sou · GZB335d2 · 2012-01-01 00:00:00 — Kommunalt ansvar för behandling skulle i första hand gynna målgrupper med stort behov av psykosocialt stöd, det vill säga i första hand barn och ungdomar, gravida kvinnor samt personer med social problematik och missbruk eller beroende. Missgynnas skulle i första hand personer med samsjuklighet mellan missbruk eller beroende och somatisk eller psykisk sjukdom. För denna grupp skulle ansvaret delas mellan kommunen som ansvarig för behandlingen av missbruket eller beroendet och som ansvarigt för behandlingen av den samtidiga somatiska eller psykiska sjukdomen. Personer med missbruk av alkohol eller Ansvar för olika målgrupper narkotika skulle missgynnas om ett kommunalt ansvar begränsar tillgången till medicinsk behandling. Personer med missbruk eller beroende av läkemedel och dopningsmedel skulle även med kom- munalt ansvar ha en huvudman med samlat ansvar för behandling, men ansvaret skulle överföras från till kommunen. För personer med missbruk eller beroende av läkemedel skulle kom- munalt ansvar dock innebära komplikationer i form av att läke- medelsbehandling av somatiska och psykiska sjukdomstillstånd allmänt skulle vara ett ansvar för , men om läkemedels- användningen övergår till missbruk eller beroende skulle behand- lingsansvaret övergå till kommunen. För personer med missbruk eller beroende av dopningsmedel skulle kommunalt ansvar innebära komplikationer i form av att utredning, bedömning och behandling i många fall kräver kvalificerade hälso- och sjukvårdsresurser inom flera specialiserade områden. Om kommunen, utöver ett samlat behandlingsansvar, skulle ha ansvaret för abstinensvård skulle kommunen behöva utveckla kompetens och kapacitet för detta. Kommunalt ansvar för behandling av personer med missbruk och beroende skulle, förutom överflyttning av stora grupper från till kommunen, även innebära att kommunen kraftigt skulle behöva utöka resurserna och kompetensen för medicinsk behandling. En komplikation i detta sammanhang är att kommunen som huvudregel enligt HSL får anställa personal upp till och med sjuksköterskas nivå, men inte läkare. I detta sammanhang bör också noteras att läkemedelsbehandling har utvecklats för allt fler missbruks- och beroendetillstånd och kommit att användas alltmer frekvent inom missbruks- och beroendevården. Läkemedelbehand- ling ordineras av läkare. Det pågår också ett omfattande utvecklingsarbete som kan förutses resultera i fler och mer sofistikerade medicinska behand- lingsalternativ vid ett flertal beroendetillstånd. Denna utveckling sker i landstingsnära miljöer och skulle försvåras av en ansvars- mässig lösning som samlar behandlingsansvaret hos kommunen. En sådan lösning skulle komplicera kliniska prövningar och övrigt utvecklingsarbete som är nödvändigt för att kontrollera effektivitet och säkerhet vid medicinsk behandling. Landstingsansvar för behandling skulle i första hand gynna personer med samsjuklighet mellan missbruk eller beroende och somatisk eller psykisk sjukdom genom att ansvaret för behand- lingen av både missbruket eller beroendet och den somatiska eller psykiska sjukdomen skulle samlas hos en huvudman. Ansvar för olika målgrupper missbruk eller beroende av läkemedel eller dopningsmedel skulle gynnas genom att samma huvudman som ansvarar för läkemedels- behandling av somatisk eller psykisk sjukdom även ansvarar för behandlingen om läkemedelsanvändningen övergår i missbruk eller beroende. Personer med missbruk eller beroende av dopningsmedel skulle gynnas genom att tillgången på kvalificerad hälso- och sjukvård för utredning, bedömning och behandling underlättas med som huvudman för hälso- och sjukvården gene- rellt. Även personer med missbruk eller beroende av alkohol eller narkotika skulle gynnas genom att ett landstingsansvar ökar tillgången till medicinsk behandling. Missgynnas skulle i första hand grupper som är beroende av stöd och viss kompletterande behandling, det vill säga barn och ungdomar, gravida kvinnor samt personer med allvarligare social problematik och missbruk eller beroende. Om ansvarar för behandling och kommunen för stöd ställs särskilda krav på samverkan mellan och kommunen kring dessa målgrupper. Landstingsansvar för behandling skulle tydliggöra ansvar för behandling av personer med missbruk och beroende av alkohol och narkotika, barn och ungdomar, gravida kvinnor samt personer med social problematik och missbruk eller beroende. Vidare skulle det bekräfta ansvar för behandling av personer med missbruk eller beroende av läkemedel eller dopnings- medel. Formellt skulle ett landstingsansvar sålunda inte innebära en överföring av målgrupper från kommunen till . Men i praktiken skulle det innebära inte obetydliga överföringar, åtminstone i de landsting som anser att behandling av personer med missbruk eller beroende av alkohol faller inom kommunens ansvar, om det inte föreligger en allvarligare form av samsjuklighet. Ett samlat behandlingsansvar hos skulle också innebära att behöver förstärka kompetensen och resurserna för psykosocial behandling av personer med missbruk eller beroende. förfogar dock över de yrkesgrupper som krävs för ett samlat behandlingsansvar, även om det på vissa håll råder brist på vissa viktiga yrkesgrupper, till exempel läkare med specialistkompetens inom psykiatri och beroende och kliniska psykologer. 27Ideella sektorns roll och betydelse Inom missbruksområdet finns betydande inslag av föreningar av olika slag, kooperativ och andra typer av sammanslutningar som organiseras vid sidan av såväl affärsdrivande företag som stat, kommun och landsting. benämns dessa verksamheter den ideella sektorn, ibland den tredje sektorn och ibland det civila samhället. Utredningen har valt att tillämpa benämningen den ideella sektorn. Utredningen har under hela arbetsprocessen haft samråd med en referensgrupp med företrädare för ett 25-tal brukar- och anhörig- organisationer samt några andra föreningar som är verksamma inom missbruksområdet. Utredningsarbetets uppläggning beskrivs närmare i kapitel 1. Nedan betraktas den ideella sektorn ur tre olika perspektiv. Det första perspektivet handlar om ideella organisationer som kamrat- stödjande verksamheter. Det andra uppmärksammar den ideella sektorns aktörer som utförare av vård och arbetsrehabilitering. Det tredje perspektivet beskriver ideella organisationers roll som påtryck- ningsgrupper, samrådsparter och aktörer för brukarinflytande i vården. Flertalet aktuella organisationer har inslag av kamratstöd såväl som intressepolitik. Många är också utförare av vård och rehabi- literingstjänster. Den valda uppdelningen av det nedan beskrivna urvalet av organisationerna är sålunda inte självklart, utan hade även kunnat göras på andra sätt. Ideella sektorns roll och betydelse Kamratstöd är en vanlig benämning på ideella insatser där män- niskor med egen erfarenhet av ett problem stödjer andra som har likartade problem. uppfattas egen erfarenhet av problemet som en merit, till exempel erfarenhet av missbruk. Många som arbetar inom missbruks- och beroendevården har också vid sidan om längre eller kortare formell utbildning just egna erfarenheter av missbruk i någon form. Det är dock inte denna typ av meritering som avses här. Med kamratstöd menas här i första hand det arbete som utförs på frivillig grund, och inte inom ramen för en anställning. Det förekommer visserligen att personer med egen erfarenhet anställs av en förening för att organisera och bedriva kamratstöd, till exempel inom ramen för en lönebidragsanställning. Som självhjälpsgrupper betecknas personer med problem inom ett gemensamt område som träffas för att stödja varandra och utbyta erfarenheter. Självhjälpsgrupper används i ökande omfattning på flera vård- områden. De kan också initieras av offentliga vårdgivare. leds självhjälpsgruppen av yrkesverksamma som deltar för att upprätthålla strukturen på gruppens verksamhet. Det handlar dock inte om gruppterapi. Självhjälp och kamratstöd faller inte heller in under utredningens definition av behandling. Nedan följer några exempel på hur självhjälp och kamratstöd organiseras i . Framställningen gör inte något anspråk på att vara heltäckande, eller på att omnämna alla betydelsefulla aktörer. På alkoholområdet har den internationella rörelsen anonyma alko- holister (AA) en stark ställning (). AA presenterar sig som världens största självhjälpsrörelse för alkoholister som vill sluta dricka. Rörelsen tar aktivt avstånd från att tillämpa medlem- skap och den tar endast emot frivilliga bidrag från besökare, bidrag från andra källor accepteras inte eftersom rörelsen vill värna sitt oberoende. AA vill inte sammanblandas med några andra rörelser eller institutioner, men samarbetar gärna på egna villkor. Den bedriver därmed inte heller intressepolitik och medverkar inte i offentliga sammanhang som representant för AA. Ideella sektorns roll och betydelse AA gärna information och välkomnar att behandlingsinstitutioner rekommenderar sina klienter att komma till AA. De 12 stegen, liksom synen på alkoholism som en sjukdom (en allergi mot alkohol), utgör den idémässiga grunden. Från det internationella servicekontoret i utges skrifter och tidskriften som domineras av nyktra alkoholisters egna berättelser. Eftersom AA för att bevara anonymiteten inte för medlemsförteckningar eller andra register, saknas uppgifter om antalet personer som är engagerade i . Basen för AA är regelbundna möten, och på hemsidan kan man enkelt ta reda på när och var det är möten. I finns ett 90-tal grupper som möts minst en gång . I hela landet finns över 400 grupper. Till de öppna mötena är alla intres- serade välkomna. Till de slutna mötena får endast de komma som erkänner att de har ett alkoholproblem och vill komma från detta. AA har på flera orter också särskilda möten för män respektive kvinnor och för ungdomar. För anhöriga finns 12-stegsinspirerade grupper i form av , och . 27.2.2Kriminellas Revansch i Samhället Kriminellas Revansch i Samhället () är en kamratförening av före detta kriminella och personer med missbruk (). står för hederlighet, kamratskap, drogfrihet och solidaritet. samlar lokala distrikt och föreningar på ett drygt tjugotal platser i . En grundläggande idé är att hjälpa den som friges från fängelse till ett liv utan droger och kriminalitet, så kallad muckhämtning. samarbetar med kriminalvården, andra myndigheter och olika företag, vilka erbjuds att bli spon- sorer. Föreningsverksamheten kompletteras med boendeverk- samhet på några platser. Länkrörelsen bildades i , möjligen med internationella förebilder, för att ge hjälp till självhjälp åt alkoholmissbrukare. finns två riksorganisationer för länkrörelsen: Länkens kamrat- förbund () och De Fria Sällskapen Länkarna (). Därutöver finns ett antal fria Ideella sektorns roll och betydelse sällskap och föreningar. Nästan överallt i landet finns länkrörelsen representerad i någon form. Den idémässiga grunden beskrivs i sju punkter, där alkoholism framställs som en sjukdom för vilken läkarvetenskapen ännu inte funnit någon bot. Som jag själv blivit hjälpt vill jag hjälpa andra, är en formulering som anger den kamratstödjande inriktningen. Aktiviteten inom de lokala säll- skapen skiljer sig åt. Förutom medlemsmöten, kamratstöd och utåtriktade aktiviteter, driver länkarna på sina håll sommarkoloni- verksamhet, boendeverksamhet och behandlingshemsverksamhet. Ett exempel på det senare är behandlingshemmet inom . () beskriver sig som en länkorganisation främst för anhöriga till personer som använder narkotika (). Förutom intressepolitik arbetar FMN genom ett femtiotal lokala kretsar med insatser i skolan, själv- hjälpsgrupper, rådgivning och föräldravandringar. Anonyma Narkomaner eller Narcotics Anonymous (NA) är en internationell rörelse som påminner om AA (). Den internationella NA-rörelsen har en likartad grundstruktur som AA och rörelsens internationella servicekontor är baserat i , . Målsättningen med NA är att deltagarna ska bli fria från bruket av alla droger. Kamratstödet förmedlas via en sponsor som är någon av deltagarna i gruppen och som tillfrågas om att vara ett slags personlig vägledare och kontaktperson. Flest NA-grupper förefaller det finnas i storstadsområdena. I stock- holmsområdet anges ett fyrtiotal möten på hemsidan. Men det finns grupper även på mindre orter, såsom , och . Ideella sektorns roll och betydelse är en intresseorganisation för personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar som ADHD, Aspergers syndrom, Tourettes syndrom, språkstörningar och tvångssyndorm (). Attention verkar för att människorna i medlemsgrupperna ska bli bemötta med respekt och få den hjälp de behöver. Arbetssätten är att bilda stödgrupper och nätverk och sprida information om funktionsnedsättning samt om nya behandlingsrön. Ett femtiotal lokalavdelningar finns över landet. Attention påpekar att ADHD är förenat med en kraftigt förhöjd risk att hamna i missbruk och kriminalitet, och organisa- tionen hävdar att cirka var tredje person med blandmissbruk och var femte med alkoholmissbruk har ADHD. () är en intresse- organisation som grundades och som arbetar för att män- niskor med psykisk ohälsa och psykisk funktionsnedsättning ska ges möjligheter att komma tillbaka till ett gott liv (). Organisationen publicerar tidskriften . RSMH arbetar med bland annat kamratstöd, studiecirklar och föreningsverk- samhet i ett stort antal lokalföreningar och distrikt. En viktig fråga för RSMH är förbättringar inom den psykiatriska vården. För- bundet är engagerat i verksamheter som Nationella Hjälplinjen. Den associerade organisationen för Social hälsa (RUS) vänder sig till yngre personer (). RSMH är i likhet med Attention och RFHL med i samarbets- organet för Psykisk Hälsa (NSPH) (). 27.3Ideella organisationer som utförare Missbruks- och beroendevård bedrivs i hög grad i offentlig regi. Detta innebär inte ett förminskande av de omfattande insatser som anhöriga och andra närstående gör. Inte heller innebär detta ett bortseende från de olika former av kamratstöds- och självhjälps- verksamhet, vilka exemplifierats ovan. Jämfört med flera andra vårdområden är inslagen av ideella utförare jämförelsevis stort inom missbruksområdet. Ideella sektorns roll och betydelse Inslag av privata och ideella utförare finns främst inom den slutna vården inom ansvarsområde. Mot bakgrund av den allmänna utvecklingen inom och hälso- och sjukvården kan det antas att inslagen av privata och ideella utövare kommer att öka ytterligare . Med öppen vård avses i princip all vård som inte är heldygns- vård, det vill säga som inte är institutionsvård inom eller sluten vård eller hemsjukvård inom hälso- och sjukvården. Av kartläggning av behandlingsenheter inom missbruks- och beroendevården framgår när det gäller enheterna för öppen vård att bedrivs av ideella organisationer (2010, opublicerat material). Med sluten vård avses vård som sker efter inskrivning vid vårdenhet. Inom hälso- och sjukvården består den slutna vården i första hand av inskrivning vid vårdavdelningar på sjukhus. Inom område benämns sluten vård ofta som institutionsvård och består av individuellt behovsprövade insatser främst i form av hem för vård eller boende (HVB) och familjehem. Av kartläggning av behandlingsenheter inom missbruks- och beroendevården framgår när det gäller enheterna för sluten vård att bedrivs av ideella organisationer (Socialsty- relsen 2010, opublicerat material). Proportionerna mellan olika huvudmän undersökning är i linje med resultaten från tidigare kartläggningar av behandlings- enheter inom missbruks- och beroendevården som genomfördes , 2001 och 2003 (2000, 2002, 2004). Betydelsen av ideella inslag ska dock inte endast ses i kvantita- tiva, utan även i kvalitativa termer. De kan för somliga brukare vara mer tilltalande lösningar än det som samhället i övrigt erbjuder. Det kan också noteras ett idémässigt flöde från ideellt organiserad verksamhet till offentlig verksamhet. AA-rörelsen och 12-stegs- programmets genomslag är påfallande i , även inom till exempel många kommunala verksamheter som vänder sig till personer med missbruk eller beroende. är en som runt om i landet driver församlingar och olika sociala tjänster när den offentliga social- tjänsten inte räcker till (). Ideella sektorns roll och betydelse arbetet omfattar bland annat olika aktiviteter för barn, ungdomar och vuxna, boende i form av härbärgen och stöd för ensamstående. Inte minst när det gäller boende kommer organisationens insatser personer med missbrukproblem till del. Convictus är en förening baserad i som har särskilt engagerat sig för hemlösa personer samt för dem som är smittade med hiv eller hepatit C (). Föreningen knyter kontakt med yrkesverksamma inom olika vårdyrken, vilka arbetar som volontärer i deras verksamheter. Convictus bedriver uppsö- kande verksamhet, dagverksamhet för hemlösa och en hälsocentral med friskvårdsprofil för målgruppen. Dianova i ingår i den internationella icke-statliga organisa- tionen (). Dianova finns i elva länder i och i . Organisationen verkar inom områdena utbildning, ungdomsverksamhet samt vård vid beroendeproblematik. I bedriver organisationen program för vuxna med alkohol- eller narkotikamissbruk. Dianova erbjuder hela vård- och stödprocessen från motivation och inskrivning till social återanpassning och öppenvård i . En del av behand- lingen sker vid behandlingshem utomlands. Med ursprung i det av K-A startade Hassela- kollektivet i , uppstod en rad kollektiv för ungdomar med narkotikaproblem runt om i landet. Medlevarskap är ett av de utmärkande dragen i Hasselarörelsen, det vill säga att de vuxna inom kollektivet lever tillsammans med ungdomarna. De ursprung- liga behandlingskollektiven har i allt högre grad kommit att drivas som företag, till exempel och . Tretton lokalföreningar och ett antal sociala företag ingår i förbundsorganisationen (). Ideella sektorns roll och betydelse Hela Människan är en del av och de traditionella frikyrkornas sociala arbete (). Detta arbete vänder sig till människor med behov av många olika slag. Miss- bruksproblem torde vara en av de enskilt vanligaste orsakerna. Det lokala arbetet bedrivs av självständiga enheter på uppdrag av församlingar och finns på ett 90-tal orter i . Det lokala arbe- tet går ofta under namn som Råd och information i alkoholfrågor () och Öppen Gemenskap (). Arbetet foku- serar på människor med en utsatt livssituation, varav många har problem med alkohol eller andra droger. Inom organisationen ryms en rad verksamheter som öppen vård, behandlingshem, handledar- utbildning och stödgrupper för barn och vuxna med erfarenhet av dysfunktionella familjer, och sommarkoloniverksamhet. Second hand-försäljning ger sysselsättning för personer som står utanför arbetslivet. I de lokala verksamheterna finns ofta ett antal anställda personer, vars arbete kompletteras med ideella insatser. LP-verksamhetens idé beskrivs som att med den kristna tron som grund förebygga och avhjälpa drog-, alkohol- och spelmissbruk genom fältarbete, ungdomsverksamhet, lokala kontaktcentrum och behandlingshem som erbjuder en andlig, medicinsk och social behandling (). Organisationen driver fem behandlingshem runt om i landet och har ett flertal öppenvårds- verksamheter i form av LP-kontakten. är en ideell förening, fristående från stat, kommun och kyrka som bedriver verksamheter för människor i hemlöshet och missbruk, barn, ungdomar och äldre (). bedriver också skolverksamhet och sociala företag. Arbetet utförs av anställd personal och volontärer. Verksamhetsidén är att utifrån en människosyn utmana och komplettera samhällets insatser för utsatta grupper och individer, bland annat när det gäller boende, aktivitet och sysselsättning. Ideella sektorns roll och betydelse Verksamheten finansieras med gåvomedel från enskilda perso- ner, företag, församlingar, fonder och stiftelser, bidrag från stat, kommun och landsting samt intäkter från olika affärsverksamheter. bildades och arbetar gemensamt med att skapa opinionsbildning och insamlingar samt leda en dialog för utvecklingsfrågor för människor i utsatthet och utanförskap i . I riksföreningen ingår Stadsmissionerna i , , , , , och . Begreppet socialt företagande är inte entydigt definierat i . Att sätta preciserade sociala mål före vinstmaximering har, lik- som hög grad av brukarstyrning, föreslagits som utmärkande drag. I finns inte någon specifik beskattningsmässig företags- form för denna typ av verksamhet, vilket är fallet i några andra länder inom EU. Det sociala företagandet i organiseras därför på olika sätt. är företaget en ideell förening, ibland en ekonomisk förening, ibland ett aktiebolag eller ett handelsbolag som ägs av en ideell förening. Omfattningen av denna typ av företag är inte närmare känd. (tidigare ) har i en kartläggning identifierat cirka 210 arbetsintegrerande sociala företag. Företagen sysselsätter omkring 7 000 personer, vilka av olika skäl har svårt att få tillträde till den öppna arbetsmarknaden. Av de 7 000 personerna har cirka 2 000 en anställning, vanligen i form av anställning med lönebidrag eller en trygghetsanställning. Orsakerna till svårigheterna att etablera sig på arbetsmarknaden varierar, och omfattas inte av den nämnda kartläggningen. En bedömning är att cirka 2 000 av de 7 000 sysselsatta personerna har missbruk som främsta skäl till behovet av anpassning och arbets- rehabilitering. Mellan 20 och 30 av de drygt 200 företagen har en profil som direkt vänder sig till personer med missbruk i sin historia. De sociala företagens storlek varierar, från enstaka syssel- satta personer till hundratalet. Ideella sektorns roll och betydelse Rainbow är en sammanslutning av nio klientorganisationer som arbetar för att minska missbruk, kriminalitet och social utslagning genom att erbjuda arbetsrehabilitering och arbete, ofta förenat med boende (). Basta och Prima- gruppen är två av de brukarstyrda sociala företag som ingår i Rainbow. Gemensamt för organisationerna är att en majoritet av medlemmarna har egen erfarenhet av missbruk eller kriminalitet. 27.5Ideella sektorn som opinionsbildare Den ideella sektorn har alltid spelat en viktig roll i svensk alkohol- och drogpolitik. Alltsedan glansdagar under nittonhundratalets tidigare del, har frågor om alkoholens och sedermera narkotikans tillgänglighet och reglering väckt stort all- mänt intresse. De ideella sammanslutningarna har ofta haft folk- rörelsekaraktär. De har också genom opinionsbildning och lobby- verksamhet försökt påverka samhällsdebatten och de politiska besluten, både lokalt och nationellt. finns också en partiöverskridande nykterhetsgrupp i , där ledamöter från flertalet partier ingår. har det också tillkommit nya föreningar med uttryckligt syfte att påverka politiken. Det finns några paraplyorganisationer på detta område, som bildats av olika föreningar tillsammans för att samordna och lättare nå ut med budskapet. Anhöriga mot droger (AMD) är en ny organisation som etablerades 2009 och har fem lokalavdelningar i (). Organisationen ser som sin viktigaste uppgift att hjälpa anhöriga med deras medberoende genom rådgivningsverksamhet. Den arbetar även drogförebyg- gande med information i skolorna, mestadels till föräldrar, men även till andra vuxna som kommer i kontakt med barn och ungdomar. Organisationen försöker även påverka lokala politiker. Ideella sektorns roll och betydelse 27.5.2Riksorganisationen för vård och social omsorg utan vinstsyfte för vård och social omsorg utan vinstsyfte (FAMNA) är organisation för att tillvarata gemensamma intressen för de föreningar, stiftelser och företag som bedriver vård och omsorg utan vinstsyfte (). FAMNA vill öka den politiska förståelsen för idéburen och ideell vård och omsorg. I organisationen ingår ett femtiotal medlemsorganisationer, bland annat och Röda Korset. Föreningen bildades av föräldrar till adoptiv- och fosterbarn som fått alkoholskador under fosterlivet ().