sou · H0B333 · 2012-05-15 00:00:00 — () har till uppgift att vetenskapligt utvärdera tillämpade och nya medicinska metoder i hälso- och sjukvården. SBU ska sammanställa utvärderingarna och sprida dem till vårdgivare och andra berörda. Myndigheten ska utvärdera hur denna kunskap använts och vilka resultat som nåtts. Utöver detta ska SBU vara kontakt i internationella frågor som rör utvärdering av medicinska metoder.24 Källa: Resultaträkning i årsredovisning, avser förbrukade medel. 23Förordning (2009:1243) med instruktion för . 24Förordning (2007:1233) med instruktion för . Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn bedömer SBU:s myndighetsledning att verksam- heten kommer att kräva cirka 66 egna och inhyrda helårs- arbetskrafter. Detta speglar en viss faktisk ökning i förhållande till 2010, samt att bedömningen avser både egna och inhyrda årsarbetskrafter. () har till uppgift att främja hälsa och förebygga sjukdomar och skador. Mer specificerat ska FHI göra en sektorsövergripande uppföljning av folkhälsans bestämnings- faktorer, utvärdera folkhälsopolitiska insatser, vara ett nationellt för metoder och strategier inom folkhälso- området samt ansvara för tillsyn inom alkohol-, narkotika- och tobaksområdet samt området hälsofarliga varor. Tillstånds- givningen och tillsynen är styrd av lagar och EU-förordningar. FHI ska medverka i EU- och annat internationellt arbete.25 Källa: Resultaträkning i årsredovisning, avser förbrukade medel. bedömer FHIs myndighetsledning att verksamheten kommer att kräva cirka 143 egna och inhyrda helårsarbets- krafter. Detta speglar en viss faktisk minskning , främst . Statens institutionsstyrelsens (SiS) verksamhet är indelad i ung- domsvård och missbruksvård. Vid de särskilda ungdomshemmen vårdas ungdomar med stöd av LVU26 och de som dömts till sluten 25Förordning (2009:267) med instruktion för . 26Lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU. Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn ungdomsvård enligt LSU27. Vid LVM-hemmen vårdas vuxna med missbruk med stöd av LVM.28. SiS ska särskilt svara för planering, ledning och drift av de särskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen, anvisning av platser till hemmen, ekonomisk styrning, resultatuppföljning och kontroll, metodutveckling, forskning, och utvecklingsarbete.29 Källa: Resultaträkning i årsredovisning, avser förbrukade medel. Regeringen inrättade () . Rådet tillkom på initiativ av socialutskottet i syfte att främja en fördjupad dialog om etiska frågor som väcks av medicinska forsk- ningsframsteg mellan politiker och företrädare för vårdens disci- pliner, myndigheter och professioner. Motiven för rådet och de frågor som rådet bör ta upp beskrivs i en promemoria från Social- departementet.30 En av rådets främsta uppgifter är att i ett tidigt skede uppmärksamma regeringen på utvecklingen inom sådan medicinsk forskning och behandling som kan vara etiskt kontro- versiell. Formellt är rådet en kommitté under och har ett sekretariat med tre anställda. Rådet består av ordföranden, åtta politiska ledamöter och tolv sakkunniga.31 27Lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, LSU. 28Lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, LVM. 29Förordning (2007:1132) med instruktion för . 30Socialdepartementet, protokoll vid regeringssammanträde , Inrättande av ett råd för medicinsk-etiska frågor. 31Socialdepartementet, protokoll vid regeringssammanträde , Inrättande av ett råd för medicinsk-etiska frågor. Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn () ansvarar för beslut om subventionering och prisreglering av varor som ingår i läkemedelsförmånerna samt har tillsyn över efterlevnaden av lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. och av föreskrifter och villkor som har meddelats i anslutning till lagen. TLV ska vidare följa utvecklingen i andra länder, följa upp och utvärdera sina beslut samt informera berörda om sin verksamhet och sina beslut.32 Källa: Resultaträkning i årsredovisning, avser förbrukade medel. bedömer TLVs myndighetsledning att verksamheten kommer att kräva cirka 80 egna och inhyrda helårsarbetskrafter. Detta speglar en viss faktisk ökning . Sammanfattningsvis har myndigheterna/organisationerna följande uppgifter i sina instruktioner.33 Elva myndigheter har till uppgift att ta fram och sprida kunskap. Sju myndigheter verkar inom närliggande och ibland samma områden: FHI, LV, Vårdanalys, SMI, SoS, SBU och TLV. Fem myndigheter har tillsynsuppgifter inom olika områden. FHI (alkohol-, narkotika-, tobak, hälsofarliga varor), LV (läke- medel och andra produkter som står läkemedel nära), (internationella adoptioner), SoS (hälso- och sjukvård, tandvård, hälsoskydd, smittskydd, socialtjänst, stöd och service till vissa funktionshindrade samt frågor om alkohol och missbruks- medel), TLV (apoteksmarknadens aktörer bland annat avseende reglerna för utbyte av läkemedel på apotek). 32Förordning (2007:1206) med instruktion för . 33Alla har inte instruktioner: uppgifter regleras i lag. är ingen myndighet utan en ideell förening med staten och SKL som huvudmän. Institutets uppgifter regleras i lag om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter. SMER är formellt en kommitté, inrättandet av rådet beskrivs i ett regeringsbeslut . Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn Fyra myndigheter arbetar med regelgivning: FHI (föreskrifts- rätt avseende sina tillsynsområden), LV (svara för föreskrifter och allmänna råd), SoS (ansvara för föreskrifter och allmänna råd), TLV (svara för föreskrifter och allmänna råd). Tre myndigheter, LV, SiS och SMI, ska bedriva egen forskning. Sju myndigheter har forskningsanknutna uppgifter, FAS (främja och stödja), Handisam (initiera), FK (stödja), SMI (stödja), SBU (vetenskapligt utvärdera), SoS (följa, verka för), SMER (informations- och åsiktsutbyte om medicinsk-etiska frågor). Några myndigheter har så kallade främjandeuppgifter, främst Handisam (genomförande av handikappolitiken), Barnombuds- mannen (företräda barn och ungdomars intressen i enlighet med ), FHI (främja hälsa och förebygga sjuk- domar och skador) och SMI avseende HIV-prevention (främja ideella organisationers verksamhet) och antibiotikaresistens (främja tvärsektoriellt arbete, samt främja insatser på lokal och regional nivå). SIS ansvarar för behandlingshem och är den enda myndigheten som bedriver vård- och omsorgsverksamhet i egen regi. Bland förändringar i myndighetsstruktur och uppgifter kan särskilt nämnas: SoS fick ansvar för hanteringen av patient- klagomål från . prövar nu endast behörig- hetsfrågor avseende legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Från är en nämndmyndighet. Kammar- kollegiet sköter handläggning och administration åt ansvars- nämnden. Vårdanalys bildades med övergripande upp- gift att ur ett patient-, brukar och medborgarperspektiv följa upp och analysera hälso- och sjukvård, tandvård samt gräns- snittet mellan vård och omsorg. Ansvaret för tillsyn över och tillsyn enligt LSS fördes från länsstyrelserna till SoS . ombildades och fick ett bredare och mer folkhälsoinriktat uppdrag med tonvikt på kunskapsupp- byggnad och kunskapsstyrning. fördes stora delar av Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn forskningsverksamheten till , medan upp- gifter kring hiv/aids-prevention m.m. överfördes från SoS till SMI. I samband med reformen av det statliga tandvårdsstödet 2008 och omregleringen av apoteksmarknaden , fick (tidigare ) ett bredare uppdrag. I stort sett alla medarbetare nyrekryterades. Myndigheterna förfogar över ett flertal uppgiftssamlingar, register, som används till att stödja den egna verksamheten. Dessa register regleras i flera författningar som ger respektive myndighet rättsligt stöd för att hantera personuppgifter i de olika registren. Upp- gifterna i registren omfattas av den sekretess som gäller för respek- tive myndighet, register eller del av myndighetens verksamhet där uppgifterna hanteras. I regel är en myndighet personuppgiftsansvarig för de register som förs i den egna verksamheten. Detta innebär att myndigheten dels bestämmer ändamålen med och medlen för behandlingen av personuppgifter, dels är ansvarig för att behandlingen sker på ett lagligt och korrekt sätt och i enlighet med god sed.34 Person- uppgiftslagen (1998:204) hindrar inte att en myndighet eller annan extern aktör anlitas som personuppgiftsbiträde av andra myndig- heter. Den myndighet som är personuppgiftsansvarig kan alltså välja att anlita en extern aktör som för myndighetens räkning sköter exempelvis drift och underhåll av IT-system för registrets hantering, statistiska sammanställningar, samkörningar eller annat som innebär att den externa aktören behandlar personuppgifter. Personuppgiftsbiträdet får bara behandla personuppgifterna enligt givna instruktioner och riktlinjer från den personuppgiftsansvarige. Biträdet är därmed osjälvständigt i den mening att biträdet inte kan 34 Se 3 och 9 §§ personuppgiftslagen (1998:204). Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn bestämma för vilka ändamål personuppgifterna ska behandlas. Den personuppgiftsansvarige som anlitar ett biträde ska se till att rela- tionen regleras i ett personuppgiftsbiträdesavtal.35 Den person- uppgiftsansvarige är oavsett om ett biträde anlitas alltid rättsligt ansvarig gentemot de registrerade. Det är alltid den person- uppgiftsansvarige som har att fatta de formella besluten kring hanteringen av uppgifterna, t.ex. i fråga om registerinnehåll, upp- gifternas utlämnande, eventuella samkörningar och andra bear- betningar. Centrala uppgiftssamlingar hos myndigheterna ansvarar bl.a. för fem hälsodataregister som inne- håller personuppgifter om patienter. Dessa är patientregistret, medicinska födelseregistret, cancerregistret, läkemedelsregistret och tandhälsoregistret. I de förordningar som reglerar registren framkommer bl.a. vilka uppgifter som får finnas i registren liksom skyldigheten för dem som bedriver hälso- och sjukvård att lämna uppgifter till registren.36 Enligt lagen (1998:543) om hälso- dataregister får registren endast användas för framställning av statistik, forskning samt uppföljning, utvärdering och kvalitets- säkring av hälso- och sjukvården. Uppgifterna i registren skyddas av s.k. absolut sekretess enligt 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), vilket är lagens starkaste sekretesskydd. ansvarar också för andra register som innehåller känsliga personuppgifter, bl.a. donationsregistret37 och dödsorsaks- registret, samt är statistikansvarig myndighet för ett antal register över insatser i . ansvarar för en rad olika register inom områ- dena läkemedel och medicintekniska produkter. Som exempel kan nämnas det för läkemedel som omfattar alla godkända läkemedel i och registret om medicintekniska produkter som förs för att underlätta kontroll av de medicintekniska produkter som av tillverkaren CE-märkts och släppts ut på marknaden. behandlar också med stöd av 4 kap. 4 och 5 §§ läkemedelsförordningen (2006:272) personuppgifter utifrån rapporter till myndigheten om biverk- 35Se 30 § personuppgiftslagen (1998:204). 36Se SFS 2001:707, 2001:708, 2001:709, 2005:363 och 2008:194. 37Se förordning (2009:1243) med instruktion för . Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn ningar av läkemedel bl.a. från de som innehar godkända läkemedel samt från vårdgivare och patienter/ konsumenter. hanterar en stor mängd uppgiftssamlingar inom ramen för sin verksamhet, som exempelvis sker i enskilda forskningsstudier, rapporteringen av anmälningspliktiga smittsamma sjukdomar (SMInet) och genom den vaccinationsregistrering som sker i Systemet Svevac. 2011/12:123 Ny ordning för nationella vaccinations- program föreslår regeringen en ny lag om register för nationella vaccinationsprogram med ikraftträdande den 1 januari 2013.38 I registret ska vårdgivarna registrera alla vaccinationer som ges inom ramen för programmen. ska vara person- uppgiftsansvarigt för behandlingen av personuppgifter i registret. Personuppgifter ska få behandlas för statistik, utvärdering, kvali- tetssäkring, uppföljning, forskning och epidemiologiska under- sökningar. Myndigheterna för också ett antal s.k. verksamhetsregister över dem som har tillstånd att bedriva olika verksamheter eller är anmäl- ningspliktiga för sin verksamhet. Registren används främst för tillsyn, forskning och statistik. Som exempel kan nämnas att Social- styrelsen har skyldighet att föra register över dem som har tillstånd att bedriva blodverksamhet/vävnadsinrättningar39 och att ska föra ett centralt register med uppgifter om dem som har tillstånd eller bedriver verksamhet enligt alkohollagen (2010:1622)40. Regeringen har beslutat att inrätta en ny myndighet – Statens servicecenter – med uppgift att svara för samordnat administrativt stöd till statliga myndigheter. En utgångspunkt för eventuella förslag om nya myndigheter har varit att de nya organisationerna ska anslutas till Statens servicecenter från start. Syftet med Statens servicecenter är att öka effektiviteten och minska de administrativa kostnaderna i statsförvaltningen. Genom att koncentrera och standardisera verksamheten i ett servicecenter 38Planerad behandling i . 39Se 18 § lagen (2006:496) om blodsäkerhet och 23 § lagen (2008:286) om kvalitets- säker- hetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler. 40Se 13 kap. 1 § alkohollagen (2010:1622). Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn uppnås stordriftsfördelar, som risker för kompetensbrist och personberoende inom myndigheterna minskar. Målsättningen för servicecentret är att myndigheter med mot- svarande av alla statligt anställda ansluts till service- centrets ekonomi- och lönerelaterade tjänster . Vad gäller e-handel är utgångspunkten att alla myndigheter som vill ska kunna ansluta sig till servicecentrets tjänst. Servicecentrets tjänsteutbud kommer inledningsvis att omfatta löneadministration, rese- och utläggsadministration, beslutsskrivning avseende personalfrågor, tjänstepensionsadministration, kund- och leverantörsfakturahantering, anläggningsredovisning, löpande redo- visning och bokslut, tidredovisning samt stöd för e-beställningar. Syftet är att möjliggöra för kundmyndigheterna att frigöra sin administrativa personal för andra uppgifter, vilket är en förut- sättning för att besparingspotentialen ska kunna realiseras. har föreslagit en prismodell baserad på styckprissättning. Prislistan ska i grunden vara lika för alla och göra det tydligt för en myndighet vad den får och till vilket pris. Pris- sättningen ska vidare baseras på full kostnadstäckning där service- centrets kostnader för såväl uppstart, löpande verksamhet som investeringar ska finansieras med avgifter. I Statens servicecenter kommer administrativa stödtjänster att vara kärnverksamhet. Det innebär att servicecentrets främsta fokus kommer att vara att tillhandahålla administrativa stödtjänster med hög kvalitet till ett konkurrenskraftigt pris. För en myndighet som ansluter till Statens servicecenter innebär detta att myndighetens fokus på den egna kärnverksamheten kan öka. Utöver de kvalitativa fördelarna finns en förväntad besparings- effekt som i beräknades till , när det gäller statens kostnader för administrativa stödtjänster.41 , , är ett statligt bolag som från har ansvar för den infrastruktur som används av samtliga apoteksaktörer på den omreglerade apoteksmarknaden och som tidigare ansvarade för.42 APSE:s huvuduppgift är att ansvara för nationella infrastrukturtjänster som ska vara tillgängliga 41SOU 2011:38 Ett myndighetsgemensamt servicecenter. Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn för alla aktörer på apoteksmarknaden, i syfte att främja en patient- säker och kostnadseffektiv distribution av läkemedel. Detta ske ske på likvärdiga och icke-diskriminerande villkor för öppenvårds- apoteken.43 är bolagets huvudman.44 Bolagets kunder är apoteksaktörer, landsting och system- leverantörer. Företagets tjänster består av tillgänglighet till elektro- niska recept, stöd för att hantera läkemedelsförmånen och tillgång till nationella system för läkemedelsstatistik. En del av bolagets tjänster är obligatoriska för alla apoteksaktörer till en specifik kostnad, andra tjänster finns som tillval. Bolaget ansvarar också för elektroniska expertstöd, receptregistret, läkemedelsförteckningen och högkostnadsdatabasen. De tre senare används vid expediering av recept på apotek.45 TLV har till uppgift att prissätta APSE:s tjänster. Prissättningen omprövas efter årlig översyn. 43Statens ägardirektiv antagna på årsstämman . 44Enligt bolagsordningen är bolagets verksamhet att hantera databaser, register, IT-system och annan infrastruktur sammanhörande med apoteksverksamhet samt att utföra andra upp- gifter som ålagts bolaget enligt lag, förordning eller genom avtal med staten, samt att bedriva därmed förenlig verksamhet. Syftet ska inte vara att generera vinst åt aktieägaren. I det följande analyseras funktionalitet och ända- målsenlighet i vård- och omsorgssystemet i enlighet med direk- tiven. En samlad bild av myndighetens resursfördelning finns i Bilaga 3. Vår analys av myndigheten utgår från det kartläggningsarbete som genomförts, och som baseras dels på intervjuer och möten, dels på en genomgång av olika styrdokument och annat relevant material.1 I flertalet av de intervjuer vi genomfört har vi ställt frågan om hur funktion och ändamålsenlighet i vård- och omsorgssystemet uppfattas. Ett särskilt avsnitt sammanfattar den utvärdering av tillsyns- reformen som Statskontoret överlämnade till regeringen i mars i år.2 (SoS) är förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör hälso- och sjukvård, tandvård, hälsoskydd, smittskydd, social- tjänst, stöd och service till vissa funktionshindrade samt frågor om alkohol och missbruksmedel. SoS ska verka för en god hälsa och social välfärd samt för stödinsatser, omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen. SoS har inom ramen för sitt övergripande uppdrag tre uppgifter: bygga upp och sprida kunskap, regelgivning och tillsyn. Därutöver finns ett antal övriga uppgifter avseende samordning bl.a. för 1Se kap. 1 för en fördjupad beskrivning av vårt arbetssätt. 2Statskontoret 2012:11 Utvärdering av tillsynsreformen. insatser för barn, krisberedskap och smittskydd, erkännande av yrkeskvalifikationer samt fördelning av statsbidrag.3 inrymmer många särskilda organ med eget beslutsmandat, reglerade i myndighetens instruktion. Dessa organ har bildats med syftet att sprida ansvaret för känsliga eller svåra beslut. Organen blir i detta sammanhang en garant för att besluten fattas utifrån en bred kompetensbas. Kort om förändrade uppgifter och organisationsförändringar avseende , och framåt Nationella rådet för specialisttjänstgöring inrättades . Rådets uppdrag är att utarbeta målbeskrivningar för de olika specialiteterna, stödja huvudmännen att uppnå hög kvalitet i specialiseringstjänstgöringen och främja utbildning av hand- ledare. Myndigheten fick ansvar för register för uppföljning av dentala material. Myndigheten övertog administrationen av delar av Sisus (utbildningsstöd). I samband med detta blev Sisus ett särskilt beslutsorgan inom . Myndigheten fick ansvar för tillsyn över blodverksamhet, enligt Lagen (2006:94) om blodsäkerhet. Myndigheten fick ett sektorsansvar för handikappolitiken. Nya regler om rikssjukvård infördes från , vilket innebar att en särskild nämnd inrättades i myndigheten. Myndighetens uppgift är att fatta beslut om rikssjukvård; hälso- och sjukvård som ska bedrivas av ett landsting men som har hela landet som upptagningsområde. SKL övertog myndighetens ansvar för administrationen av medel till . 3 Förordning (2009:1243) med instruktion för . Verksamheten övertogs av nyinrättade Specialpedagogiska skolmyndigheten. Verksamheterna vid Spe- cialpedagogiska institutet och över- fördes till den nya myndigheten. Myndigheten fick ansvar för tandhälsodataregister för vuxna enligt Förordning (2008:194) om tandhälsoregister hos Social- styrelsen. Myndigheten fick ansvar för tillsyn över verksamhet som rör insamling, kontroll och framställning av vävnader och celler.4 Som en konsekvens av omregleringen av apoteksmarknaden förändrades myndighetens uppgifter. Tillsynsuppdraget bred- dades med hänsyn till att marknaden omfattar fler aktörer. Tillsyn och verksamhet enligt Socialtjänstlagen(2001:453, SoL) och Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (1993:383, LSS) fördes över till myndigheten . Myndigheten övertog dessutom ansvaret för kommunernas löpande tillsyn av sådan verksamhet, samt ansvaret för tillsyn över SiS:s institutioner. Myndigheten fick ett förstärkt tillsynsuppdrag gällande hem för vård eller boende för barn och unga genom förändring i Socialtjänstförordningen (2001:937). Myndigheten ålades att genomföra minst två inspektioner , varav minst en ska vara oanmäld. Myndigheten fick i uppdrag att driva UPP-centrum, ett nationellt utvecklingscentrum för barns psykiska hälsa. Centret ska inord- nas i myndighetens ordinarie verksamhet . I samband med ombildning av SMI, överfördes vissa uppgifter som rör hiv/aids och andra sexuellt överförbara blodburna sjukdomar från SoS till SMI. Även ansvaret för finansiering av 4 och rådets direktiv /23/EG av om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för donation, tillvaratagande, kontroll, bearbetning, konservering, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler. Lag (2008:286) om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler. systemet för att följa utbredning och konsekvenserna av en pandemi fördes från SoS till SMI. Nationella hivrådet flyttades från SoS till SMI. På regeringens uppdrag utsågs två nationella kompetenscentra att samla in, strukturera och sprida kunskap i kommunerna: ett för anhöriga (NkA) och ett demenscentrum (SDC). Myndigheten fick ansvar för hanteringen av patientklagomål från . prövar nu endast behörig- hetsfrågor avseende legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Från är en nämndmyndighet. Kammar- kollegiet sköter handläggning och administration åt ansvars- nämnden. Källa: Resultaträkning i årsredovisning, avser förbrukade medel. När det gäller vården och omsorgen regleras tillsynen bl.a. i Social- tjänstlagen, Patientsäkerhetslagen och Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. En viktig förändring av tillsynen skedde , då länsstyrelsernas tillsyns- och tillstånds- verksamhet enligt Socialtjänstlagen och Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) fördes över till , och samordnades med myndighetens tillsyn av hälso- och sjuk- vården. I regeringens proposition beskrivs reformen som en två- stegsraket, där en renodlad tillsynsmyndighet bildas i steg två, genom att den samlade tillsynsverksamheten bryts ut från Social- styrelsen.5 Statskontoret fick i uppdrag att genom en utvärdering 2008/09:160, En samordnad och tydlig tillsyn av , Socialtjänstlagen (2001:453, SoL). ge underlag till beslut om det ska bildas en renodlad tillsyns- myndighet.6 Motiven för förändringen var i korthet att tillsyn var för svag, för begränsad, att brister inte följdes upp och att till- synen var för olika över landet. Problemen förklarades bl.a. med bristen på en central funktion med uppgift att se till att tillsyns- uppdraget hanteras enhetligt över landet. En annan förklaring som lyftes fram var att länsstyrelserna som fristående myndigheter gjorde olika prioriteringar. Samarbetet mellan de olika länsstyrel- serna bedömdes dessutom som begränsat. Regeringen ansåg att möjligheten till samarbete mellan tillsynen över inklusive LSS och tillsynen över hälso- och sjukvården begränsades av att respektive tillsynsmyndighet prioriterade olika. Andra brister som föranledde förändringen var dålig öppenhet i länsstyrelsernas tillsyn samt regeringens svårigheter att styra över 21 fristående länsstyrelsers tillsyn.