sou · H0B347 · 2012-06-28 00:00:00 — Resultatet är att genomsnittskostnaden för hantering är drygt dubbelt så hög som den automatiserade hanteringen. Genom över- gången till elektronisk inlämning, via eget lönesystem eller till- handahållen e-tjänst, bedömde att kost- naderna sjunker så att genomsnittskostnaden för samtliga månads- uppgifter kan bedömas till . Av tabellen nedan framgår att bedömde att månadsuppgifterna kommer att kosta arbetsgivarna . Tabell 3.5 Företagens administrativa kostnader för kontrolluppgifter vid och automatiserad hantering och med månadsuppgifter antagande om styckkostnad gör ingen skillnad på företag med eller utan lönesystem. 8 MALIN-databasen är resultatet av mätningar av företagens administrativa kostnader för att följa regelverk. Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen bygger på att den e-tjänst som ska tillhandahålla för företag utan lönesystem i praktiken kommer att fungera lika effektivt som ett it-baserat lönesystem. Kommittén anser att det finns en viss osäkerhet i detta antagande och att Månads- uppgiftsutredningens antagna styckkostnad därför bör komplet- teras med en känslighetsanalys som visar effekten av att styck- kostnaden ökar respektive minskar . Tabell 3.6 Känslighetsanalys av företagens styckkostnad för månadsuppgiften Källa: , egna beräkningar. Under antagande om att styckkostnaden för månadsuppgiften ham- nar i intervallet 3,2–4,kommer den årliga kostnaden för företagen att uppgå till , vilket framgår av tabell 3.6. Vad den exakta styckkostnaden för ett enskilt företag blir beror på hur processen för löne- och skattehantering kommer att se ut i det enskilda fallet. anförde i rapporten och skattedeklaration att de flesta arbetsgivare har en datorbaserad löne- och skattehantering, antingen i egen regi eller genom en redovisnings- eller bokföringsbyrå.9 Med en datorbaserad löne- och skattehantering följer möjligheten till en automatiserad hantering, vilket drar ner styckkostnaden. Samma uppgifter som behövs för att kunna betala ut lön m.m. inrapporteras automatiskt till på individnivå i stället för att först summeras. Exakt hur många företag som varken har egen datorbaserad löne- och skattehantering eller köper externa redovisningstjänster är däremot inte känt. De företag som sköter hela löne- och 9 (2008), Månadsuppgift och skattedeklaration, s. 15. Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen skattehanteringen manuellt har vid ett införande av månadsupp- gifter tre alternativ. Det första alternativet är att införa en dator- baserad löne- och skattehantering och därmed effektivisera sin verksamhet, så att styckkostnaden hålls nere. Det andra är att köpa in löne- och skattehanteringen externt. Det tredje alternativet är att inrapportera uppgifterna manuellt. Då ska inrapporteringen göras med , såvida inte dispens är aktuellt. E-tjänsten har vissa fördelar som bidrar till att hålla nere den administrativa bördan. Skattedeklarationsarbetet förenklas, eftersom kan för- trycka skattedeklarationerna så att de inte behöver fyllas i av arbets- givaren. Ytterligare en förenkling är att kan räkna ut och meddela vilket skatteavdrag som ska göras från respektive anställds ersättning. menade att den kostnad som för- slaget innebär vägs upp effektiviseringsvinster eftersom det samman- drag över kontrolluppgifter som vissa arbetsgivare lämnar enligt dagens regelverk försvinner och därmed kostnaderna för dem. I tabell 3.7 redogörs för sammanställ- ning av förändrade administrativa kostnader för arbetsgivarna kom- pletterat med kommitténs känslighetsantagande om månadsupp- giftens styckkostnad. Tabellen visar att företagen, enligt , får en sammantagen vinst om i och med inför- andet av månadsuppgifter. Den känslighetsanalys som kommittén gör visar att den förändring i antagande om styckkostnad som görs medför antingen en större vinst för företagen eller att vinsten i princip uteblir. Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen SOU 2012:47 Sammanställning av förändrade administrativa kostnader för arbetsgivarna, ökning (+) och minskning (-) Källa: , egna beräkningar. Vid fastställande av SGI enligt nuvarande regelverk behöver uppgifter om den försäkrades förväntade framtida inkomster. Uppgifterna inhämtas i första hand från den försäkrade och kontrolleras i andra hand genom kontakt med arbetsgivaren alternativt utifrån uppgifter om taxerad inkomst. Arbetsgivarna är enligt lag förpliktigade att lämna de uppgifter som avser den för- säkrade när det gäller förhållanden som är av betydelse vid fastställ- ande av SGI, vilket framgår av socialförsäkringsbalken (2010:10), SFB. Arbetsgivare som inte följer detta kan dömas till penning- böter10. Vid en övergång till ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag, enligt kommitténs analyser i kapitel 6, skulle denna uppgiftslämning ersättas av elektroniskt inrapporterat underlag i månadsuppgifterna. För de uppgiftslämnande arbetsgivarna m.fl. ersätter det elektroniska månadsvisa uppgiftslämnandet det manu- ella uppgiftslämnandet om den försäkrade, vilket är något som vid behov kontrollerar med arbetsgivaren i efter- hand. Detta kan medföra administrativa fördelar för de uppgifts- 10 110 kap. 31§ och 115 kap. 4 § SFB. Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen lämnande arbetsgivarna, men eftersom dessa kontroller allt som oftast sker muntligen och det inte förs statistik över i vilken omfatt- ning de förekommer är det svårt att bedöma konsekvenserna. Den övergång till ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag som disku- teras i betänkandets andra del innebär oförändrat uppgiftslämnande i förhållande till förslag. Kommittén diskuterar i delbetänkandets del 3 olika handlings- strategier för hur månadsuppgifterna skulle kunna användas i arbetslöshetsförsäkringen. Dessa påverkar uppgiftslämnarbördan i olika grad. Den första strategin, som presenteras i kapitel 12 (att anpassa arbetslöshetsförsäkringens regelverk till inkomstuppgifter tillgäng- liga i månadsuppgiften) innebär ett oförändrat antal uppgifter i månadsuppgiften som arbetsgivare m.fl. ska lämna jämfört med förslag. Den andra strategin, som redogörs för i kapitel 13 (att inkludera uppgifter om arbetad tid i månadsuppgiften), innebär att ytterligare en uppgift ska lämnas i månadsuppgiften jämfört med förslag. Uppgiftslämnande i en arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter från månadsuppgiften I kapitel 12 diskuteras handlingsstrategin att arbetslöshetsförsäk- ringens regelverk omformuleras så att det i högre utsträckning än bygger på uppgifter om tidigare inkomst, tillgängliga i månads- uppgiften, i stället för arbetad tid. Strategin bygger på förslag att inte samla in uppgift om arbetad tid i månadsuppgiften. För den uppgiftslämnande arbets- givaren är därför uppgiftslämnandet oförändrat i förhållande till förslag. Förslaget innebär en administrativ förenkling för den uppgifts- lämnande arbetsgivaren gentemot dagens system i vilket uppgifter om arbetad tid inhämtas i det s.k. arbetsgivarintyget. Arbetsgivare är enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, , skyl- diga att på begäran utfärda arbetsgivarintyg då den försäkrade söker Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen om arbetslöshetsersättning hos en arbetslöshetskassa11. Uppgift- erna i arbetsgivarintyget används bl.a. för att räkna fram ett genom- snitt både av hur många timmar den sökande har arbetat och hur mycket den sökande har haft i inkomst före arbetslöshetens inträde. IAF har utvärderat arbetsgivarintygets ändamålsenlighet. IAF uppskattar att av de ca 790 000 arbetsgivarintyg som kom in till arbetslöshetskassorna 2008 var felaktigt eller bristfälligt ifyllda och skickades tillbaka till arbetsgivaren. För vissa arbetslöshetskassor var siffran så hög som . Detta inne- bär merarbete för både de uppgiftslämnande arbetsgivarna och för arbetslöshetskassorna. En förklaring till variationen tros vara att större arbetsgivare har mer välutvecklade lönesystem, rutiner och personal som är van vid att utfärda arbetsgivarintyg. För mindre företag med få anställda kan utfärdandet av arbetsgivarintyg vara en sällan förekommande uppgift som kräver mycket tid och resurser. Eftersom arbetslöshetskassorna vanligtvis inväntar arbetsgivarens kompletterande uppgifter innan de fattar beslut, innebär den omfattande hanteringen av arbetsgivarintyg som saknar vissa upp- gifter även att arbetslöshetskassornas handläggningstider förlängs. Dessutom kan de bristfälligt ifyllda arbetsgivarintygen försvåra arbetslöshetskassornas kontroll av utbetald ersättning. För att arbetslöshetskassan ska kunna säkerställa att den sökande har fått rätt ersättning, behöver uppgifterna från såväl arbetsgivare som sökande vara korrekta. Svårigheterna för arbetsgivaren att fylla i arbetsgivarintyget korrekt är en försvårande omständighet i denna hantering och en ytterligare uppgiftslämnarbörda i med att arbets- givaren ofta behöver lämna kompletterande uppgifter.12 De delar av arbetsgivarintyget som är svårast för arbetsgivaren att svara på är enligt IAF arbetad tid, mertid, frånvaro och övertid. Förklaringen till varför arbetslöshetskassorna begär specificering av den arbetade tiden hänger samman med det beräkningssätt arbets- löshetskassorna tillämpar i dagens arbetslöshetsförsäkring. 12Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2010). SOU 2012:47 Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen Uppgiftslämnarbörda för arbetsgivare i en arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter från som bygger på inkomst- Förenklat arbetsgivarintyg (utan uppgifter om arbetad tid). För arbetslöshetskassorna antas med detta alternativ administra- tionen minska. Sannolikt minskar antalet felaktigt eller bristfälligt ifyllda intyg som inkommer till arbetslöshetskassorna. Ärende- hanteringen effektiviseras dels i och med detta, dels i och med att inkomstuppgifterna som avser ersätta uppgifterna om arbetad tid finns tillgängliga elektroniskt via månadsuppgifterna. För den enskilde försäkrade reduceras uppgiftslämnandet till ett minimum eftersom krav på kompletterande uppgifter kan antas minska. Uppgiftslämnande i en arbetslöshetsförsäkring som bygger på uppgifter om arbetad tid som har inkluderats i månadsuppgiften I kapitel 13 diskuteras handlingsstrategin att informationen i månads- uppgiften utökas så att uppgift om arbetad tid ingår. Detta betyder att arbetslöshetsförsäkringen även fortsättningsvis skulle bygga på uppgifter om arbetad tid. För uppgiftslämnaren utökas därmed uppgiftslämnandet med ytterligare en uppgift gentemot Månads- uppgiftsutredningens förslag. Om styckkostnaden för månadsuppgiften antas vara och vi delar detta med antal månads- uppgifter (18 stycken) för att sedan multiplicera med det antal månadsuppgifter som denna strategi innebär (19 stycken), går det att räkna fram hur mycket högre kostnaden blir för företagen. Styckkostnaden blir i detta fall . Kostnaden för före- tagen hamnar då på i stället för . Från denna summa dras sedan de effektiviseringsvinster som arbetsgivarna gör i och med införandet av månadsuppgifter enligt förslag (se tabell 3.7), vilket Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen innebär att den totala vinsten som arbetsgivarna gör reduceras till . De uppgifter om arbetad tid som samlas in via arbetsgivar- intyget är mycket detaljerade. Om uppgift om arbetad tid ska samlas in i månadsuppgiften är det rimligt att utgå från att uppgifterna inte kan vara lika detaljerade som i det nuvarande arbetsgivarintyget. En nackdel med denna strategi är att om uppgifter om arbetad tid ska samlas in i månadsuppgiften innebär det att de skulle samlas in för alla arbetstagare och alla månader, men användas endast för de personer som ansöker om arbetslöshetsersättning och endast vissa månader. Det innebär att en stor mängd uppgifter skulle samlas in månatligen som inte med säkerhet skulle komma att användas. Strategin att inkludera uppgift om arbetad tid i månadsuppgiften innebär liksom med föregående strategi att dessa uppgifter kan slopas i arbetsgivarintyget. Tabell 3.9 Uppgiftslämnarbörda för arbetsgivare i en arbetslöshetsförsäkring som bygger på uppgifter om arbetad tid som inkluderats i månadsuppgiften börda jämfört med Månads- börda jämfört med dagens Uppgifter om arbetad tid i på uppgifter om arbetad arbetsgivarintyget kan slopas, tid som samlats in i men ersätts av inhämtande genom Uppgifterna om arbetad tid i månadsuppgiften samlas in för månader, men uppgifterna kommer endast att användas i de fall arbetstagaren ansöker om För arbetslöshetskassorna antas administrationen, på samma sätt som i föregående strategi, minska då de inhämtar uppgifter om arbetad tid från månadsuppgifterna i stället för arbetsgivarintygen. Även för den enskilde försäkrade reduceras uppgiftslämnandet på motsvarande sätt som i strategin ovan eftersom krav på komplet- terande uppgifter antas minska. Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen beskrev i sitt betänkande nu gällande regler om sekretess, rätten att ta del av allmänna handlingar, överföring av sekretess mellan myndigheter samt vilken typ av sekretess som gäller för de i betänkandet berörda myndigheterna och arbetslöshetskassorna. Vidare redogjordes för dataskydds- direktivets innehåll, personuppgiftslagen (1998:204), PuL, vad som avses med direktåtkomst respektive överföring på medium för automatisk databehandling och personlig integritet. Månads- uppgiftsutredningen beskrev även vilka avvägningar som behöver göras inför ett utökat informationsutbyte mellan myndigheter och vilka regeländringar som då behöver övervägas.13 När det gäller de i detta delbetänkande aktuella myndigheterna och arbetslöshetskassorna ansåg att det finns ett behov av ett utökat informationsutbyte mellan och respektive arbetslöshetskassorna. Utred- ningen fann vidare att ett utbyte av månadsuppgifter, med det av föreslagna innehållet, går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga inte- griteten. Hur detta informationsutbyte bör regleras framgår av betänkandet.14 Som framgår ovan beskrev i sitt betänkande de regler om sekretess och integritet som behöver beaktas vid ett informationsutbyte. Kommittén redovisar inte dessa regler på nytt utan hänvisar till beskriv- ning. I avsnitt 3.4.2 framgår kommitténs förslag till konkretisering av månadsuppgiftens utformning och innehåll (se tabell 3.2). Det innebär att summan av kontant bruttolön, exklusive komplet- terande ersättningar vid sjukdom och föräldraledighet, och skatte- pliktiga förmåner ska periodiseras på den kalendermånad då ersätt- 13SOU 2011:40 s. 113–152. 14SOU 2011:40 s. 211–221 och 239–245. Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen ningen har intjänats eller den kalendermånad socialförsäkrings- eller arbetslöshetsersättningen avser. Med hänsyn till de uppgifter som behövs för att uppgifterna på bästa sätt ska kunna användas för beräkning av ersättningar i välfärdssystemen finner kommittén att nyttan av uppgifterna i detta sammanhang väger tyngre än skyddet för den enskildes per- sonliga integritet. Det ytterligare utbytet av uppgifter mellan och respektive arbetslöshetskassorna är därmed möjligt att genomföra även med beaktande av kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Kommittén anser med andra ord att slutsatser i sammanhanget står sig även efter den konkretisering som redovisas i detta delbetänkande. Hur månadsuppgifterna kan användas i administrationen av väl- färdssystemen beskrivs ingående i detta kapitel. Trots att det ligger utanför uppdraget, vill kommittén ta tillfället i akt att uppmärk- samma att månadsuppgifterna har stor potential att användas även i andra sammanhang. Det kan gälla t.ex. i forskning-, utvärderings- och uppföljningssammanhang. Även som statistiskt underlag för vägval inom flera politikområden kan uppgifterna fylla en viktig funktion. Detta har också påtalats av flera remissinstanser i remitteringen av betänkande. Den ekonomiska politiken är betjänt av beslutsunderlag som bygger på korrekta och aktuella uppgifter. Månadsuppgifter ger med mycket kort eftersläpning uppgifter om läget på arbetsmark- naden, vilket kommer till nytta i utformandet av arbetsmarknads- politiken. De ger också möjligheter till nedbrytningar av statistiken på såväl regioner som olika grupper på t.ex. arbetsmarknaden. Inom socialpolitiken ger månadsuppgifter om inkomster från anställningar, tillsammans med annan statistik, möjlighet att, också i detta fall med kort eftersläpning, beskriva försörjningssituationen för hushåll och individer. Månadsuppgifter öppnar dessutom nya möjligheter vad gäller mikrosimuleringsmodeller. En begränsning är att endast årsdata är tillgängliga. Med månadsdata skapas möjligheter till väs- entligt bättre analyser av t.ex. inkomstförhållanden och påverkan av förändrade regler inom skatte- och bidragsområdet. Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen I kapitel 13 diskuteras alternativet att även samla in uppgifter om arbetad tid i månadsuppgiften. Ett sådant alternativ skulle ytterligare öka potentialen att använda månadsuppgifterna i ovan nämnda sammanhang. Förslag: Sjukpenninggrundande inkomst är den årliga förvärvs- inkomst som en försäkrad kan antas komma att få. Med inkomst av anställning likställs skattepliktiga traktamenten och kostnadsersättningar. Utgiven sjuklön utöver ersättning enligt lag (1991:1047) om sjuklön undantas, liksom kompletterande ersättningar. Ett av kommitténs uppdrag är att se över möjligheten att skapa ett enhetligt inkomstbegrepp för de olika trygghetssystemen. I detta arbete beaktar kommittén förslag från . Kommittén gör bedömningen att det finns fördelar med ett enhetligt inkomstbegrepp för social- och arbetslöshetsförsäkring- arna. Det är vidare viktigt att anpassa inkomstbegreppet till de uppgifter som kommer att finnas tillgängliga i månadsuppgifterna för att både med nuvarande och framtida regelverk kunna använda månadsuppgifterna så mycket som möjligt i administrationen av försäkringarna. Det föreslagna inkomstbegreppet innebär förändringar både för sjukpenninggrundande inkomst i socialförsäkringen och dags- förtjänsten i arbetslöshetsförsäkringen samt för såväl arbetstagare som egenföretagare. Inkomstbegreppet utgörs av de skattepliktiga inkomster som ligger till grund för uttag av socialavgifter1. Utgiven sjuklön utöver ersättning enligt lag (1991:1047) om sjuklön (sjuk- lönelagen) ska dock undantas, liksom kompletterande ersättningar. 1 2 kap. 10 § socialavgiftslagen (2000:980). Löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete är avgiftspliktiga. Detsamma gäller annat som utges med anledning av ett avtal om arbete, dock inte pension. Av 2 kap. 11 § framgår att med ersättning för arbete likställs kost- nadsersättning och sådan ersättning som enligt 10 kap. 3 § andra stycket 9 och 10 SFL ska räknas som ersättning för arbete. För arbetstagare innebär det att inkomsterna framgår av den före- slagna månadsuppgiften. För egenföretagare motsvarar inkomst- begreppet överskottet i aktivt bedriven näringsverksamhet. Kapitlet inleds med överväganden och förslag avseende ett ändrat inkomstbegrepp för anställda, därefter följer överväganden och förslag till ändrat inkomstbegrepp för dem med inkomst av annat förvärvsarbete (egenföretagare). 4.1.1Månadsuppgifter – endast för den som har inkomst av tjänst Förslagen från innebär nya förut- sättningar för att använda mer aktuella inkomstuppgifter för arbets- tagare än vad som framgår av den senaste årliga taxerade inkomsten. föreslog att de uppgifter som enligt nu gällande regler lämnas av arbetsgivare och myndigheter m.fl. till i den årliga kontrolluppgiften avseende inkomst av tjänst, i stället ska lämnas en gång . föreslog även ytterligare uppgifts- lämnande avseende utgiven sjuklön och kompletterande ersätt- ningar vid sjukdom och föräldraledighet. Uppgift om dessa inkomster ska anges särskilt i månadsuppgiften. Om en ersättning avser annan tid än den aktuella månaden ska uppgiftslämnaren ange även detta samt vilken period ersättningen avser. Förslaget om månadsuppgifter avser endast inkomst av tjänst. För inkomst av näringsverksamhet kommer årlig kontrolluppgift lämnas även i fortsättningen. 4.2Nuvarande inkomstbegrepp för arbetstagare För att fastställa SGI ska en person omfattas av den arbetsbaserade försäkringen och ha en varaktig inkomst av eget arbete i . SGI definieras i 25 kap. 2 § SFB som den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete, antingen som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Även den som har utfört arbete för någon annans räkning utan att vara anställd anses som arbetstagare vid beräkning av SGI (t.ex. uppdragstagare)2. I socialförsäkringen menas med uppdragstagare den som utför arbete för annans räkning utan att det finns ett anställ- ningsförhållande. Den ersättning som lämnas för uppdraget ska vid beräkning av SGI anses som inkomst av anställning och uppdrags- tagaren ska jämställas med arbetstagare om ersättningen betalas ut i pengar. ersättningen uppgår till sammanlagt och kommer från en och samma uppdragsgivare. Andra uppdragstagare anses som egenföretagare. har valt att definiera inkomst av anställning som SGI-A och inkomst av annat förvärvsarbete som SGI-B. Inkomst av anställning (SGI-A) För en arbetstagare utgör inkomst av anställning i praktiken en rad inkomster av anställning, förutom lön. Det är svårt att av SFB utläsa vilka inkomster som ska anses utgöra inkomst av anställning. Av 25 kap 2 § SFB framgår att det ska vara dels inkomst i pengar, dels inkomst för eget arbete. Inkomst i pengar och ersättning för arbete En arbetstagare kan förutom grundlön få en mängd andra inkomster i pengar från sin arbetsgivare. Det handlar t.ex. om ackordsersättningar, drickspengar och helg- eller jourersättningar. De inkomster som utges i form av förmåner (t.ex. kostförmån eller lånedator) ingår inte, eftersom inkomsten inte lämnas i pengar. För att ingå i underlaget för SGI måste ersättningen även baseras på arbete. Som konsekvens härav ingår t.ex. olika typer av lönetillägg, eftersom de baseras på arbete, men inte olika kostnadsersättningar. Eftersom SGI bygger på antaganden om framtida inkomster som ska ha en viss varaktighet (inkomsten ska antas lämnas tills vidare) ingår inte tillfälliga inkomster eller inkomstvariationer i beräkningen. Detta innebär att t.ex. bonus, retroaktiv lön och avgångsvederlag, normalt inte räknas med i den försäkrades SGI. 2 25 kap. 7 § 1 st. SFB. SGI inkluderade länge även naturaförmåner. ingick naturaförmåner i form av kost, bostad eller bil och utsträcktes regeln till att omfatta samtliga då skattepliktiga natura- förmåner. Genom skattereform kom en rad ytterligare anställ- ningsförmåner att bli skattepliktiga och därmed också avgifts- och förmånsgrundande i den då gällande sjukpenningförsäkringen. Det gällde också de delar av kostnadsersättningar som beskattades. Vid traktamente för flerdygnsförrättning gällde att den del som översteg ett schablonbelopp för dag respektive natt medräknades i SGI:n. Även traktamente som betalades i samband med arbete på samma ort skulle medräknas i SGI:n. Förmåns- grundande var också ersättning för resa med egen bil till den del den översteg det i anvisningarna till kommunalskattelagen angivna beloppet. ekonomiska vårproposition angavs att reglerna för beräkning av SGI borde förändras så att besparingar kunde uppnås fr.o.m. 19973. Förslag till förändringar presenterades . Med anledning härav ingår inte skattepliktiga förmåner och kostnadsersättningar efter i underlaget för beräk- ning av SGI. Som skäl för borttagandet angavs att ersättningar som inte går förlorade på grund av sjukdom inte ska räknas in i beräk- ningsunderlaget. Ersättningar för kostnader som arbetstagaren endast har när denne utför arbete ska inte heller ingå. Borttagande innebar en viss minskning av försäkringsutgifterna.