sou · H0B316 · 2012-03-30 00:00:00 — Kommittén valde att använda en öppen definition för att på så sätt få inblickar i hur de sökande ser på och förhåller sig till privat kulturstöd. I samband med att genomförandestödets utlysning lämnade Kulturbryggan följande information: En privat källa kan vara en privat stiftelse (ej offentligt finansierad) eller fond, ett företag eller bolag (ej offentligt finansierat), sponsring, crowd-sourcing, stipendium eller donationer. Om man vill satsa egna pengar kan man göra detta, om dessa inte redan är finansierade av projektet, till exempel lön. Vid sponsring är det viktigt att man kan omvandla investeringen till siffror i budgeten, så ett monetärt värde krävs. Erfarenheterna från den första omgången av genomförandestödet visar att det finns en ovana från projektägarnas sida att söka stöd från privat källor. Vid utlysningen av genomförandestöd 2012 har kommittén därför valt att precisera och ytterligare tydliggöra vad som avses med t.ex. icke offentligt finansierade aktörer. Kulturbryggan kan på så sätt, med sina nyvunna erfarenheter, spela en viktig roll för att uppmuntra projektägare på kulturområdet till breddad finansiering. Genom de avsiktsförklaringar som lämnats tillsammans med ansökningarna om genomförandestöd har kommittén också fått värdefulla insikter om mångfalden privata finansieringskällor. Bland de företag som bidragit med sammanlagt i medfinansiering till genomförandet av nyskapande kulturprojekt finns flera olika branscher representerade, som fastighetsägare, företag inom transport och logistik, teknikutvecklingsföretag och företag som arbetar med upplevelser, sport och fritid. Ett urval av dessa företag har svarat på kommitténs frågor om motivet bakom satsningen, hur samarbetet med kulturprojektet har sett ut och vilket mervärde som uppnåtts för företaget. Av svaren framgår att företagen är nöjda med resultatet och att de ser satsningen på nyskapande kultur som ett sätt att förbättra marknadsföringen och förhöja upplevelsen av företagets produkter. Samarbetet har oftast inletts med att projektägaren tagit kontakt med företaget och presenterat en idé som parterna därefter har utvecklat gemensamt. Trots att det bara var för genomförandestödet som det krävdes medfinansiering från annan part var det även inom ramen för startstödet många som anmälde en extern finansiering från en offentlig eller privat part. Det visar att många projektägare på kulturområdet har upparbetade kontakter med externa finansiärer. I tabell 4.7 redovisas den externa finansiering som erhållits inom ramen för Kulturbryggans bidragsgivningen 2011. Uppgifterna är hämtade från ansökningshandlingarna och kan därför komma att ändras vid återrapporteringen av projekten. Redovisningen avser den totala och den privata medfinansieringen inom var och en av de båda stödformerna samt för den samlade bidragsgivningen. Med privat finansiering avses intäkter som kommer från verksamheter som bedrivs utan skattemedel eller som inte lyder under ett offentligt huvudmannaskap. Ett undantag från den regeln är att kommunala bostadsbolag, som lyder under aktiebolagslagstiftningen och i huvudsak agerar som en privat aktör på marknaden, definieras som en privat aktör i det här sammanhanget. Den privata finansiering som redovisas i tabellen omfattar primärt olika företags kontanta insatser och värdet av olika tjänster och varor som företag tillhandahåller för ett kulturprojekt, t.ex. teknisk utrustning. ansökningar/ Kulturbryggan medfinansiering medfinansiering finansiering Av tabellen framgår att kommittén tog emot 1 251 ansökningar och att 147 av dessa beviljades. SOU 2012:16 Försöksverksamheten 2011 stöd med och genomförandestöd med . Bland de sökande var det totalt drygt hälften, , som hade en redovisad medfinansiering från annan part. Bland dem som ansökte om genomförandestöd var det dock som hade en extern finansiering och i de beslut som kommittén fattade var det enbart projekt med en medfinansiering som beviljades genomförandestöd. Motsvarande andel bland de beviljade startstöden var . Bland de projekt som beviljades stöd från Kulturbryggan uppgick medfinansieringen från externa parter, offentliga eller privata, till totalt . Därav avsåg genomförandestöd, medan avsåg projekt som beviljats startstöd. Av den totala medfinansieringen från externa parter kom från privata finansiärer, varav avsåg projekt med genomförandestöd och projekt med startstöd. Dessa resultat indikerar att projektägare på kulturområdet är medvetna om behovet av extern medfinansiering. Resultaten visar också att det i flera fall går att generera ytterligare medfinansiering, även från privata finansiärer, till nyskapande kulturprojekt. Utfallet behöver ytterligare analyseras och diskuteras. Samverkan med andra finansiärer Kulturbryggan har även tagit initiativ till samråd med representanter för näringslivet i syfte att diskutera finansiell samverkan på ett övergripande plan. Diskussioner om samarbete har bland annat förts med . Kommittén har också samverkat med Entreprenörskapsforum, bl.a. under Almedalsveckan 2011. Vid dessa samtal och seminarier har det även deltagit representanter från forskarsamhället, , bankväsendet m.fl. En fråga som särskilt varit i fokus i detta samarbete är det privata kulturstödet och filantropins ställning i . Kulturbryggan har tillsammans med – centrumbildning för kollaborativa medier på arrangerat ett öppet seminarium kring finansiell samverkan inom kultursektorn. Dessa program har varit välbesökta och lärorika både för deltagare och för arrangörer. För kommittén ingår dessa insatser som en del i ett långsiktigt arbete som fortsätter . Det handlar om att visa intresse och bygga förtroende, kontakter och nätverk i kretsar som ligger utanför den traditionella offentliga kultursektorn. Kommittén har även beviljat startstöd och genomförandestöd till projekt som på olika sätt undersöker nya förutsättningar att finansiera kultur, i enlighet med 3 §, p 3 i bidragsförordningen. Följande tre projekt är exempel på beviljade stöd med denna inriktning: Startstöd till projektet först i världen. Projektet syftar till att pröva mikrofinansiering på nationell nivå enligt en så kallad hybridekonomisk modell. Crowdculture är en digital plattform för kulturskapare som söker hjälp med finansiering (). Syftet är att öka intresset från privata bidragsgivare att stödja kulturprojekt. Härigenom ökar förutsättningar för finansiell samverkan på projektnivå. Modellen räknar ut hur finansieringen framskrider. Ansökan avser att utreda juridiska, finansiella och tekniska krav för att implementera systemet på nationell nivå och säkra att privata investeringar i stor skala stärker den nationella kulturbudgeten på ett betydande sätt. Startstöd till projektet "Funded By Me – crowdfunding som komplement till finansiering och spridning. Även detta projekt syftat till att pröva mikrofinansiering. En av skillnaderna är att Funded By Me har en digital plattform som inte enbart vänder sig till kulturprojekt utan alla slags projekt och verksamheter (). Kulturen hamnar därmed i ett annat sammanhang. Det övergripande syftet är att skapa kreativitet, entreprenörskap och delaktighet inom sociala, ekonomiska och kulturella sektorer. Projektet ska verka för att kulturprojekt som annars har svårt att finna finansiering kan få stöd och bli realiserade. Genomförandestöd till projektet + näringsliv = sant. Omvärldsstudie, ramverk och utbildningsprogram för kulturprojektägare. Projektet vill undersöka förutsättningar för fruktbara samarbeten mellan den svenska kultursektorn och svenskt näringsliv. Undersökningen ska analysera och ge exempel på hur andra länder arbetar med denna fråga. Projektet syftar till att identifiera näringslivets incitament att arbeta med kulturfrågor på nationell nivå samt att skapa en större förståelse bland kulturprojektägare som söker offentliga medel kring hur de kan attrahera näringslivspartners. Det sistnämnda projektet har lämnat en rapport som redovisats i kapitel 3 i detta delbetänkande, men i övrigt avser kommittén att återkomma med en redovisning av projekten i den slutrapport som ska lämnas . I fördjupade underlag om Kulturbryggan betonas betydelsen av att den bedömningsprocess som ska tilllämpas måste åtnjuta ett förtroende hos kulturlivet för att fungera som avstamp för projekten. En trovärdig urvalsprocess gör det också lättare för andra finansiärer att engagera sig i projekten. Efter att ha jämfört med olika befintliga urvalsprocesser föreslås i promemorian att en bedömarpool med sakkunniga från olika delar av kulturområdet ska utses för att bedöma ansökningarna. Varje ansökan bör granskas av en, eller i oklara fall av två, bedömare, utan inbördes kontakt. Besluten om bifall eller avslag ska därefter fattas av en beslutande grupp som regeringen utser. Enligt regeringens direktiv till kommittén ställer uppdraget om Kulturbryggans bidragsgivning särskilda krav på såväl dialogformer som uppföljning. I bidragsförordningen anges också vissa villkor för ärendenas handläggning. Enligt 7 § är det kommittén som prövar frågor om statsbidrag och enligt 8 § ska ansökan om bidrag göras skriftligen hos Kulturbryggan och innehålla de uppgifter som behövs för prövningen. Innan ett bidrag beviljas ska Kulturbryggan, enligt 9 §, låta minst en extern bedömare med kunskap inom relevanta konst- och kulturområden yttra sig över ansökan. Enligt 10 § ska Kulturbryggan i beslut om bidrag ange vilket ändamål bidraget beviljas för och vilka villkor som ska gälla för bidraget och i beslutet ska också sista dag för redovisning anges. Av 11 § framgår att bidrag får beviljas för högst i taget. Av dessa punkter är det i första hand den om externa bedömare och beslutsprocessen i övrigt som har skapat ett utrymme för kommitténs egna bedömningar och riktlinjer. Under rubriken anges i 12 § stödförordningen att mottagare av statsbidrag ska, som angetts i beslutet om bidrag, redovisa för Kulturbryggan hur medlen har använts och lämna de övriga uppgifter som Kulturbryggan behöver för uppföljning och utvärdering. Kulturbryggans bedömningsprocess kan beskrivas som ett antal steg eller delprocesser som bildar ett flöde som har utformats inom ramen för regeringens bidragsförordning och direktiv. Kommittén har eftersträvat en process som präglas av kvalitetssäkring, rättssäkerhet och transparens. De olika stegen som beskrivs i detta avsnitt är utlysningar, bedömarpool, bedömningsgrunder, beredningsprocess och beslut, ärendehantering samt uppföljning. Processen inleds med ett enkelt webb-formulär i ett tidsreglerat utlysningsfönster där projektägare kan fylla i med information av formell karaktär. Därtill ska projektägaren ladda upp en projektbeskrivning. Till sin hjälp har de sökande då en mall med ett antal vägledande, men relativt öppna, frågor som kan användas för att beskriva hur projektet uppfyller de krav som Kulturbryggan ställer. hade Kulturbryggan tre utlysningar, varav startstödet utlystes vid alla tillfällena och genomförandestödet enbart vid det tredje tillfället. Kommittén önskade komma igång snabbt med verksamheten och därför inleddes försöket med det administrativt enklare startstödet. Genomförandestödet ställer större krav på såväl de sökande som på kommittén och dess kansli. I tabell 4.8 redovisas de olika utlysningarna , liksom beslutsdatum, antal ansökningar, antal bifall och beviljade belopp. SOU 2012:16 Försöksverksamheten 2011 20/6-6/8 20/6-19/7 20/6-19/7 De tre utlysningarna genererade sammanlagt 1 251 ansökningar, varav 1 086 avsåg startstödet och 165 avsåg genomförandestödet. Totalt beviljades 147 ansökningar, varav 126 startstöd och 21 genomförandestöd. Av bidragsanslaget på fördelades som startstöd och som genomförandestöd. Kulturbryggans bedömarpool utgjordes av 30 personer som var och en hade ett flertal olika kompetenser inom såväl olika kulturella områden som inom andra fält som kunde tänkas vara av vikt vid bedömning av nyskapande kulturprojekt. Poolen sattes samman genom att en rad olika intresseorganisationer, myndigheter och andra nyckelaktörer inom kulturlivet fick nominera ett antal personer. Ett villkor var att bedömarna inte fick sitta i andra liknande referens- eller bedömargrupper. Resultatet blev en grupp vars sammansättning var både bred och djup i termer av antalet multipla kompetenser som var och en av medlemmarna tillförde poolen. Med hjälp av bedömarpoolen har Kulturbryggan fått sakkunniga omdömen om projekten och därigenom har också kvalitetssäkringen och likabehandlingen i bedömningsprocessen ökat. Bedömarnas roll är rådgivande och innebär att de lämnar förslag till bifall eller avslag. I uppdraget ingår också att de ska motivera sina förslag till bifall. Bedömarpoolen tillsattes för en tidsbegränsad period . Vid misstanke om jäv ombads bedömarna kontakta som, utifrån Förvaltningslagens (1986:223) föreskrifter om jäv, fattade beslut om huruvida man skulle byta ut den aktuella bedömaren eller inte. Kulturbryggan fattade också, tillsammans med bedömarpoolen, beslut om att inte röja identiteten hos den enskilde bedömaren. Anledningen till detta var att bedömarna ansåg, i och med att deras bedömningar är individuella och av varandra oberoende, att de kunde utsättas för påtryckningar från sökande. har det också varit möjligt för bedömare att ansöka om projektbidrag hos Kulturbryggan. Sammanlagt beviljades ansökningar från tre projekt där någon medlem ur bedömarpoolen var delaktig. I de riktlinjer kommittén har fastställt för bidragsgivningen 2012 är det dock inte längre möjligt för bedömare att ansöka om bidrag från Kulturbryggan. I bidragsansökningarna har projektägarna själva fått lämna önskemål om vilken eller vilka typer av kompetenser de sakkunniga som bedömer ansökningarna ska ha. De sökandens önskemål har därefter i möjligaste mån matchats mot relevant bedömarkompetens. Med detta unika tillvägagångssätt har kommittén velat demokratisera processen och låta projektägarna få ett större inflytande. Av de fyra stödomgångar som genomfördes tilllämpade Kulturbryggan vid hälften av dessa en bedömare per ansökan och vid andra hälften två bedömare per ansökan. Av de 1 251 inkomna ansökningarna, bedömdes 734 ansökningar av en bedömare och 517 ansökningar av två bedömare. När det funnits två bedömare per ansökan har dessa inte haft någon kännedom om varandra för att säkerställa att någon form av samråd inte ska äga rum. Bedömarna har haft mellan två och på sig att bedöma de tilldelade ansökningarna och lämna sina förslag till beslut. Därefter bereds underlagen av kansliet inför beslut av kommittén. Med valet av en modell med bedömarpool har Kulturbryggan, i likhet med Stiftelsen , velat skilja sig från många andra bidragsgivande instanser. Erfarenheter som kommitténs ledamöter och kansliets medarbetare har haft från sammanhang då man haft referens- och arbetsgrupper som står för bedömningarna, visar att den konsensus som tillämpas i dessa sammanhang tenderar att skapa såväl inlåsningseffekter som viss likriktning avseende vilka sökanden och vilka typer av projekt som får stöd. Kommitténs slutsats är därför att modellen med bedömarpool ska vara kvar även . Det kan dock diskuteras om den nuvarande bidragsförordningen är onödigt detaljerad på den här punkten och att styrningen därför borde vara öppnare i en ny bidragsförordning. Kommittén återkommer till frågan i kapitel 6. Inom ramen för bedömningsprocessen har Kulturbryggan tillämpat sex olika bedömningsgrunder. De ska i första hand förstås som en strävan att öka transparensen. Kommittén har genomgående ansett det ytterst nödvändigt att försöka visa på en öppenhet gentemot de sökande och bedömningsgrunderna hjälper till att synliggöra på vilka sätt en ansökan bedömts. Bedömningsgrunderna kan också betraktas som redskap för att kvalitetssäkra och underlätta såväl beredning som beslut. Varje bedömningsgrund knyter an till ett par öppna men vägledande frågeställningar som de sökande uppmanats svara på i ansökans projektbeskrivning och som bedömarna därefter har haft som stöd i sitt arbete. Nedan redovisas dessa bedömningsgrunder med tillhörande frågeställningar: Nyskapande inom fältet/området? Hur pass nyskapande är projektet inom det fält/område det verkar i? I vilken utsträckning tänjer projektet på gränserna för fältets/områdets konstnärliga praktik, metodik eller process? Möjlighet att påverka och utveckla fältet/området samt andra fält/områden? I vilken omfattning kan projektet komma att påverka och utveckla fältet/området i sig? I vilken utsträckning kan projektet komma att påverka och utveckla andra fält/områden? Konstnärlig/Kulturell kvalitet? Hur pass innovativt, kreativt och originellt är projektet? I vilken utsträckning är projektet relevant för samtiden? Hur mycket drivkraft och engagemang genomsyrar projektet? in i det första verksamhetsåret ändrades bedömningsgrunden från konstnärlig till kulturell kvalitet, för att bättre avspegla uppdraget att se till kultur i bred omfattning. Kompetens och genomförbarhet? I vilken omfattning bedöms projektägaren och övriga medverkande ha relevant kompetens och erfarenhet för att genomföra projektet? Hur pass realistisk är projektets tidplan? Hur pass balanserad och rimlig är projektets budget? Hur pass sannolikt är det andra finansiärer bedömer osäkerhet och risk som alltför stor i projektet? Hur pass betydelsefulla är de konstnärliga, ekonomiska och organisatoriska samarbetsparterna för projektets genomförande och utgång? Hur pass seriösa är dessa samarbetspartners? Bedömaren lämnar sitt utlåtande om ett projekt i en matris med de sex olika bedömningsgrunderna. För varje bedömningsgrund ska ett värde från 1 till 4 anges. I de fall bedömaren föreslår ett bifall för bidragsansökan ska även en skriftlig motivering bifogas. I matrisen kan bedömaren också lämna ett särskilt övervägande i de fall det anses nödvändigt, t.ex. om bedömaren önskar justera det sökta beloppet så att det bättre avspeglar projektets budget. sammanställer bedömarnas utlåtanden till ett underlag som kommittén därefter fattar beslut om. Vid den beredningen används ett par urvalsprinciper för att avgränsa det inkomna materialet och bl.a. anpassa det till den tillgängliga budgetramen. Den första urvalsprincipen har varit att rangordna efter förslag till bifall. När två bedömare har granskat en ansökan, har kansliet också redovisat om bedömningarna överensstämmer eller inte. Därefter har ansökningarna rangordnats efter bedömarnas omdömen inom den särskilda bedömningsgrunden om nyskapande. Resultatet av dessa avgränsningar och prioriteringar har sedan utgjort det underlag som kommittén tagit ställning till vid sina beslut. Kommittén har i flera fall då endast en bedömare, snarare än två, granskat ansökan haft en avvikande uppfattning, och kommittén har därför beslutat att alla ansökningar ska granskas av minst två bedömare. Efter det att kommittén har fattat beslut delges sökande utfallet av sin ansökan genom ett beslutsbrev i enlighet med de villkor som föreskrivs i 10 § bidragsförordningen. När ett beviljat projekt är genomfört ska det återredovisas i enlighet med de villkor som anges i 12 § bidragsförordningen. har Kulturbryggan haft ett enkelt online-verktyg till förfogande, som de sökande har använt för att skriva och skicka in sina ansökningar. Sammanlagt 1 251 ansökningar expedierades och handlades av Kulturbryggan, vars ärendehanteringssystem är under utveckling. kommer kommittén, utifrån verksamhetens erfarenheter, att formulera en kravspecifikation för ett ärendehanteringssystem som kan registrera handlingar, redigera, sortera, ta fram rapporter och statistik, bereda underlag, skicka beslutsbrev m.m. Ett sådant system bör finnas på plats när en långsiktig organisation för Kulturbryggan ska börja verka. har kommittén tillämpat en flexibel plan för uppföljning inom de ramar som bidragsförordningen anger. Beslut om stöd och de villkor som ska gälla för bidraget meddelas dels via hemsidan på beslutsdagen, dels via mejl till alla berörda. I det senare framgår också vilka rutiner som gäller för utbetalning. För att sköta utbetalningen av medel har kommittén tagit hjälp av Kammarkollegiet och den som beviljats bidrag får själv rekvirera pengarna därifrån. För många projektägare har detta varit en ny erfarenhet. Återrapporteringen sker på en särskild blankett som Kulturbryggan har utformat och som skickas ut till alla som beviljats stöd. Blanketten är i första hand inriktad på mätbara formella och ekonomiska mål som angivits vid ansökan. I huvudsak är avsikten att kommittén ska kunna försäkra sig om att stödet använts enligt angivna mål. Av de bidrag som beviljats beräknar kommittén att av projektägarna kommer att ha lämnat sin återrapportering . Dessa kommer därmed att kunna redovisas i kommitténs slutrapport. Däremot kommer sannolikt inga av besluten om statsbidrag under försöksperiodens andra år att hinna återrapporteras . Det är alltså ett betydande antal projektbidrag som kommer att återrapporteras först och eventuellt inte förrän . Dessa återrapporter kommer således att behöva hanteras av den organisation som ska ta vid efter att kommittén har avslutat sitt uppdrag. Kommittén återkommer till den frågan i kapitel 6. Återrapporteringen från de projekt som beviljats bidrag ger även en möjlighet att inhämta uppgifter av mer kvalitativ och strategisk art. Det kan till exempel gälla relationen mellan de två stödformerna och huruvida startstödet ger incitament för att senare söka genomförandestöd, vilket då omfattar ett krav på medfinansiering från en annan, privat part. En annan fråga att undersöka är hur de riktlinjer som Kulturbryggan har upprättat har uppfattas av dem som beviljas stöd och om riktlinjerna kunnat avhjälpa risken för återbetalning. Genom uppföljningen är det också möjligt att utforska andra mål än de som är angivna i ansökan, till exempel de kulturpolitiska målen. Återrapporteringarna utgör således ett empiriskt underlag för analyser, och som sådant är det ett redskap för att utveckla kommitténs verksamhet. Kommittén avser att återkomma med en redovisning av dessa frågor i sin slutrapport, som därmed också kommer att kunna bli ett verkningsfullt hjälpmedel för den organisation som ska ta över verksamheten . I Kulturbryggans styrande dokument finns det inget angivet om ett kansli, i termer av storlek eller funktioner. I fördjupade underlag görs det dock en bedömning av nödvändiga funktioner, och kostnaderna för dessa, i en kanslifunktion. Genom valet av kommittéformen för försöksverksamheten har kansliresurserna beslutats av och finansieringen har skett vid sidan av det statsanslag som är anvisat för bidragsgivningen. I direktiven för Kulturbryggan anges att en första delrapport, med förslag till en plan för försöksverksamheten under 2011-2012, ska upprättas. En verksamhetsplan redovisades därför (dnr Ku 2010:04/2010/6). I den planen anges några principiella utgångspunkter för kanslifunktionen, liksom hur det praktiska arbetet ska bedrivas: Kulturbryggans arbete ska under försöksverksamheten präglas av öppenhet, dialog och flexibilitet. ska arbetet bedrivas kvalitetssäkert, strategiskt och med sikte på långsiktiga mål. började byggas upp och var fullt bemannad . Det är med andra ord inte ett fullt kalenderår som kan redovisas nedan, utan endast de cirka som verksamheten med bidragsgivningen i praktiken bedrevs . I har ingått en kanslichef med övergripande ansvar för planering, samordning, budget och ledning av kansliet; en handläggare som svarar för ansökningar, ärendehantering, uppföljning och statistik; en kommunikatör med uppgift att sköta extern kommunikation och utåtriktad verksamhet; en utredningssekreterare som handlägger avtal, diarium och annan administration; samt en sekreterare med ansvar för samordningen av detta delbetänkande. Endast två av dessa fem befattningar var på heltid och därför var kansliets sammanlagda bemanning cirka 3,5 årsarbetskrafter . De 30 bedömarna i bedömarpoolen har varit arvoderade och förordnade på tidsbegränsande avtal.