sou · H0B346 · 2012-06-19 00:00:00 — 3 Utredningen om en effektiv Sevesolagstiftning, Fö 2011:02 5Svenska kraftnäts och länsstyrelsernas dammsäkerhetsarbete Detta kapitel beskriver tillsynsvägledning och främjande av dammsäkerheten samt operativa tillsyn av dammsäkerheten. Utredningen beskriver respektive aktörers verksamheter, baserat på den reglering som beskrivs i kapitel 3. Utredningen gör vidare bedömningar avseende de olika aktörernas verksamheter. Kapitlet avslutas med en redogörelse över några samverkans- forum samt samverkans- och utvecklingsprojekt som bedrivits i samverkan mellan aktörerna . Även avseende dessa gör utredningen bedömningar. 5.2Svenska kraftnät – främjar dammsäkerheten i landet Uppgiften att främja dammsäkerheten i landet åvilar enligt 3 § förordningen (2007:1119) med instruk- tion för . Uppgiften omfattar enligt 5 § att i frågor om dammsäkerhet: 1.följa klimatförändringarnas påverkan samt följa och medverka i utvecklingen i landet, 2.verka för att möjligheterna att minska skador till följd av höga flöden utvecklas och tas till vara, 3.regelbundet rapportera till regeringen om utvecklingen och vid behov föreslå åtgärder, Svenska kraftnäts och länsstyrelsernas dammsäkerhetsarbete 4.uppmärksamma behovet av forskning, 5.svara för tillsynsvägledning enligt miljötillsynsförordningen (2011:13), och 6.vid behov samråda med berörda myndigheter och organisa- tioner. Enligt 14 § ska det finnas ett råd, , som ska biträda affärsverket i arbetet med dammsäkerhetsfrågor. Repre- sentanter för , , , , Kommuner och Landsting (SKL), MSB och ingår i rådet. Rådet har möten cirka . Den del av som arbetar med dammsäkerhet kallas i betänkandet för den centrala myndighetsfunktionen för dammsäkerhet. Den centrala myndighetsfunktionen har som sin övergripande uppgift att främja dammsäkerheten i landet. Att främja betyder att ge stöd åt, arbeta för någots bästa, gynna och utveckla. Myndighetsfunktionen är pådrivande, stödjande och samlande inom dammsäkerhetsområdet. främjar dammsäkerheten genom följande arbetsuppgifter: Utveckling av tillsyn och egenkontroll Främjande av kunskapsutveckling och kompetensförsörjning Samråd med berörda myndigheter och organisationer Rapportering och särskilda satsningar 5.2.1Utveckling av tillsyn och egenkontroll Svenska kraftnäts uppgift att utveckla tillsyn och egenkontroll avseende dammsäkerhet bedrivs främst genom att vara till- synsvägledande myndighet för dammsäkerhet men också genom att i samverkan med branschen utveckla riktlinjer och vägledningar. Tillsynsvägledningen innebär att ska utvärdera, följa upp och samordna länsstyrelsernas operativa tillsyn samt ge dem stöd och råd. tillsynsvägledning omfattar utveckling av metoder för bastillsyn av dammsäkerheten, anord- nande av handläggarträffar och upprättande av metodbeskrivningar. vägledning för den operativa tillsynen av damm- Svenska kraftnäts och länsstyrelsernas dammsäkerhetsarbete säkerhet har bl.a. skett genom en vägledande skrift som gavs ut och som efter uppdatering 2007 har titeln säkerhet – egenkontroll och tillsyn1 där bl.a. rutinen för års- rapportering beskrivs, se mer i avsnitt 5.3.2. Vidare anordnas seminarier och handläggarträffar för personal vid länsstyrelserna om dammsäkerhet, beredskap för dammbrott och tillsyn. , och SveMin har ett delat huvud- mannaskap för riktlinjer för bestämning av dimensionerande flöden för dammanläggningar2, sa avsnitt 6.2.3. Uppföljning av rikt- linjernas relevans sker fortlöpande genom den så kallade Flödes- konferensen, där , , och SveMin är representerade. i samverkan med och SveMin har upprättat ett system för klassificering av dammsäkerhets- anmärkningar, så kallade standardiserade bedömningsklasser3, se avsnitt 6.2.4. Genom bedömningssystemet har en gemensam nomenklatur och ett systematiskt sätt att bedöma en svaghets betydelse för dammsäkerheten tagits fram som bl.a. syftar till tydligare kommunikation mellan dammägare och länsstyrelser. följer upp och utvärderar länsstyrelsernas operativa tillsyn genom att sammanställa och analysera den års- rapportering som görs från dammägare till länsstyrelserna samt genom enkätundersökningar, workshops och dialog. Svenska kraft- nät följer även upp dammägarnas arbete med att anpassa anläggningarna enligt riktlinjer för dimensionerande flöden för dammanläggningar. 5.2.2Främjande av kunskapsutveckling och kompetensförsörjning Svenska kraftnäts mål är att vidmakthålla och utveckla teknik och kompetens inom älv- och dammsäkerhetsområdet. bildades Svenskt Vattenkraftcentrum, SVC, som är en gemensam satsning på utbildning och forskning inom vattenkraft och vattenbyggnad av kraft- och gruvindustri, Statens energi- 1Dammsäkerhet – egenkontroll och tillsyn. , (2007). 2Riktlinjer för bestämning av dimensionerande flöden för dammanläggningar. , och SveMin (2007). 3System för bedömning av dammsäkerhetsanmärkningar. , och SveMin (reviderad 2010). Svenska kraftnäts och länsstyrelsernas dammsäkerhetsarbete myndighet och samt fyra högskolor. Svenska kraftnäts mål är att god kompetens ska finnas och fortlöpande förnyas och utvecklas hos berörda aktörer inom damm- och älv- säkerhetsområdet. I detta syfte ska en god utbildnings- och forsk- ningsmiljö utvecklas och bibehållas i landet inom älv- och damm- säkerhetsområdet. ger ekonomiskt stöd till SVC:s kompetensområde Vattenbyggnad och medverkar i styrgruppen. stödjer dessutom forsknings- och utvecklings- projekt genom Ekonomiskt stöd i första hand i samverkan med kraftindustrin (via Elforsk), gruvindustrin (via SveMin) och berörda myndig- heter (exempelvis ). Medverkan som adjungerade ledamöter i styrgruppen för Elforsks ramprogram dammsäkerhetstekniskt utvecklings- arbete, se avsnitt 6.4.2 Medverkan i styrgrupper och arbetsgruppen för utvalda utveck- lingsprojekt Exempel på aktuella utvecklingsprojekt som haft stor betydelse för pågående utveckling av beredskap för dammbrott ges i avsnitt 5.4.4. Svenska kraftnäts mål är att i de stora kraftverksälvarna ska kraftindustrins och samhällets samlade beredskap för dammbrott och höga flöden vara väl planerad, samordnad och övad. Bered- skapsplaner för dammbrott och höga flöden ska utvecklas i Lule- älven, , , , , , Ljusnan, , //, och i övriga vattendrag där dammbrott eller höga flöden kan ge regionala konsekvenser. ger ekonomiskt stöd till utvecklingen av samordnad beredskap och medverkar aktivt i projekten, se avsnitt 5.4.4. Arbete pågår i ovan nämnda vatten- drag. Vidare pågår utvecklingsprojekt om system för varning av allmänheten vid dammbrott, se i angivet avsnitt. Svenska kraftnäts och länsstyrelsernas dammsäkerhetsarbete 5.2.4Samråd med berörda myndigheter och organisationer Myndighetsfunktionen för dammsäkerhet på sam- verkar och utbyter erfarenheter med berörda myndigheter och branschorganisationer i och utomlands. Vid sidan av samverkar och samråder Svenska kraft- nät främst med följande centrala myndigheter; HaV, MSB och . samverkar med branschorganisationerna och SveMin och branschen i övrigt genom att stödja gemen- samma forsknings- och utvecklingsprojekt, stöd till och medverkan i SwedCOLDs verksamhet, se avsnitt 6.4.1, samt medverkan vid utbildningar som branschorganisationerna håller regelbundet. Internationell samverkan bedrivs främst genom att vara med i ett informellt nätverk av europeiska dammsäkerhetsmyndigheter samt medverkan i arbetsgrupper inom ICOLD. 5.2.5Rapportering och särskilda satsningar Myndighetsfunktionen för dammsäkerhet på har rapporterat till regeringen om dammsäkerhetsutvecklingen i landet. Rapporten för år 20114 baseras på arbetet med regerings- uppdrag om dammsäkerhet och klimatförändringar, dammägarnas årsrapportering 2010, uppföljning av länsstyrelsernas dammsäkerhetstillsyn och utveck- lingen av samordnad beredskap för dammbrott, information från utvecklings- och utredningsarbete m.m. inom dammsäkerhets- området . har en stor del av tiden för Svenska kraftnäts dammsäkerhetshandläggare ägnats åt genomförandet av regerings- uppdrag och särskilda satsningar. Bl.a. har i sitt uppdrag att fortlöpande följa klimatförändringars betydelse för dammsäkerheten, genomfört fyra regeringsuppdrag i samverkan med , och som avrapporterades i slutet av 20115. 4Dammsäkerhetsutveckling i , , (2011). 5Dammsäkerhet och klimatförändringar, Slutrapport från flöden för dammanläggningar i ett klimatförändringsperspektiv, , , , (2011). Svenska kraftnäts och länsstyrelsernas dammsäkerhetsarbete Regeringsuppdrag dammsäkerhet och klimatförändringar flöden för dammanläggningar i ett klimatförändringsperspektiv bildades genom en överens- kommelse mellan , , och . Kommitténs uppdrag var att leda ett program för att ana- lysera och värdera klimatfrågans betydelse för dammsäkerheten med avseende på flödesdimensionering och ta initiativ till att erforderliga studier kommer till stånd. Kommittén bildades för att genomföra de uppdrag avseende dammsäkerhet och klimatförändring som gavs till i regleringsbrev för , som följd av de förslag som lämnades i Klimat- och sårbarhetsutredningens slutbetänkande6. Uppdraget sammanfattas i följande punkter: 1.Analys av hur förändringar i tillrinningsförhållanden och drift av vattenkraftsystem kan påverka dimensionerande flöde samt risken för översvämningar. Regeringsuppdrag till Svenska kraft- nät att analysera i samarbete med kraftbranschen. 2.Utveckling av metoder för samt beräkning av flöden av bety- delse för dammar av flödesdimensioneringsklass I och II i ett förändrat klimat. Regeringsuppdrag till att utveckla i samarbete med . 3.Utveckling av metoder för kartläggning av sårbarheten hos dammar av flödesdimensioneringsklass I och II, med avseende på klimatförändringar, samt genomförande av en sådan kartlägg- ning. 4.Analys av gruvdammars säkerhet med avseende på långsiktiga klimatförändringar. Regeringsuppdrag till att analysera i samarbete med gruvindustrin. Regeringsuppdragen avrapporterades i slutet av 20117. En sam- manfattning av slutrapporten ges nedan. 6Sverige inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. Slutbetänkande av klimat- och sårbarhetsutredningen, SOU 2007:60. 7Dammsäkerhet och klimatförändringar, Slutrapport från flöden för dammanläggningar i ett klimatförändringsperspektiv, , , , (2011). Svenska kraftnäts och länsstyrelsernas dammsäkerhetsarbete flöden för dammanläggningar i ett klimatförändringsperspektiv har –2011 analyserat och värderat klimatfrågans betydelse för dammsäkerheten. Förändringar i höga flöden är den dominerande klimatfaktorn när det gäller påverkan på dammsäkerheten. För att kunna beakta klimatförändring vid beräkning av dimensionerande flöden för dammar har en metodik som inkluderar klimatscenarier utvecklats och prövats. Metodiken har använts för beräkning av framtida 100- årsflöden, för hela , samt framtida dimensionerande klass I- flöden för ett tiotal anläggningar. För 100-årsflöden, , är den samlade bilden att det går en markant gräns genom ungefär längs en linje från till . Söder därom visar de beräknade 100- årsflödena en ökande tendens för stora delar av . Norrut visar beräkningarna på minskade 100-årsflöden förutom i nordvästligaste delen av där en ökning är tydlig. Vad gäller de mest extrema klass I-flödena är det svårt att generalisera klimateffekten. Valet av klimatscenarier har stor påverkan på resul- tatet och även anläggningsspecifika faktorer spelar in. Med dessa förbehåll konstateras att beräkningarna i flertalet fall uppvisar generella tendenser till minskande extrema flöden, i första hand beroende på att det dimensionerande snötäcket minskar. För några av de studerade dammarna visar beräkningarna dock på ökande dimensionerande flöde. Ett varmare klimat medför dessutom troligen att frekvensen av kortvariga och intensiva skyfall ökar, vilket medför att lokala översvämningar kan bli vanligare. Kommittén har kartlagt sårbarheten för höga flöden för drygt 350 av kraftindustrins dammanläggningar i flödesdimensionerings- klass I och II. Kartläggningen visar att det finns ett kvarstående åtgärdsbehov avseende dagens dimensionerande flöde för cirka en fjärdedel av de kartlagda anläggningarna i flödesdimensionerings- klass I. För vissa av anläggningarna kommer en klimatförändring troligen att medföra ökade extrema flöden som ställer ytterligare krav på anpassning. bedöms cirka en tredjedel av de kartlagda anläggningarna i flödesdimensioneringsklass I ha goda marginaler för ökade extrema flöden. Studien visar vidare att de kartlagda anläggningarna i flödesdimensioneringsklass II med några få undantag klarar dagens 100-årsflöde utan överströmning. Kom- mittén noterar dock att det finns ett mörkertal då underlag om dammar saknats helt eller delvis i flera län. Detta gäller i stor Svenska kraftnäts och länsstyrelsernas dammsäkerhetsarbete utsträckning för där klimatberäkningarna pekar mot ökade 100-årsflöden. Motsvarande genomgång av gruvindustrins dammanläggningar, varav 20 gruvdammar, visar att vissa dammar behöver uppgraderas för att möta dagens kriterier för dimensionerande flöden, även om det stora flertalet gruvdammar har goda marginaler för att hantera ökande flöden. ger vidare regelbundna om- och tillbyggnader goda förutsättningar för successiv anpassning av gruvdammar och utskov. Efter nedläggning beror riskerna med avseende på klimatförändringar på vilken lösning för efter- behandling som valts. Planerna för efterbehandling måste visa hur man långsiktigt avser att hantera dessa risker. nyutgåva av Riktlinjer för bestämning av dimen- sionerande flöden för dammanläggningar ges översiktliga rekom- mendationer med avseende på klimatfrågan. Med utgångspunkt från dessa har Kommittén utarbetat en vägledning till dammägarna för utförande av framtida dimensioneringsberäkningar för dammar i ett klimat i förändring. Vidare lämnar Kommittén rekommendationer till riktlinjernas huvudmän avseende vad som bör ingå i en nationell strategi för hantering av klimatförändring i dammsäkerhetsarbetet. I utredningens direktiv nämns att utredningen ska beakta Svenska kraftnäts pågående utvecklingsarbete avseende tillsynsvägledningen för dammsäkerhet. I regleringsbrev för fick följande uppdrag: ska utifrån den redovisade översynen av de statliga insatserna för dammsäkerhet vidareutveckla tillsynsvägledningen i de delar som ryms inom ramen för befintliga regelverk och uppdrag. Svenska kraftnäts har 2011 upprättat en plan för ett förstärkt arbete med tillsynsvägledning för dammsäkerhet8. Planen ger en beskriv- ning av bakgrunden till dagens dammsäkerhetstillsyn, utgångs- punkter för förstärkt tillsynsvägledning för dammar med särskilt 8 Plan för förstärkt arbete med tillsynsvägledning, , (2011). Svenska kraftnäts och länsstyrelsernas dammsäkerhetsarbete stora konsekvenser och ökade insatser för kompetensutveckling samt en handlingsplan i tre huvudsakliga delar: 1.Kartläggning av dammar med särskilt stora konsekvenser och tydliggörande av ansvaret för dessa. 2.Förstärkt tillsynsvägledning genom metodutveckling och doku- mentation av processer och rutiner för förstärkt myndighets- insyn och dammsäkerhetstillsyn. 3.Insatser för kompetensutveckling inom älv- och damm- säkerhetsområdet för personal vid länsstyrelser m.fl. återredovisar arbetet med förstärkt tillsyns- vägledning till regeringen i den regelbundna rapporteringen av dammsäkerhetsutvecklingen. har påbörjat kartläggningen av dammar med särskilt stora konsekvenser. Kartläggningen har skett genom att har bett dammägarna att lämna upp- gifter om vilka av deras dammar som de – baserat på befintligt underlag om konsekvenser av dammbrott – bedömer tillhör denna särskilda kategori. Kartläggningen omfattar cirka 25 dammar men antalet kan komma att förändras som en följd av ökande kunskaper om konsekvenser av dammbrott. har identifierat kontaktpersoner vid berörda länsstyrelser och har informerat dem om resultatet av inventeringen. Målet för tillsynsvägledningen är att verka för att tillsynen av dammar med särskilt stora konsekvenser ska utvecklas så att den ger samhället djupgående insyn i och kontroll av ägarens damm- säkerhetsarbete och dammens säkerhetsstatus, bedrivs på ett sådant sätt att den stimulerar ägaren till ett ambitiöst dammsäkerhetsarbete i linje med de styrande säker- hetsprinciperna, följer fastställda rutiner, är likvärdig för olika delar av landet och samordnas mellan länen, ges hög prioritet, dvs. erforderliga resurser och kompetens. Utgångspunkterna för Svenska kraftnäts och länsstyrelsernas för- stärkta arbete med tillsynsvägledning och operativ tillsyn av damm- Svenska kraftnäts och länsstyrelsernas dammsäkerhetsarbete säkerhet för dammar med särskilt stora konsekvenser ska vara följande. Tillsyn av dammar med särskilt stora konsekvenser i händelse av dammbrott ska ges högsta prioritet. Tillsynen förutsätter ökad och mer djupgående insyn från sam- hällets sida i ägarens dammsäkerhetsarbete och dammens säker- hetsstatus. Tillsynen förutsätter god och djupgående kompetens om damm- säkerhet och tillsyn. Tillsyn där flera län berörs måste samordnas och former för detta utvecklas och fastställas. Vidareutvecklingen av tillsynsvägledningen för dammar med sär- skilt stora konsekvenser vid dammbrott ska enligt Svenska kraftnäts plan genomföras under en utvecklings- och provperiod för förstärkt myndighetsinsyn och rutiner för dammsäkerhets- tillsyn i samverkan mellan , , berörda dammägare och länsstyrelser (2011–2013). Under utvecklings- och provperioden avser att utveckla former och rutiner för utökad säkerhetsrapportering från dammägare till myndig- heterna, myndighetsuppföljning av säkerhetsrapportering m.m., och myndighetsmedverkan vid kvalificerad tillståndskontroll och revisioner. utvecklar förslag på arbetsmetoder som provas och utvärderas i samråd med dammägare och länsstyrelser. ska stödja med dammsäkerhetskompetens och medverka så långt som möjligt vid tillsynsaktiviteterna. Verket ger vidare lägesrapporter till och inhämtar råd och synpunkter från . God samverkan mellan myndigheter och dammägare bedöms vid sidan av utökade resurser för tillsyns- vägledning och tillsyn av denna kategori av dammar vara en förut- sättning för utvecklingsarbetet. Svenska kraftnäts och länsstyrelsernas dammsäkerhetsarbete Granskning med internationella experter 2006–2008 har tillsammans med branschorganisationen utarbetat en modell för s.k. särskild granskning av dammar inom den högsta konsekvensklassen. Syftet var att pröva om dammsäkerheten vid de aktuella dammarna håller god inter- nationell standard, att utvärdera den utarbetade gransknings- modellen samt att ge förbättrat underlag för dammägarnas fortsatta dammsäkerhetsarbete och myndigheternas tillsyn. Granskningsmodellen innebär att oberoende experter med särskild kompetens och internationell erfarenhet från damm- säkerhetsverksamhet granskar dammsäkerheten vid en anläggning. Granskningen utförs på uppdrag av dammägaren som ett komple- ment till den ordinarie egenkontrollen men med insyn och möjlig- het till påverkan för myndigheterna. I modellen ingår också att dammägaren till tillsynsmyndigheten lämnar en handlingsplan som beskriver hur synpunkter i expertgruppens granskningsrapport kommer att hanteras. Försök med särskild granskning enligt denna modell gjordes –2008 på följande fem dammanläggningar9: i , (Fortum) Suorva i , () Hällby i , (E.ON) Håckren i , (Vattenregleringsföretagen) Ajaure i i () I ett av dessa fall ansåg granskarna att varken dammsäkerhet eller dammsäkerhetsarbete nådde upp till god internationell nivå. I de övriga fallen bedömdes säkerheten och säkerhetsarbetet ligga i linje med god internationell nivå men granskarna ansåg att det förelåg vissa förbättringsbehov. Granskningsrapporterna bekräftade många redan kända utveck- lingsbehov. Hit hörde bättre dokumenterade rutiner för styrning och hantering av företagens dammsäkerhetsarbete. I några fall föranledde granskningarna förändrat perspektiv på enskilda frågor, 9 Dammsäkerhet - pilotprojekt särskild granskning, (2008). Svenska kraftnäts och länsstyrelsernas dammsäkerhetsarbete initiering av nya studier och vissa omprioriteringar i ägarens planer, vilket framgår av de handlingsplaner som ägarna lämnat till berörd länsstyrelse efter respektive granskning. Granskarna fann vidare att kompetensen hos ägarna är hög men att anmärkningsvärt få personer hos ägarna arbetar med damm- säkerhet. Granskarna uttryckte tveksamhet mot den vanligt före- kommande ordningen att anlita entreprenörer för genomförande av nyckeluppgifter inom skötseln av dammar. Korta kontraktstider med eventuella byten av driftentreprenör ansågs också vara olämpligt. Den centrala myndighetsfunktionen på har omfattat 2–3 årsarbetskrafter. har fullföljt den tillsynsvägledande och främjande uppgiften avseende dammsäkerhet väl, men det finns enligt utred- ningen möjlighet att utveckla arbetet ytterligare, särskilt avseende tillsynsvägledning. Vad gäller utveckling av tillsyn och egenkontroll anser utredningen att ytterligare resurser behöver läggas på tillsyns- vägledning av länsstyrelserna i form av vägledning, utbildning, råd och stöd samt uppföljning av genomförd tillsyn. Att tillsyns- vägledningen behöver utvecklas är något som även framhållits av de handläggare utredningen träffat vid utredningens länsstyrelsebesök. Pågående regeringsuppdrag avseende förstärkt tillsynsväg- ledning för dammar med särskilt stora konsekvenser i händelse av dammbrott bör därför ligga till grund för Svenska kraftnäts fortsatta arbete med tillsynsvägledning. God samverkan mellan myndigheter och dammägare bedöms vid sidan av utökade resurser för tillsynsvägledning och tillsyn av denna kategori av dammar vara en förutsättning för utvecklingsarbetet. Utredningen återkommer till hur tillsynsvägledningen bör utvecklas i kapitel 11. Vad gäller främjande av kunskapsutveckling och kompetens- försörjning anser utredningen att denna verksamhet är nödvändig för den fortsatta utvecklingen av dammsäkerheten i landet och att den därför bör fortsätta bedrivas i minst nuvarande omfattning. Svenska kraftnäts och länsstyrelsernas dammsäkerhetsarbete Främjande av beredskapsutveckling är viktigt för den fortsatta utvecklingen av samordnad beredskapsplanering för dammbrott och bör därför fortsätta i minst nuvarande omfattning. För att tydliggöra att Svenska kraftnäts främjande även avser beredskaps- utveckling bör det även framgå av instruktionen. Utredningen anser därför att Svenska kraftnäts instruktion bör ändras för att tydligare inbegripa även denna arbetsuppgift. Utredningen föreslår därför en ändring, se avsnitt 11.4.3. Myndighetsfunktionen för dammsäkerhet på samråder med berörda myndigheter och organisationer i viss grad. Utredningen anser att samverkan med andra myndigheter måste stärkas i frågor med beröring på dammsäkerhet och att respektive myndigheters ansvarsområden måste tydliggöras. Samverkan med branschorganisationerna och SveMin och branschen i övrigt samt internationell samverkan är viktig och bör bibehållas i minst nuvarande omfattning. Utredningen anser att det är av stor vikt att och övriga huvudmän för riktlinjerna för dimensionerande flöden upprättar en nationell strategi för hantering av klimatförändring i dammsäkerhetsarbetet och fullföljer de rekommendationer som getts i . Utredningen konstaterar att efter försöksperioden med gransk- ningar av internationella experter som beskrevs i avsnitt 5.2.5 har inga ytterligare granskningar genomförts i enlighet med den fram- arbetade metoden. Enligt utredningen är metoden är funktionell. Särskilt för problematiska anläggningar eller anläggningar med särskilt stora konsekvenser i händelse av dammbrott kan det vara lämpligt att även i fortsättningen genomföra expertgranskningar enligt denna modell. 5.3.1Tillsyn av dammsäkerhet är en del av vattenverksamhetstillsynen Tillsyn av dammsäkerhet utgör en del av den tillsyn av vatten- verksamhet som ska utövas enligt miljötillsynsförordningen. är operativ tillsynsmyndighet när det gäller vatten- verksamhet, vilket till övervägande del innebär tillsyn av verksam- hetsutövarnas egenkontroll.