. Vid anskaffnings- kontoren finns en affärschef med ansvar för de kommersiella frågorna inom sitt verksamhetsområde och som även har resultat- ansvaret för verksamheten inom verksamhetsområdet. Nedan redo- görs för anskaffningskontorens verksamhet: Anskaffningskontoret har som huvudsaklig uppgift att anskaffa produkter och system av produkter för Försvarsmaktens mark- stridsförmåga. Huvuddelen av produktionen omfattar indirekta eldsystem, soldatburna vapensystem, system för oexploderad ammunition, band- och hjulgående fordonsystem, fältarbets- maskiner och förbindelsemateriel samt markbaserade luftvärn- system. Anskaffningskontorets intäkter motsvarar av myndighetens sammanlagda omsättning. Anskaffningskontoret har till uppgift att anskaffa produkter och system av produkter för Försvarsmaktens sjöstridsförmåga. Den huvudsakliga produktionen omfattar ytstridsfartyg, minröjnings- system, stödfartyg, amfibiesystem, ubåtar, ledningssystem samt vapensystem. Anskaffningskontorets intäkter motsvarar av myndighetens sammanlagda omsättning. Anskaffningskontor flyg och rymd Anskaffningskontoret ansvarar för genomförande av uppdrag inom flyg- och rymdområdet. Anskaffningskontoret har vidare design- ansvar för del av systemstrukturen samt företräder myndigheten inom luftfartsområdet, bl.a. vad avser regler för militär luftfart. Anskaffningskontorets intäkter motsvarar cirka hälften av myndighetens sammanlagda omsättning. Anskaffningskontoret har till uppgift att anskaffa produkter och system inom ledningssystemområdet. Anskaffningskontoret ansvarar även för tillsyn avseende användningen av viss utrustning i enlighet med förordningen om elektromagnetisk kompabilitet. Anskaffningskontorets intäkter motsvarar cirka sexton procent av myndighetens sammanlagda omsättning. Anskaffningskontoret utvecklar, anskaffar och vidmakthåller materiel till Försvarsmaktens logistikfunktion, vilket inkluderar IT-system, teknisk materiel för sjukvård, flygbasmateriel, m.m. Anskaffningskontorets intäkter motsvarar av myndighetens sammanlagda omsättning. Anskaffningskontoret för gemensamma myndighetsuppdrag Anskaffningskontoret ansvarar för försvarsmaktsgemensamma system och produkter samt särskilda myndighetsuppgifter. Anskaffningskontorets intäkter motsvarar av myndighetens sammanlagda omsättning. FMV stödjer Försvarsmakten med resurser för verifiering och validering av materiel genom resultatenheten för test och evaluering. Myndigheten tillhandahåller även en leverantörsoberoende förmåga för utvärdering av på marknaden tillgängliga alternativ och förmåga till s.k. validering av systemförmåga och sammansatta system mot nationella och internationella krav. Verksamheten genomförs vid provplatser i , , /och . Verksamhet bedrivs också i Vidare finns provresurser i och som bemannas när sådana provbehov föreligger. Verksamheten finansieras med intäkter från kunderna. En del av kostnaden finansieras via en särskild beställning från Försvars- makten som bl.a. täcker grundkostnaden för att upprätthålla infra- strukturen, s.k. basresurser för provning (tidigare den s.k. bas- plattan). FMV tillämpar en prissättningsmodell för verksamheten som skiljer mellan uppdrag som utförs åt kunder inom den svenska myndighetssfären respektive externa kunder. Kunder inom myndighetssfären debiteras självkostnadspris, vilket motsvarar de faktiskt upparbetade kostnaderna. Externa uppdrag prissätts enligt affärsmässiga principer där målsättningen är att maximera intäkten. Enhetens intäkter motsvarar av myndighetens sammanlagda omsättning. FMV:s verksamhet finansieras i huvudsak av avgifter som kunderna erlägger till myndigheten. Avgifterna ska täcka såväl myndighets- kostnaden som kostnader för anskaffad materiel och/eller tjänster. FMV äger rätt att bestämma storleken på avgifterna själva. Myn- dighetens timpris fastställs efter samråd med Ekonomistyrnings- verket och Försvarsmakten. Ytterst är myndighetens finansiering beroende på beställningar från kunderna där storleken på de materielrelaterade anslagen som tilldelas Försvarsmakten är avgörande. 2009 tilldelades Försvars- makten totalt 39 178 miljoner kronor26 i anslag varav 15 598 miljoner kronor27 avsåg materielförsörjningen. Av FMV:s intäkter kommer från andra kunder. FMV:s intäkter uppgick till och resultatet uppgick till 2009. Myndighetens ekonomiska mål är full kostnadstäckning över tiden, dvs. att uppnå ett nollresultat. Den totala orderstocken 2009 var , varav Försvarsmakten stod för (). FMV erhåller utöver ovan beskrivna avgifter även anslag avsedda för finansiering av: 26Enlig anslagsredovisning i Försvarsmaktens årsredovisning 2009. 27Avser anlag 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar. resurser inom teknik- och materielförsörjning, inklusive forskning, för stöd till , egna myndighetsuppgifter och för samverkansuppgifter med övriga myndigheter, samt evaluering och certifiering av IT-säkerhetsprodukter. De sammanlagda kostnaderna uppgick till , varav () avsåg kostnader för anskaffning av materiel och köpta tjänster samt 1,4 miljarder () utgjorde myndighets- kostnader28. Kostnader för anskaffning av varor och materiel FMV:s kostnader för materielanskaffning innefattar kostnader för anskaffning av materiel och olika förnödenheter på uppdrag av Försvarsmakten och andra kunder. Med anskaffning av materiel inkluderas även nyutveckling och vidareutveckling av materielen inklusive modifieringar och halvtidsmoderniseringar. –2009 har kostnaderna för anskaffning av materiel minskat från till , vilket motsvarar en årlig genomsnittlig minskning om . Utvecklingen av kostnaden för anskaffning av materiel kan delvis förklaras av att kostnaderna för driftsstöd har ökat. FMV köper huvudsakligen tjänster i form av materielförsörjnings- tjänster29 och resurskonsulter30. uppgick myndighetens kost- nader för materielförsörjningstjänster till och 28Myndighetskostnaden avser de resurser, i form av personal, lokaler utrustning och IT, som krävs för anskaffa den materiel och de tjänster som myndighetens kunder efterfrågar. 29Materielförsörjningstjänster delas in i följande tjänsteområden: –materielutvecklingstjänster innefattande projektering och systemdefinition, försöksmodeller, typ- och vidareutveckling av materiel och system, programvaruutveckling m.m. och –övriga materielförsörjningstjänster, innefattandes bl.a. marknadsundersökningar, anskaffningsförberedelser, offertgranskning, teknisk granskning, utredningsverksamhet och leveranskontroll 30 Resurskonsulter används bl.a. som expertis vid anskaffning av olika typer av materiel. Av den samman- lagda kostnaden för materielförsörjningstjänster är kostnader för materielutvecklings- och materielförsörjningstjänster samt kostnader för teknikutvecklingsuppdrag. –2009 har kostnaderna för konsult- tjänster minskat med sammanlagt . FMV använder begreppet driftstöd som benämning på uppdrag som Försvarsmakten beställer för genomförande av stödåtgärder riktade mot driftsatt materiel. –2009 har kostnaderna för driftsstöd ökat med till , vilket motsvarar en årlig genomsnittlig ökning på . En förklaring till ökningen är att kostnaden för exportverksamheten inte ingick redovisning. En annan, mer generell förklaring, är att komplexiteten i driftstödet ökat i takt med att Försvarsmakten har krav på att flertalet system ska kunna fungera i en s.k. systemarkitektur. FMV:s årliga kostnader har varierat . Variationerna är beroende av vilka beställningar som har lagts . Motsvarande förhållande finns även på intäktssidan. Intäkt- ernas variationer förklaras också av att Försvarsmakten ålagts utgiftsbegränsningar på sitt anslagsutnyttjande under vissa år, vilket leder till utebliven fakturering och ökade intäkter för FMV under efterföljande år. Kostnaderna kan brytas ner på olika verksamhetsområden: Tabell 6.5 FMVs kostnader nedbrutna per verksamhetsområde FOI bildades genom sammanslagningen av dåvarande myndigheterna och Flygtekniska Försöksanstalten. Myndigheten är huvudsakligen avgiftsfinansierad och ligger under Försvarsdepartementet. I myndighetsinstruktionen till FOI och i regleringsbrevet framgår det att FOI:s uppgift att bedriva forskning, metod- och teknik- utveckling samt utredningsarbete för totalförsvaret och till stöd för nedrustning, icke-spridning och internationell säkerhet. Myndigheten får även i övrigt bedriva forskning, metod- och teknikutveckling samt utredningsarbete. Verksamheten ska bedrivas med beaktande av krav på integritet, relevans och vetenskaplig kvalitet. Myndigheten ska verka för att försvarsforskningen nyttiggörs även utanför totalförsvaret. FOI är även en av ett antal utpekade försvarsunderrättelse- myndigheter. FOI:s uppgift att bedriva försvarsunderrättelse- verksamhet ska fullgöras genom analyser av information som inhämtats från offentliga informationskällor eller som lämnats av uppdragsgivare. FOI ska särskilt verka för samverkan mellan militär och civil forskning samt mellan nationell och internationell forskning. ska på uppdrag av Försvarsexportmyndig- heten bedriva exportrelaterad verksamhet inom försvarssektorn. Dessutom får myndigheten bedriva tjänsteexport som är direkt kopplad till myndighetens verksamhetsområde och som ligger inom ramen för det uppdrag som anges i denna eller någon annan förordning. En del av den FoU som genomförs vid FOI är forskning för regeringens behov och inriktas av Försvarsdepartementet direkt. FOI ska stödja utformningen av svensk säkerhets- och försvars- politik genom att bedriva kvalitativ och relevant verksamhet som underlag till regeringens arbete. Verksamheten behandlar bl.a. säkerhetspolitiska frågor, försvarsplanering, samhällets säkerhet, försvarsekonomi, utvecklingen inom internationella samarbets- organisationer, utvärdering av insatser samt försvarsmaterielfrågor. Dessutom utgörs en del av verksamheten av FoU för Utrikes- departementets räkning. Denna verksamhet behandlar bl.a. säkerhetspolitiska analyser kopplat till åtaganden inom ramen för s.k. icke-spridningsfrågor. FOI har även direkta anslagsmedel för FoU rörande CBRN. FOI fick i anslag.31 FOI hanterar för statens räkning FoU på områden som karaktäriseras av speciellt höga krav på sekretess, t.ex. frågor rörande telekrig, särskilda analyser rörande försvars- och säker- hetspolitik, CBRN och underrättelseverksamhet. FOI är organiserat i fem avdelningar varav fyra är forsknings- avdelningar med olika expertområden och ansvar för kund- kontakter samt försäljning. Forskningsavdelningarna är avdelning- arna för Försvars- och säkerhetssystem, Försvarsanalys, CBRN- skydd och säkerhet samt Informationssystem. Den femte avdel- ningen, Forskningsstöd, stödjer verksamheten med administration, kommunikation och IT-tjänster, m.m. 31 Forskning för regeringens behov (utgiftsområde 6: anslag 1:9): ; Forskning inom CBRN-området (utgiftsområde 6: anslag 1:9): ; Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning (utgiftsområde 5: anslag 1:6): ; Internationell verksamhet och exportstöd (utgiftsområde 6: anslag 1:9): . Figur 6.4 FOI organisation 2010 Källa: FOI. FOI har sitt huvudkontor i i . Dessutom har myndigheten verksamhet i utanför , och . Nedan följer en beskrivning av verksamheten vid respektive avdelning. I avsnittet därefter beskrivs beroenden mellan verk- samheter och de delar av verksamheten som av FOI betraktas som integritets- och säkerhetskänsliga – beskrivningarna bygger på underlag från myndigheten samt de verksamhetsbeskrivningar som tagits fram på uppdrag av utredningen. Avdelningen för Försvars- och säkerhetssystem Avdelningen för försvars- och säkerhetssystem skapar, värderar och förmedlar kunskap och teknik för system på alla nivåer. Avdelningen har främst verksamhet inom områdena: verkan och skydd,