sou · H0B380 · 2012-11-29 00:00:00 — 14En arbetsgivare som inte är medlem i en arbetsgivarorganisation kan teckna ett hängavtal med en arbetstagarorganisation. Det innebär att arbetsgivaren och arbetstagarorganisationen är överens om att följa ett befintligt kollektivavtal i branschen. 15Medlingsinstitutets årsrapport och lönebildningen 2011, sid. 33. En kollektivavtalsbunden arbetsgivare tillämpar avtalet även på arbetstagare som inte är medlem i den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men som sysselsätts i arbete som avses med avtalet. Det är vanligare bland större småföretag än de minsta att ha kollektivavtal. Det innebär att ungefär en halv miljon personer arbetar i företag utan kollektivavtal eller hängavtal. Det huvudsakliga skälet till att dessa mindre företag inte tecknar kol- lektivavtal är att de tycker att avtalen saknar tillräcklig flexibilitet. De uppfattar att avtalen är framförhandlade för de större företagen. Det finns anställningsformer med utbildningsinne- håll, framför allt reglerade i kollektivavtal. Inom flera branscher pågår förhandlingar om att ge fler företag möjligheter att anställa unga och tillhandahålla ett utbildningsinnehåll i anställ- ningen. Regeringen för samtal med fack och arbetsgivare om ytterligare ungdomssatsningar i samverkan inom ramen för en jobbpakt. De arbetsgivare som inte är bundna av kollektivavtal omfattas inte av de kollektivavtalade kompletterande reglerna. En ny lag- reglerad anställningsform med utbildningsinnehåll skulle ge ytter- ligare en möjlighet även för mindre, icke kollektivavtalsbundna, företag att anställa. För arbetsgivare som vill anställa unga som har svårt att få jobb finns olika möjligheter till stöd. Insatsen nystartsjobb innebär att arbetsgivaren får kompensation motsvarande arbetsgivaravgiften vid anställning av en arbetslös. Stödet ges som personen varit borta från arbetslivet, dock längst för personer . Vid anställning av en invandrarungdom kan bidrag lämnas för lönekostnaden. Ett stöd vid rekrytering är att knyta kontakt med en presumtiv arbetstagare genom att låta en ung, arbetslös person praktisera. Den som praktiserar inom ramen för Arbetsförmedlingens insatser får under praktiken aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning, dvs. ekonomisk ersättning som utbetalas av . Praktik förekommer även inom skolväsendet och den kommu- nala arbetsmarknadspolitiken. I syfte att öka arbetskraftsefterfrågan på unga har regeringen halverat arbetsgivaravgiften för unga upp till , från 31,42 16 Småföretagen och kollektivavtalen – det måste bli frivilligt att teckna kollektivavtal. Rapport från Företagarna, , sid. 2. Arbetsgivaravgifterna för unga består av hela ålderspensionsavgiften och en fjärdedel av övriga delavgifter. har restaurangmomsen sänkts från till . Den halverade restaurangmomsen förväntas stärka ungas jobbchanser eftersom restaurangbranschen står för det första steget in på arbetsmarknaden för många ungdomar. Även kollektivavtalen innehåller bestämmelser som innebär en lägre kostnad för att anställa yngre, t.ex. betalas inte pensions- avgifter förrän från eller 25 år17. Många avtal innehåller även lägstlöner som bestäms utifrån exempelvis ålder, kompetenskrav, erfarenhet i form av yrkesvana/branschvana, anställningstid eller någon kombination av detta.18 Svårigheterna att rekrytera personal med efterfrågad kunskap och kompetens och ungdomars svårigheter att etablera sig är förkla- ringar till det ökade intresset för anställning med utbildningsinne- håll. Anställningen ska knyta utbildningen närmare arbetslivets behov och även ge unga med en historia av skolmisslyckanden en chans. Inom gymnasieskolan har möjligheterna att knyta utbildningen närmare arbetslivet ökat. Den gymnasiala lärlingsutbildningen innebär att utbildningen i huvudsak ska vara förlagd till en arbetsplats. Utbildningsanställningen kan motiveras både ur ett lärande- och ett arbetsmarknadsperspektiv. Internationella erfarenheter visar också att länder med lärlingsutbildning har lägre arbetslöshet. En anställning med utbildningsinnehåll ger bättre förutsätt- ningar att matcha unga arbetssökande mot arbetsgivares krav. Osä- kerheten kopplad till ungas kvalifikationer och prestationsförmåga minskar. ger arbetsplatsen goda förutsättningar för lärande bland annat genom att arbetsplatsen erbjuder verklighets- trogna förutsättningar kopplade till relevant utrustning, arbets- organisation och arbetsintensitet. Om det ska finnas ett intresse att rekrytera till utbildningsan- ställning måste rimligen rekryteringen ge ett mervärde utöver vad 17I t.ex. KAP-KL (pensionsavtal för kommuner, landsting, regioner och arbetsgivar- förbundet ) börjar pensionsavgift om betalas från ålder. 18Medlingsinstitutets årsrapport, Avtalsrörelsen och lönebildningen 2011, sid. 148. arbetsgivaren kan få genom att ta emot praktikanter och tillfälligt anställda av olika slag. Det torde handla om ett mer långsiktigt åtagande med sikte på framtida personalförsörjning. Utbildningsanställning ger företaget, verksamheten och branschen möjligheter att forma arbetskraft med sikte på de behov som kan urskiljas bortom det närmaste halvåret eller året. En utbildnings- anställning skulle bli en ny pusselbit för att stimulera mindre företag att anställa och underlätta ungas etablering. En förutsättning för att det ska vara tillåtet att anställa en arbetsta- gare i utbildningsanställning är att anställningen har ett utbild- ningsinnehåll baserat på en överenskommelse mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. Överenskommelsen utgör en del av anställ- ningsavtalet. Det är alltså inte fråga om att införa en anställnings- form för de som genomgår olika former av utbildning, förlagd till arbetsplats. Anställningsformen ska vara tillämplig på hela arbets- marknaden och inte endast för de ungdomar som står längst från den. Utbildningsanställningen kompletterar det reguljära utbildningssystemet och den offentliga arbetsmarknadspolitiken. Utredningen konstaterar att en utbildningsanställning innebär att arbetsgivaren utöver det som ingår i en ordinarie anställning även åtar sig att ge arbetstagaren utbildning. Det är inte lätt att definiera vad utbildning är och vilka krav som ska vara uppfyllda för att den utbildning som lämnas ska innebära något utöver det lärande som ingår i alla anställningar. I de befintliga kollektivavtalade anställningsformerna med utbildningsinnehåll har kollektivavtalsparterna kommit överens om hur utbildningsinne- hållet ska formuleras och lämnas. Arbetsgivaren och arbetstagaren följer kollektivavtalet och utformar inte utbildningsinnehållet på egen hand. Utredningens bedömning är att det kan vara svårt för arbetsgi- vare och arbetstagare att formulera vad utbildningsinnehållet ska bestå av. I kapitel 5 beskrivs vad arbetsplatsförlagt lärande innebär och hur en utbildning på arbetsplatsen bör planeras, kvalitetssäkras och dokumenteras. Utredningens utgångspunkt är att samhället bör tillhandahålla en stödstruktur som ska underlätta att en anställ- ning med utbildningsinnehåll kommer till stånd och ge ökade för- utsättningar för att utbildningsinnehållet utformas så att det leder till kunskap och kompetens som motsvarar ett behov hos arbetsta- garen och arbetsgivaren. Enligt kommittédirektivet ska utredningen lämna förslag på en ny anställningsform och är, där så är lämpligt, fri att lämna förslag även på andra typer av åtgärder. Utredningen föreslår att det ska finnas en möjlighet att få stöd för att utforma och tillhandahålla ett utbildningsinnehåll hos den kommunala vuxenutbildningen. 1.6.2Ekonomiska incitament till arbetsgivaren Det är alltid en ekonomisk risk att anställa. Utbildningsanställning ställer dessutom höga krav på att företagen ska avsätta tid och personalresurser till att planera, stödja och dokumentera den utbildningsanställdes lärande. En eller flera handledare måste alltid vara tillgängliga för den utbildningsanställde. Det får anses vara ett stort åtagande för en arbetsgivare att ta på sig ett utbildningsansvar inom ramen för en anställning. Jämfört med de avtal som har slutits mellan parterna om yrkesintroduktion och andra anställningsformer med utbildningsinnehåll ställer utbildningsanställning betydligt högre krav på former för och kvalitetssäkring av lärandet på arbetsplatsen. Utredningen anser det därför motiverat att föreslå att ett stöd lämnas till arbetsgivaren för varje arbetstagare som är anställd med utbildningsanställning. Stödet inkluderar ersättning för handledarkostnader. Av kommittédirektivet (2011:87) framgår att regeringens över- gripande mål är att stärka arbetslinjen och att alla som vill och kan arbeta också ska få möjlighet att få ett arbete. Regeringen ser det som angeläget att underlätta för unga kvinnor och män att etablera sig på arbetsmarknaden och att särskilt stimulera mindre företag att anställa. Genom mindre justeringar av arbetsrätten ska svårig- heterna för unga att etablera sig på arbetsmarknaden minska. Den som är ska kunna anställas och anställningsformen ska vara tillämplig på hela arbetsmarknaden. 2.1Gruppen unga upp till 23 år Enligt SCB:s befolkningsstatistik fanns det 776 780 individer i åldrarna från till och med i . Mer än hälften av dessa studerar. Enligt SCB:s register- baserade arbetsmarknadsstatistik (RAMS) är andelen förvärvs- arbetande mycket låg i åldrarna . 2010 var andelen 5–bland 17-åringarna och steg sedan till bland 18-åringarna. Därefter steg andelarna till bland 20-åringarna och bland 22-åringarna.1 Till detta kommer grupper som är arbetslösa eller som saknar känd aktivitet. Enligt de beräkningar som har tagits fram inom Unga i arbets- livet, se avsnitt 2.5.2, har antalet unga utanför både arbetslivet och utbildningssystemet ökat kraftigt . 2010 var det cirka 120 000 ungdomar i åldrarna 16–som varken studerade eller arbetade ().2 En del av dessa var sjuka, arbetslösa etc. För 37 000 av dessa ungdomar går det inte att identifiera någon aktivitet eller registrerad inkomst. 1Uppgifterna sträcker sig bara fram . uppföljning av unga som varken arbetar eller studerar, sid. 3. Skrifter utgivna av Temagruppen Unga i arbetslivet 2012:4. Erfarenheterna visar att unga med förgymnasial utbildning och unga som är födda i ett annat land har särskilt stora problem att få fotfäste på arbetsmarknaden. För dessa skulle en ny anställnings- form med arbetsplatsförlagt lärande kunna erbjuda stora möjlig- heter. Men även ungdomar som har klarat gymnasieskolan behöver mer erfarenhet och möjligheter att utveckla kunskaper och färdigheter som efterfrågas i arbetslivet. Dagens arbetsliv präglas av snabba omställningsrörelser. En ny anställningsform med utbildnings- innehåll kan erbjuda möjligheter till att underlätta matchningen. Det finns olika sätt att mäta arbetslöshet. Den officiella svenska arbetslöshetsstatistiken redovisas av , SCB:s Arbetskrafts- undersökningar. Undersökningarna bygger på enkätuppgifter som baseras på ett slumpmässigt urval av befolkningen. Syftet med är att ge en bild av hela arbetsmarknaden, där befolkningen i arbetsför ålder delas upp i arbetslösa, sysselsatta och olika kategorier utanför arbetskraften. Ett annat viktigt mått på arbetslöshet redovisas av Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen mäter antalet regist- rerade arbetslösa som andel av det totala antalet individer i befolk- ningen (fördelat på olika åldersgrupper). Arbetsförmedlingens uppgifter om antalet arbetslösa begränsas dock till personer som är inskrivna som arbetssökande på arbetsförmedlingen. Denna register- baserade statistik är främst avsedd för planering av arbets- marknadspolitiken. Sedan 20073 inkluderar AKU:s redovisning av arbetslösa gruppen arbetssökande heltidsstuderande och motsvarar därmed . AKU:s redovisning avvek tidigare från , eftersom räknade heltidsstuderande som sökte arbete enbart som studerande och inte som en del av arbets- kraften. Arbetslöshetstalen enligt uttrycker andelen arbetslösa av arbetskraften (antalet sysselsatta och arbetslösa) och det är viktigt att betona att höga arbetslöshetstal inte nödvändigtvis behöver innebära att andelen arbetslösa av den aktuella åldersgruppen är stor. Bland unga är det normalt sett en lägre andel som ingår i arbetskraften jäm- fört med medelålders och detta innebär att arbetslöshetstalen enligt kan vara höga utan att andelen arbetslösa av ungdomspopula- tionen är så stor. 3 Beslut om upphävande: , , A2007/4550/AE. Arbetslösheten har varierat , men har jämfört före 1990-talskrisen hållit sig kvar på betydligt högre nivåer . I figur 2.1 nedan presenteras AKUs uppgifter om arbets- löshet för unga respektive för arbetskraften som helhet . 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 Källa: SCB. Arbetskraftsundersökningarna (). Figur 2.1 visar att den relativa ungdomsarbetslösheten – det vill säga ungdomsarbetslösheten i relation till arbetslöshetstalen för medelålders och äldre – är mycket hög och att arbetslösheten har ökat som ett resultat av finanskrisen. De höga arbetslöshetstalen i åldrarna 15–ska ses mot bakgrund av att få ungdomar tillhör arbetskraften i dessa åldrar. Det faktiska antalet arbetslösa är begränsat och det stora flertalet av de som registreras som arbets- lösa är studerande. Som den öppna arbetslösheten definieras utgör således gruppen arbetssökande heltidsstuderande en mycket betydande andel av unga arbetslösa. För att vi ska kunna säga något mer bestämt om villkoren måste vi veta mer om sysselsättningen. Källa: Arbetskraftsundersökningarna (). Som framgår av figur 2.2 har sysselsättningen minskat något . Enligt har andelen sysselsatta bland 20–24- åringarna legat strax . Andelen sysselsatta bland minskade kraftigt i samband med och efter krisen . Etableringsåldern, det vill säga den ålder då av en årskull är sysselsatt på arbetsmarknaden, försköts från strax till 27–. En huvudförklaring är förlängda studieperioder och fler studerande. Det kan tilläggas att arbets- marknaden för de yngsta i princip raderades . Den väsentligaste förklaringen till sysselsättningsnedgången bland unga är inte ökad arbetslöshet utan förlängda studieperioder och en ökad andel studerande. har gymnasieskolan varit skyldig att bereda alla tonåringar som lämnar en studieplats. väljer nästan alla att påbörja gymnasiestudier. Det gäller även dem som saknar den formella behörigheten för studier på nationella program. Reformeringen av gymnasieskolan4 innebar 1990/91:85 Växa med kunskaper - om gymnasieskolan och vuxenutbildningen. att de gamla 2-åriga yrkeslinjerna försvann och alla nationella pro- gram blev 3-åriga, vilket också försköt arbetsmarknadsinträdet högre upp i åldrarna. En betydande andel av nedgången i sysselsättningen i åldrarna 20–24 förklaras alltså av ett ökat studiedeltagande. I början av 1990- talet var det av 25-åringarna som hade erfarenhet av eftergymnasiala studier. har den andelen ökat till . Den absoluta merparten av ökningen förklaras av högskole- utbildningens expansion. /2010 fanns det cirka 430 000 registrerade studenter inom grundutbildningen, vilket motsvarar mer än en fördubbling jämfört med 1980-talets slut.5 2.3Etableringsvillkor för unga på svensk arbetsmarknad Den övergripande bilden är att etableringsvillkoren för unga har blivit svårare senare år, särskilt för vissa grupper. Det yttrar sig i att det tar att etablera sig på arbetsmarknaden, arbetslös- hetsperioderna blir fler och anställningsförhållandena osäkrare. Utbildningsnivån är utslagsgivande för olika åldersgruppers syssel- sättning och försörjningssituation. Det framgår av tabell 2.1 nedan. I tabell 2.1 är de olika åldersgrupperna indelade efter utbildningsnivå: endast förgymnasial utbildning, fullbordad gymnasieutbildning samt erfarenhet från utbildning på eftergymnasial nivå. Uppgifterna motsvarar varje grupps procentuella andel i respektive kategori, det vill säga andelen av dem som haft sin huvudsakliga inkomst från förvärvsarbete, i form av studiestöd, försörjningsstöd, aktivitetsersättning och annan sjukersättning samt a-kassa och/eller aktivitetsstöd samt vård av barn eller anhörig. Uppgifterna baseras på PLACE-databasen6 som innehåller information om samtliga individer i de aktuella åldersgrupperna. De senaste uppgifterna sträcker sig till 2008. 5Högskoleverket – statistik om högskolan. 6PLACE-databasen vid kulturgeografiska institutionen vid . Vi tackar fil som bistått med underlaget. Källa: PLACE. Uppgifterna i tabell 2.1 visar hur försörjningsvillkoren ser ut för unga i åldern 20–med olika utbildningsnivå. Det är den huvudsakliga eller dominerande inkomsten som bestämmer vilken inkomstkategori man tillhör. finns det unga som helt saknar registrerad inkomst eller har andra inkomstslag, vilket innebär att det finns ett visst bortfall och att de summerade andelarna understiger hundra. Med endast förgymnasial utbildning Totalt omfattade gruppen med endast förgymnasial utbildning cirka 122 300 individer i åldrarna 2008 – eller av hela åldersgruppen och i åldersgruppen 20–. av de med endast förgymnasial utbild- ning var födda i . De med endast förgymnasial utbildning var underrepresenterade bland förvärvsarbetande och studerande, men var överrepresenterade i samtliga andra kategorier. Överrepresentationen är till exempel särskilt stor bland dem som huvudsakligen försörjer sig på försörjningsstöd. Av de i åldrarna som huvudsakligen försörjde sig på försörjningsstöd hade enbart förgymnasial utbildning. De var också påtagligt överrepresenterade bland de som hade beviljats aktivitetsersättning.7 Andelen med aktivitetsersättning är mång- dubbelt högre bland dem med endast förgymnasial utbildning jämfört med grupperna gymnasialt och eftergymnasialt utbildade. Andelen har ökat . Nästan en av tio med förgymnasial utbildning har beviljats aktivitetsersättning. Detta förklaras delvis av att en person som på grund av funktionshinder ännu inte har avslutat sin skol- gång på grundskolenivå och gymnasial nivå vid ingången av juli det år då han eller hon fyller har rätt till aktivitetsersättning. Enligt statistik ökade den totala elevvolymen i gymnasiesärskolan från strax över 5 100 /01 till 9 000 /12. Av uppgifterna i tabellen 2.1 framgår att en högre andel bland dem med förgymnasial utbildning har inkomster för vård av barn som huvudsaklig inkomst. Det illustrerar möjligen att man i den här gruppen skaffar barn tidigare som ett resultat av att arbetsmarknaden ger ytterst begränsade valmöjligheter. Det är en sjunkande och låg andel8 av de med förgymnasial utbildning som försörjer sig på arbetslöshetsrelaterad ersättning. Uppgifterna kan förvåna med tanke på de generellt sett höga arbetslöshetstalen i åldrarna 20–, och det förhållandet att lågutbildade är särskilt hårt drabbade av arbetslöshet. En förklaring är att uppgifterna avser huvudsaklig försörjning, det vill säga domi- nerande inkomst . Få unga kvalificerar sig för arbets- löshetsersättning. För rätt till ersättning enligt grundförsäkringen i arbetslöshetsförsäkringen ska den arbetslöse ha fyllt . Rätt till ersättning förutsätter även att den arbetslöse uppfyllt ett arbetsvillkor före arbetslösheten.9 För rätt till ersättning enligt inkomst- bortfallsförsäkringen förutsätts, förutom uppfyllt arbetsvillkor, 733 kap. socialförsäkringsbalken (2010:800). Sjukersättning eller aktivitetsersättning kan lämnas till en försäkrad vars arbetsförmåga är långvarigt nedsatt. En försäkrad vars arbets- förmåga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan och har rätt till sjukersättning eller aktivitets- ersättning. För rätt till aktivitetsersättning krävs att nedsättningen kan antas bestå under . En försäkrad som på grund av funktionshinder ännu inte har avslutat sin skolgång på grundskolenivå och gymnasial nivå vid ingången av juli det år då han eller hon fyller har rätt till aktivitetsersättning. Aktivitetsersättning kan tidigast lämnas det år då den försäkrade fyller och längst till och med månaden före den månad då han eller hon fyller . Ett beslut om aktivitetsersättning får inte avse än . enligt tabell 2.1. 912 § lag (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Den arbetssökande måste, under en ramtid av före arbetslöshetens inträde, haft förvärvsarbete och utfört arbetet per kalendermånad, eller haft förvärvs- arbete av 6 kalendermånader och utfört arbetet under var och en av dessa månader (arbetsvillkor). medlemskap i a-kassa , utan krav på att den arbetslöse ska ha fyllt . Uppgifterna i tabell 2.1 kan illustrera en omfördelning mellan de offentliga försörjningssystemen, där allt fler unga, som tidigare försörjdes via arbetslöshetsrelaterade inkomster, är hänvisade till försörjningsstöd, men också ekonomiskt understöd från föräldrar. För en växande grupp tycks alternativet vara aktivitetsersättning. 2.4En fördjupning om betydelsen av utbildning och matchning Studier om ungas etableringsvillkor i och andra jämförbara länder talar således för att utbildningen är utslagsgivande för ungas utsikter att få jobb och möjligheter till egenförsörjning. Den bilden förstärks av återkommande uppföljningar som bekräftar att ungdomar som inte lyckats uppnå målen i gymnasieskolan är kraftigt över- representerade bland arbetslösa och bland dem som är varaktigt beroende av försörjningsstöd. 2010 saknade av de 22–23- åringarna som huvudsakligen levde på försörjningsstöd, fullbordad gymnasieutbildning.10 Det är känt att utrikes födda har större svårigheter att fullborda skolan, att fler är arbetslösa och saknar sysselsättning. Det finns emellertid ett förhållande som inte särskilt har uppmärksammats. Den vanliga bilden är att villkoren för utrikes födda kan beskrivas på ungefär samma sätt som för inrikes födda, med den skillnaden att situationen för de utrikes födda generellt sett är betydligt värre. Vad som kan utläsas av statistiken är att det har skett en försäm- ring av sysselsättnings- och försörjningsvillkoren för utrikes födda unga i åldern 22–. Andelen sysselsatta och studerande har minskat under den här undersökta perioden (2000–2010), vilket delvis skulle kunna förklaras med att 2010 ur konjunkturell synpunkt var ett 10 Utredningen har beställt statistik från avseende ungdomars etablerings- och försörj- ningsförhållanden. Uppgifterna avser och belyser andelen sysselsatta samt huvudsaklig inkomst (förvärvsinkomst, studierelaterad inkomst, arbetslöshetsrelaterad inkomst (a-kassa och aktivitetsstöd), försörjningsstöd, aktivitetsersättning etc.). SCB:s uppgifter kommer från registerbaserad statistik i Lisa-databasen och de bearbetningar som har skett i RAKS (registerbaserad aktivitetsstatistik). svagare år än 2000. har andelen som lever på försörj- ningsstöd minskat med flera procentenheter . Om vi relaterar försörjningsvillkoren till utbildningsnivå var det en lägre andel av de utrikes födda – jämfört med de inrikes födda – som levde på arbetslöshetsrelaterad ersättning och förtidspension. Eftersom andelen studerande, förvärvsarbetande och försörjnings- stödsmottagare minskade trängdes i stället allt fler ut i gruppen utanför, det vill säga gruppen som helt saknar registrerad inkomst. Andelen utrikes födda 22- och 23-åringar i gruppen utan registrerad inkomst fördubblades i stort sett . Källa: SCB. Det tycks inte som att fullbordad gymnasieutbildning medger någon självklar väg in i arbetslivet för utrikes födda ungdomar. I själva verket är andelen utan registrerad inkomst mer än dubbelt så stor bland utrikes födda med gymnasieutbildning som bland utrikes födda utan gymnasie- utbildning (se tabell 2.2). För inrikes födda gäller generellt att andelen utan registrerad inkomst är större bland dem med lägst utbildning. Ungas arbetsmarknad kännetecknas av snabbt förändrade krav. Å ena sidan förändras jobbens karaktär och kraven på dem som ska utföra arbetsuppgifterna. Å andra sidan är ungdomar en rörlig grupp som växlar mellan olika sysselsättningar, bostadsplatser, jobb och studier. Många upplever återkommande perioder av arbetslöshet och osäkra försörjnings- och boendevillkor innan förhållandena stabiliseras högre upp i ålder.