sou · GZB336d4 · 2012-01-01 00:00:00 — För att öka möjligheterna för FHS att få utökad examensrätt kan enligt Statskontorets bedömning möjligheterna att stärka FHS samverkan med andra lärosäten nationellt och internationellt ytter- ligare undersökas. Vad gäller möjligheten att tillämpa den så kallade KI-modellen – i meningen att bilda ett holdingbolag för att kommersialisera de upptäckter som görs i forskningsverksamheten – noterar Stats- kontoret för det första en betydande skillnad i volym avseende sådan forskning som kan generera kommersialiserbara upptäckter. KI bedriver väsentligt mer forskning än FOI och FHS samman- taget och har dessutom sannolikt en större andel grundforskning. Vidare används KI:s innovationssystem till stor del också av andra universitet, vilket driver upp volymerna av projektförslag och ökar möjligheterna till en rationell verksamhet. I KI:s innovationsverksamhet är det en mycket liten andel av gjorda upptäckter som bedöms vara kommersialiserbara. Stats- kontoret konstaterar att KI är verksamma i andra kompetens- områden än FOI och FHS och att uppgiften om andelen kom- mersialiserbara förslag inte nödvändigtvis är överförbar. Stats- kontoret ser dock ingen uppenbar anledning att anta att denna andel skulle vara väsentligt högre för de projektförslag som kan uppstå i FOI:s och FHS forskning. Vidare noterar Statskontoret att KI, genom det så kallade lärar- undantaget, har andra möjligheter att arbeta med individuella incitament i kommersialiseringsprocessen än vad i alla fall FOI har. Detta är, enligt KI, en väsentlig förutsättning för framgång i kom- mersialiseringen. Mot bakgrund av dessa iakttagelser och bedömningar gör Stats- kontoret bedömningen att det inte vore rationellt och kostnads- effektivt för FOI och/eller FHS att starta ett eget holdingbolag för att kommersialisera gjorda upptäckter. Statskontoret föreslår i stället att framför allt FOI etablerar ett nära samarbete med någon befintlig innovationsverksamhet vid annan högskola, förslagsvis (). FOI har redan ett visst sam- arbete med affärsinkubatorn STING som ingår i KTH:s innova- tionssystem och detta samarbete skulle eventuellt kunna utvecklas ytterligare. Vidare kan en ökning av de pre-kommersiella aktiviteterna inom FOI prövas, för att eventuellt öka den mängd upptäckter som går vidare till kommersialisering i den form som ligger i holdingbolagstanken. Skulle denna ökning bli tillräckligt stor kan frågan om bildandet av ett eget holdingbolag aktualiseras på nytt. SOU 2011:36 Bilaga 5 möte med FOI och FHS , , , FHS , Dag Hedefält, FMV/Försvarets patent- , FOI (telefon) , FOI (telefon) Lagar, förordningar, rättsfall och regleringsbrev ej angivna i listan. (2010), Överkörd i rätten, , Ds 2009:36, Upphandling från statliga och kommunala företag FOI (2010), Årsredovisning 2009, Dnr FOI-2010-140 Försvarsdepartementet (2009), Remissammanställning för rapporten Ett användbart och tillgängligt försvar – Stödet till Försvars- makten (Fö 2009:A), Fö 2008/3334/MIL Försvarshögskolan (2010), Försvarshögskolans årsredovisning 2009, beslutad Försvarshögskolan (odaterad), Försvarshögskolans utbildningskatalog för 2010-2011, odaterad Försvarsmakten (2010), Försvarsmaktens redovisning med anledning av SOU, Begäran om redo- visning av Försvarsmaktens behov av stöd (2 bilagor), HKV 23 250:66026 Försvarsmakten (2010), Inriktningsplan för Försvarsmaktens Forsk- ning och Teknikutveckling (IFoT 12), Bilaga 1 till 21 100:68315 Försvarsmakten (2010), Förslag till prioritering för deltagande i inter- nationella samarbetsgrupper, HKV 01 800:57841 Försvarsmakten (2010), Utvärdering av FoT Temaområde Människan i NBF, HKV 21 000:56248 Försvarsmakten (2009), Strategi för Försvarsmaktens forskning och utveckling (FoU), HKV 21 000:52385 Försvarsmakten (2008), Remissyttrande avseende Handlingsplan för en ny institutssektor, N2007/1011/FIN, HKV 21 100:64720 Hedefält, D. (odaterat), Försvarets patentorgan; placerat vid FMV, arbetspapper Henrekson, M. & , N. (2000), Akademiskt entreprenör- skap, SNS (2006), Åtgärder för en effektivare Holding- bolagsstruktur, dnr U2006/8271/UH (2010) – 19 olika beslut om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå, fattade . Tillgängliga via stillstand/provningavexaminapaforskarniva/besluttagnaijuni201 0.4.352a7be912949b4658a80001502.html, läst (2009), prövning av ansökan om till- stånd att utfärda examen på forskarnivå inom ett område, Reg.nr 641-5096-10 (2010), Årsredovisning 2009, Dnr 304/2010-100 (2009), Ägardirektiv för , Dnr 2417/2009-010 (2009), Strategi 2012 – utvecklingsstrategi , Dnr 05728/2009 (2008), Organisationsplan för (), Dnr 2042/08-010 (odaterad), – ett medi- cinskt universitet, en informationsbroschyr från KI, odaterad / (2007), Förslag till ny samverkansorganisation för utbildningsområdet, forskning och utveckling – Rapport från , Dnr 1757/2007-006, LS 0505-0775 (odaterad), Bolagsstyrnings- , odaterad (2010), Delårsrapport , beslutad (2010), Årsredovisning, beslutad (1999), Bolagsordning, daterad Proposition 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, del- aktighet och tillväxt (2010), Revisionsrapport – Försvarshögskolans års- redovisning 2009, Dnr 32-2009-0623 (2001), Från forskning till tillväxt – statligt stöd till samverkan mellan högskola och näringsliv, RRV 2001:11 (2009), Ett användbart och tillgängligt försvar – Stödet till Försvarsmakten, Fö 2009:A (2006), En ny institutssektor, regeringsuppdrag, redovisat General (2009), Better Manage- ment of Outcomes, /NSIAD-99-162 Best Practices, 1999 (2003), VINNFORSK, förslag till förbättrad kommersialisering och ökad avkastning på forskningsinvesteringar vid högskolor, Policy VP 2003:1, Analys av möjligheterna till utökad samverkan mellan Dnr 2011/29-5 SOU 2011:36 Bilaga 6 Överenskommelse om uppdrag till Statskontoret............... Precisering av uppdraget ............................................ Bakgrund till bildandet av FHS............................................. Regeringens proposition 2006/07:64......................... FHS nuvarande uppdrag och verksamhet ............................ Uppdrag och uppgifter............................................... 2.2.5 Det aktuella läget vid FHS......................................... 3.2.1 utgår från utbildningen ............. 3.2.2 Skolornas organisation och styrning ......................... 3.2.3 Relationen mellan KTH och skolorna ...................... Analys och diskussion............................................... Former för samverkan ........................................................... Samverkan mellan lärosäten ....................................... Val av samverkansform............................................... Bilaga 6 SOU 2011:36 Är ett inordnande av FHS i KTH möjligt? 4.2.1 Några faktorer av betydelse........................................ 4.2.2 Lärosätenas uppfattning om möjligheterna till Möjliga konsekvenser av ett inordnande .............................. 4.3.2 FHS medel för ämnesutveckling................................ 4.3.3 Försvarsmaktens och MSB:s inflytande .................... Frågan om studiemedelsfinansiering ......................... Examensrätt på forskarnivå ........................................ Andra former för samverkan ................................................. 4.4.2 FHS mål och strategi .................................................. 4.4.3 FHS samverkan med andra......................................... Denna promemoria utgör den skriftliga avrapporteringen av ett uppdrag som Statskontoret efter överenskommelse genomfört åt För- svarsstrukturutredningen (Fö 2010:01). Statskontoret har arbetat med uppdraget . Inom ramen för uppdraget har Statskontoret gjort en över- gripande analys av möjligheterna till utökad samverkan mellan För- svarshögskolan (FHS) och (), samt undersökt vilka konsekvenser detta skulle kunna medföra. Denna promemoria ger dock inte svar på om FHS bör påbörja en utökad samverkan med något lärosäte överhuvudtaget, eller om det i så fall är KTH som är det mest lämpliga alternativet för sådan samverkan. Samverkan är ett brett begrepp som omfattar ett stort spektrum av möjliga lösningar. I syfte att konkretisera diskussionen och med hänsyn till den tillgängliga tiden har Statskontoret valt att något mer utförligt studera en form för samverkan, nämligen ett eventu- ellt inordnande av FHS i . Syftet med detta val är att öka förutsättningarna för en så omfattande analys som möj- ligt, och det utgör inte ett ställningstagande för att denna sam- verkansform skulle vara lämpligare än någon annan. I viss mån kommenteras också FHS möjligheter till samverkan med andra lärosäten än KTH. Statskontoret bedömer att en utökad samverkan mellan är möjlig, också i den mest långtgående formen inord- ning. Det finns vissa tekniska svårigheter, t.ex. avseende ett antal särregleringar som FHS har, men dessa bedöms vara hanter- bara. Bland de konsekvenser av en inordning som identifieras märks t.ex. minskade kostnader för lärosätesadministration, stärkta möjligheter till examensrätt på forskarnivå för FHS, samt ett minskat formellt inflytande över FHS för Försvarsmakten och Myndigheten för Samhällskydd och beredskap. Att samverkan i form av ett inordnade bedöms vara möjlig betyder dock inte att detta är den mest lämpliga vägen att realisera en utökad samverkan. Vissa invändningar av mer principiell karak- tär skulle kunna resas mot ett inordnande, t.ex. den skillnad som råder mellan de två lärosätena avseende ämnesportfölj och i deras respektive profiler avseende forskning och utbildning. FHS står vidare enligt egen uppgift inför ett fortsatt rationaliseringsarbete och bedömer själva att det återstår mycket arbete med den så kallade akademiseringen av officersutbildningen. Dessa faktorer kan påverka lämpligheten av en inordning. Statskontoret har dock inte närmare studerat lämpligheten och har därför ingen uppfattning i denna fråga. Vad gäller andra former för samverkan så uppfattar Stats- kontoret att FHS primärt föredrar att söka denna för enskilda ämnen eller projekt och i den form och grad som bäst passar det aktuella syftet. I takt med att man själva lyckas definiera och etablera sina tillämpade vetenskapliga ämnen kan, enligt FHS, samverkan med andra utökas och fördjupas. FHS säger sig också gärna söka samverkan inom stödverksamheten i vid mening. KTH kan här, enligt FHS, vara en naturlig partner framför allt beroende på den geografiska närheten. Statskontoret har inte heller avseende dessa former för samverkan bedömt lämpligheten, men ser inga skäl att ifrågasätta möjligheten. Vilken väg som slut- ligen väljs måste ytterst vara beroende av ett uttalat syfte med en utökad samverkan. Vidare bör också processen för att realisera olika former av samverkan, liksom de risker som ligger i respektive process, vägas in i valet. Dessa frågor har Statskontoret inte behandlat i denna promemoria. (Fö 2010:01) har bland annat i upp- drag att föreslå hur det stöd (), För- svarshögskolan (FHS) och () lämnar till Försvarsmakten avseende forskning och utveck- ling, kan reduceras. Förslagen ska utgå från Försvarsmaktens behov av stöd för att utföra sina uppgifter. Av förslagen ska det framgå vilka verksam- heter som bör bedrivas med oförändrad eller mindre omfattning, avvecklas, bedrivas av annan myndighet, bedrivas av annan huvud- man, eller bedrivas på annat sätt, för att uppnå ökad effektivitet. Utredningen ska även beakta den verksamhet som utförs av bland annat FOI och FHS till stöd för andra kunder samt föreslå hur detta stöd ska kunna lämnas , inom eller utanför den framtida stödstrukturen. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag till regeringen . 1.1Överenskommelse om uppdrag till Statskontoret kom och Statskontoret överens om att Statskontoret ska biträda utredningen med en över- gripande analys och konsekvensbedömning av möjligheterna till utökad samverkan mellan FHS och (). Överenskommelsen återges i sin helhet i bilaga 1. Där framgår att Statskontorets uppdrag ska avgränsas enligt följande: Statskontoret ska beskriva hur utökad samverkan med KTH är möjlig, inte om det är det mest lämpliga alternativet. Statskontorets analys ska huvudsakligen vara av övergripande och principiell karaktär. Statskontoret ska inhämta FHS och KTH:s preliminära inställ- ning till utökad samverkan och vilka alternativa möjligheter FHS önskar beskriva. Statskontoret ska endast lämna översiktligt förslag och, om möj- ligt, beräkningar. Möjliga konsekvenser ska också beskrivas över- siktligt. Samverkansmöjligheter med andra lärosäten kan belysas, men i så fall mycket principiellt. Som framgår av överenskommelsen avser uppdraget att översiktligt undersöka möjligheterna till utökad samverkan mellan . Det innebär att föreliggande promemoria varken ger svar på om FHS bör påbörja en utökad samverkan med något lärosäte överhuvudtaget, eller om det i så fall är KTH som är det mest lämpliga alternativet för sådan samverkan. En viktig anledning till att uppdraget är så avgränsat och av över- gripande karaktär är att utredningstiden har varit mycket begränsad. Statskontoret började arbeta med uppdraget och i enlighet med träffad överenskommelse redovisades de preliminära slutsatserna för utredningen . Föreliggande pro- memoria utgör den skriftliga och slutliga avrapporteringen av upp- draget. I överenskommelsen mellan utredningen framgår att uppdraget avser en utökad samverkan mellan . Denna formulering omfattar ett stort spektrum av möjliga lösningar. I syfte att konkretisera diskus- sionen och med hänsyn till den tillgängliga utredningstiden har Statskontoret valt att fokusera arbetet på den mest långtgående formen för samverkan, nämligen ett eventuellt inordnande av FHS i . Genom att fokusera på det mest långtgående alternativet, ökar förutsättningarna för att analysen av möjlighet- erna och svårigheterna till samverkan blir så omfattande som möj- ligt. Såväl negativa som positiva konsekvenser borde också bli störst i den mest långtgående formen för samverkan. Flera av dessa faktorer och potentiella konsekvenser kan tänkas ha betydelse också vid andra samverkansformer. Det ska särskilt noteras att valet av inordning som den sam- verkansform som diskuteras mest utförligt inte utgör ett ställnings- tagande för att denna form skulle vara lämpligare än någon annan. Även andra, mindre långtgående former för samverkan behandlas i viss utsträckning. Av uppdraget framgår slutligen att FHS möjligheter till sam- verkan med andra lärosäten än KTH kan belysas. Detta görs i viss, men begränsad, utsträckning. Arbetet har utgått från såväl skriftligt material som intervjuer. Det skriftliga underlaget består av bland annat utredningar och proposi- tioner som föregick beslutet 2008 inrätta FHS som en högskola under , eftersom dessa inne- håller olika organisationslösningar för FHS/officersutbildningen. I analysen har vi också använt internt material från respektive läro- säte. Materialet har använts till att kartlägga med så kallade skolor, samt till att identifiera särdrag hos FHS som kan utgöra hinder för ett inordnande, eller på annat sätt påverka möjligheterna till utökad samverkan. Vi har också genomfört ett antal intervjuer med representanter för FHS och KTH. Kontakter har även tagits med företrädare för Försvarsmakten och Utbildningsdepartementet1. Uppdraget har genomförts av (projekt- ledare). Promemorians beskrivningar av FHS och KTH:s verksam- het och organisation har faktagranskats av representanter för respek- tive lärosäte. Den fortsatta texten består till att börja med av ett kapitel om FHS och ett om KTH. Dessa kapitel fokuserar på aspekter som är betydelsefulla för frågan om möjligheterna att inordna FHS i KTH. I kapitel 4 diskuteras först olika samverkansformer och vad som kan styra valet av form. Därefter behandlas frågan om ett inordn- ande av FHS i KTH alls är en möjlighet och vilka konsekvenser ett sådant eventuellt inordnande skulle kunna få. Kapitlet avslutas med en diskussion om andra möjliga former för samverkan mellan . Promemorian avslutas i kapitel 5 genom att Statskontoret redo- visar sina bedömningar och slutsatser. 1 En fullständig lista över genomförda intervjuer återfinns i källförteckningen. I detta kapitel redovisas delar av de utredningar som föregick inrättandet av Försvarshögskolan (FHS) som en högskola under . Fokus i redovisningen ligger på de organisatoriska lösningar som diskuterats. Därefter beskriver vi FHS nuvarande uppdrag och verksamhet med fokus på de aspekter som har betydelse för Statskontorets uppdrag. 2.1Bakgrund till bildandet av FHS Inrättandet av Försvarshögskolan som en självständig högskola under föregicks av diskus- sion kring, och arbete med, akademisering av officersutbildningen2. gjordes flera utredningar och studier som i olika grad har behandlat aspekter som också är av betydelse för den frågeställning som behandlas i denna promemoria3. I detta avsnitt diskuteras några av dessa tidigare arbeten. redovisade sitt betänkande Ett reformerat skolsystem för Försvarsmakten (SOU 2003:43). I detta betänkande framhölls akademisering – med uppbyggnad av veten- skaplig bas för utbildningen, grundad på egen forskning inom krigs- vetenskap och med internationella kontakter – som en viktig förut- sättning för ett flexibelt och självförnyande utbildningssystem. För att åstadkomma en förstärkt vetenskaplig grund menade utred- ningen att FHS forskning och utbildning borde erhålla akademisk status och att examensrätt uppnås för ämnet krigsvetenskap. Utredningen presenterade två alternativa möjligheter utan inbördes rangordning till hur FHS borde organiseras. Det första alternativet avsåg att FHS skulle vara en sektorshögskola med anslags- finansierad utbildning som skulle sortera under Försvarsdeparte- mentet och lyda under högskolelagen (1992:1434). Det andra alternativet var att FHS skulle bli en del av en civil högskola med uppdragsfinansiering. I detta alternativ skulle huvudmannaskapet 2Innan var FHS en högskola under Försvarsdepartementet, utan egen examensrätt. 3En översikt för perioden –2005 återfinns i (2005), s. 11–12. för FHS flyttas över till och utbild- ningen för Försvarsmakten skötas antingen som uppdragsutbild- ning given av civil högskola4 eller genom att FHS gjordes till en inrättning för särskilda uppgifter inom den civila högskolan som fick huvudmannaskapet. Betänkandet remissbehandlades och bland remissvaren kan noteras att KTH ansåg att förutsättningarna talade för att FHS borde utformas som en del av ett civilt universitet. FHS däremot avstyrkte båda de av utredningen framförda organisationsformerna och för- ordade i stället en lösning med FHS som sektorshögskola under Försvarsdepartementet med en blandad finansiering (såväl anslag som uppdrag). FHS framförde vidare att det var mycket angeläget att man även fortsättningsvis skulle lyda under Försvarsdeparte- mentet5. Även avstyrkte båda möjligheterna och förordade i stället en lösning där officersutbildningen delades i två delar; en första etapp där studenten läser akademiska kurser vid något lärosäte och en andra etapp i försvarets regi som komplet- terar utbildningen med specifikt militära färdigheter6. På regeringens uppdrag genomförde en granskning av kvaliteten i officersutbildningen7. I rapporten kon- staterade att den utbildning som bedrevs vid FHS var högskolemässig och höll hög kvalitet. menade dock att de formella hindren för en akademisering av officersutbildningen var flera och krävde politiska beslut för att över- vinnas. I denna diskussion behandlades särskilt båda de organisa- toriska alternativ som skolreformutredningen angav, dock utan några särskilda ställningstaganden. I ett gemensamt yttrande över fram- höll FHS och Försvarsmakten att deras tidigare ställningstagande för ett inrättande av FHS som en sektorshögskola under Försvars- departementet kvarstod8. 4Detta förutsatte undantag från förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid uni- versitet och högskolor. 5Försvarsdepartementet (2003). 6Högskoleverket (2003). 7Högskoleverket (2005). 8Försvarsmakten och Försvarshögskolan (2006a). fick konsulten i uppdrag av Försvars- departementet att studera högskoleutbildning för officerare och några till utbildningen anknutna frågeställningar. I rapporten som presenterades föreslogs att FHS skulle inrättas som en sektorshögskola under statligt huvudmannaskap (Försvars- departementet)9. Bland remissvaren fanns ett gemensamt yttrande från Försvars- makten och FHS i vilket de instämde i bedömningen att en sektors- högskola under Försvarsdepartementet var den bästa lösningen10. , å andra sidan, avstyrkte förslaget att inrätta Försvars- högskolan som en sektorshögskola med argumentet att högskole- systemet bör vara enhetligt och att inrättandet av ännu en sektors- högskola (vid sidan av , SLU) skulle öppna vägen för en uppluckring av högskolesektorn11. 2.1.4Regeringens proposition 2006/07:64 Förslaget om att inrätta FHS som en högskola under Utbild- ningsdepartementet som regleras i högskolelagen, lades i regeringens proposition 2006/07:64 om Högskoleutbildning av officerare m.m. Det huvudsakliga skälet till att regeringen ansåg att FHS borde sortera under som vanlig högskola istället för att vara en sektorshögskola under Försvars- departementet, var att det underlättade styrningen och bedöm- ningen av framtida dimensionering och därmed resurstilldelning för den delen av högskoleutbildningen som inte är officersutbildning. De andra förslag som förts fram i de ovan redovisade utredningarna bedömdes i propositionen inte utgöra tillfredsställande organisa- toriska lösningar. Regeringen nämnde särskilt att alternativet med en särskild inrättning vid ett annat lärosäte vore mindre lyckat efter- som en sådan lösning är anpassad för helt andra ändamål. Vidare nämnde regeringen att den grundläggande officersutbildningen inte kunde bedrivas som uppdragsutbildning vid ett befintligt lärosäte eftersom detta inte var förenligt med gällande regelverk12. 9Riddarström, B. (2006). 10Försvarsmakten och Försvarshögskolan (2006b). 11Högskoleverket (2006). 12Observera alltså att propositionen tydligt skiljer på grundläggande officersutbildning (som den huvudsakligen handlar om) och högre officersutbildning. Den senare bedrivs vid FHS Trots att FHS inrättades som en högskola under högskolelagen och – och inte som en sektorshögskola – så fick man vissa egna regleringar, precis som den enda befintliga sektorshögskolan SLU. Bland annat ändrades högskolelagen på tre punkter: Regeringen meddelar föreskrifter om vilka examina som får avläggas vid FHS Regeringen meddelar föreskrifter om sammansättningen av styrelse, fakultetsnämnd och eventuella särskilda organ för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid FHS Regeringen har att ta ställning till om beslutade tillstånd för FHS att utfärda examina ska dras in Enligt propositionen behövde FHS dessutom fortsatt ha möjlighet att anställa officerare som lärare vid högskolan. Vidare skulle regeringen meddela bestämmelser om tillträde till grundläggande officers- utbildning. Innan propositionen presenterades inbjöds ett antal instanser att komma med synpunkter på förslaget. Bland dessa synpunkter märks att FHS ansåg att det inte var helt enkelt att överblicka konsekvenserna av att man lades under , en lösning som man ansåg presenterats i ett sent skede. Det faktum att viss särreglering föreslogs såg dock FHS som en förutsättning för verksamhetens bedrivande13. Också Försvarsmakten noterade att de inte fullt ut kunde värdera konsekvenserna av att FHS inte blev en sektorshögskola14. KTH avstyrkte förslaget att inordna officersutbildningen under högskolelag och högskoleförordning, om förutsättningen var att regeringen skulle medge undantag från grundläggande delar i dessa, avseende framför allt tillträde till utbildningen och läraranställningar. KTH vidhöll i stället sin tidigare uppfattning att FHS borde utformas som en del av ett civilt universitet15.