sou · H0B328 · 2012-04-19 00:00:00 — Det finns risk att regeln påverkar attityder gentemot äldre arbetskraft, där de äldre bokstavligen köps ut för att ersättas av andra, oftast yngre medarbetare. Regeln kan även användas då två äldre medarbetare i samma ålder ska vägas mot varandra och där kompetensskillnaden gör att den andre erbjuds en pensionslösning. De ekonomiska konsekvenserna av pensionsuttag som redovisades i föregående avsnitt bygger på huvudregler i respektive avtal. Arbetsgivaren och den anställda kan dock avtala om specialregler för tidig pensionering. I många fall bestäms villkoren för avgångspensioner i enskilda uppgörelser, dvs. det saknas kollektivavtal som reglerar hur en avgångspension ser ut. Arbetsgivare och arbetstagare förhandlar enskilt om nivån på av- gångspensionen, omfattningen av pensionen samt en eventuell fort- satt försäkring via arbetsgivaren. Detta försvårar möjligheten att utvärdera ekonomiska konsekvenser av avgångspensioneringar. En statlig arbetsgivare kan bevilja en enskild anställd förmån- ligare pensionsvillkor än vad som framgår av pensionsavtalet. Avta- len för statligt anställda medger rätt för arbetsgivaren när särskilda skäl föreligger att gå med på förmånligare villkor än vad som fram- går av standardavtalet (se PA 03 § 33). Det handlar dock, enligt uppgifter från , enbart om ett fåtal beslut . Liknande formuleringar finns i tjänstepensionsavtalet för kommunal- och landstingsanställda. Den anställde och arbets- givaren kan alltså teckna specialavtal vid sidan av de reguljära reglerna. Man kan t.ex. avtala om mer förmånliga ersättningsnivåer och/eller en annan pensionsålder. Även en förtida avgång för privatanställda tjänstemän kan ske genom avgångspension. Dessa avtal är dock inte reglerade i ITP- avtalet. Begränsningar om högsta pensionsnivåer gäller i nivåer med kompletteringsregeln i Inkomstskattelagen. För avgångspensionen tillämpas kompletteringsregeln för anställda kvar till ordinarie pensionsålder (). Den högsta pensionsnivå man erbjuder anställda med mindre än kvar till ordinarie pensions- Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? ålder () är av lönedelar upp till 20 och av lönedelar mellan 20 och 30 PBB. I produkten från om erbjudande om avgångspension finns möjligheten för arbetsgivaren att slippa en del av kostnaderna genom s.k. kollektiv slutbetalning. Det betyder att slutbetalningen av premien, dvs. den del av förmånen som inte är slutbetald vid pensioneringstillfället, sprids över hela arbetsgivarkollektivet inom ITP om avgångsåldern är . Detta gör att arbets- givaren inte behöver stå för en del av kostnaden för avgångs- pension. Är avgångsåldern , svarar däremot arbets- givaren själv för slutbetalningen av premien. Slutbetalningen, dvs. betalningen av återstående , gör att den anställda får samma pension efter som om han eller hon hade arbetat fram till . I en rapport från påpekas att det som oftast handlar om generösa erbjudanden till arbetstagaren. Enligt rapporten minskar inkomsten fram till ordinarie pensions- ålder i genomsnitt med mellan och nivån på den ålderspension och den kollektivavtalade pensionen man får påverkas inte. Detta beror på att det i erbjudandet ofta ingår att arbetsgivaren kompenserar för det bortfall som annars hade uppstått när arbetstagaren slutar arbeta, så att den framtida ålderspensionen inte blir lägre än den hade blivit vid fortsatt arbete. I rapporten redovisar de ekonomiska konsekvenserna av olika typer av avgångar och för olika typer av anställningar. Enligt beräkningar som redovisas i rapporten får en person som för avgångspension tjänar en avgångspension på vilket motsvarar en ersättningsgrad46 på . Att nettoinkomsten blir av den tidigare nettoinkomsten beror på att man går miste om jobb- skatteavdraget som inte gäller för pensionsinkomster.47 Eftersom jobbskatteavdraget inte gäller för avgångspension så förskjuts incitamenten något. 46Skillnaden mellan avgångspension efter skatt och slutlön efter skatt. 47Se Salen M., Fölster S., Miljonlotteri om avgångspensioner, , s. 9. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? speciallösningar inom kollektivavtalade försäkringar Förutom kollektivavtalade ersättningssystem vid arbetsbrist för äldre anställda och regelverket kring avgångspensioner finns andra speciallösningar som skapar ekonomiskt utrymme att lämna det förvärvsaktiva livet . Förkortad utbetalningstid av tjänstepensionsförmåner Inom samtliga tjänstepensionsområden finns möjlighet att ta ut tjänstepension än livsvarigt. Inkomster från avtalspensionen kan då medföra att det blir möjligt att sluta arbeta även om den allmänna ålderspensionen inte är tillräcklig. Det har blivit allt vanligare att pensionerna tas ut sekventiellt, dvs. att man finansierar tidig pensionering innan 65 med enbart tjänstepension utan att ta ut allmän ålderspension, vilken man väntar med att ta ut fram till 65-årsdagen.48 För privatanställda arbetare gäller att utbetalningsperioden kan ändras till 5–i stället för livsvarigt. Detsamma gäller privat- anställda tjänstemän. Det kompletterande ITPK kan dessutom betalas ut under i stället för livet ut. För anställda inom Kom- mun och Landsting (KAP-KL) kan utbetalningsperioden ändras från livsvarigt till 5 eller 10 år.49 Detsamma gäller anställda som omfattas av PA03. När utbetalningarna har påbörjats kan man inte ändra utbetalningstiden. För låginkomsttagare kan ett sekventiellt uttag av tjänste- pension innebära att en del av minskningen av den totala pensionen efter kompenseras av högre bostadstillägg till pensio- närer. Inkomst i form av tjänstepension minskar nämligen bostads- tilläggets storlek. För en låginkomsttagare kan uttaget av tjänste- pension under i stället för att livsvarigt höja kompensations- graden med som den disponibla inkomsten efter 65 påverkas endast marginellt. 48 Äldres arbetsutbud och möjligheter till sysselsättning, en kunskapsöversikt, , Ds 2007:21. 49Vilka alternativa utbetalningstider som används bestäms av respektive tjänstepensions- förvaltare. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Det är framför allt för de avgiftsbestämda förmånerna som individen kan välja en kortare utbetalningstid för. Inom staten och för privatanställda tjänstemän kan dock den förmånsbestämda pensionen tas ut vid förtida uttag, dvs. om personen avser att gå i pension före sin ordinarie pensionsålder. Detta innebär att för tjänstepensionsavtal som har större inslag av avgiftsbestämda regler (som exempelvis SAF-LO och för anställda inom Kommun och Landsting med inkomster under intjänande- taket) har sekventiella uttag en större betydelse. För privatanställda tjänstemän med avtalad pensionsålder lägre än , dock tidigast fr.o.m. , utgör ålderspensionens storlek av pensionsunderlaget upp till 7,5 och i övrigt samma som vid pensionsålder . Vid förtida (och uppskjutet) uttag omräknas ålderspensionen med tillämpning av försäkrings- tekniska antaganden.51 Observera att ersättningsnivån är så pass hög att individen inte behöver göra uttag av allmän ålderspension. Det handlar dock om relativt liten grupp bland privatanställda tjänstemän. Liknande avtal finns även för anställda inom staten och arbetstagare inom räddningstjänsten (KAP-KL). finns ett delpensionsavtal för anställda i statlig sektor. En anställd som är kan beviljas delpension om arbetsgivaren beslutar om detta med verksamhetens behov som utgångspunkt. Arbetstiden kan minskas med . Delpensionen uppgår till av delpensions- underlaget. För att beräkna delpensionen multipliceras arbetstids- minskningen i procent med lönen. Detta belopp multipliceras sedan , vilket blir storleken på delpensionen. Går man ner från heltid till halvtid blir den totala inkomsten av heltidslönen. Om lönen ökar, räknas även delpensionen om för att följa löneökningen. När den delpensionerade fyller hän- 51 Förmånen minskas med per förtida uttagen månad. Förmånen ökas per senarelagd uttagen månad (källa: ). Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? visas denne till att ta ut sin allmänna ålderspension och avtalade ålderspension eller återgå i full tjänst. Enligt delpensionsavtalet behåller individen sin fulla pensions- rätt inom tjänstepensionsavtalet från sin ordinarie pensionsålder som om denne hade arbetat vidare utan arbetstidsförkortning. Detta gäller både avgiftsbestämd och förmånsbestämd pension. De pensionspremier som måste betalas in för att täcka det finansieras inte av den enskilde arbetsgivaren utan läggs som en kostnad på alla statliga arbetsgivare. Varken de förmånsbestämda delarna eller de avgiftsbestämda delarna i PA-91 och PA 03 förändras alltså av att ta ut delpension. Den allmänna pensionen kan påverkas men det beror på tidigare lön och storleken på arbetstidsminskningen till följd av delpen- sionen. Om arbetstidsminskningen innebär att den pensionsgrundande inkomsten kommer över taket i socialförsäkringssystemet, så för- blir vanligtvis den allmänna pensionen oförändrad av att ta del- pension. I annat fall blir den allmänna pensionen vanligtvis något lägre. För höginkomsttagare ger således det statliga delpensions- systemet utrymme att välja delpensionering utan att förlora någon framtida pension till följd av arbetstidsminskningen. trädde ett nytt kommunalt pensionsavtal (KAP-KL) i kraft. Avtalet ger möjlighet för en arbetstagare och en arbetsgivare att träffa enskild överenskommelse om partiell särskild avtalspension, som är detsamma som delpension. Att få en del- pension beviljad är ingen rättighet, men alla har möjlighet att ansöka och förhandla om delpension. Enligt SKL är denna typ av överenskommelser ej vanligt förekommande. Det kommunala deltidsavtalet, s.k. partiell särskild avtalspen- sion, är inte lika tydligt formulerat som för anställda inom staten. Det finns inget regelverk som styr den enskilda överenskommelsen om delpension. De anställda och arbetsgivare kan fritt komma överens om delpensionens omfattning, delpensionstid och om vilken delpensionsnivå som ska gälla. Dessutom bestäms i varje enskilt fall om pensionsavgift för avgiftsbestämd ålderspension ska slutbetalas samt om samordning ska ske med annan inkomst under delpensionstid. I de allmänna bestämmelserna (AB) finns en rekommendation om att man vid deltidsanställning bör sträva efter en genomsnittlig arbetstid . Vid lägre sysselsättningsgrad minskar försäkringsbeloppet från tjänstegrupplivförsäkringen Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? (TGL-KL) till de efterlevande om personen skulle avlida. I avtalet framgår ingen lägsta ålder i KAP-KL för att få delpension beviljad. På Visions hemsida framgår dock att det ändå är rimligt att delpension kan vara aktuellt i arbetslivet.52 Som längst kan delpension betalas ut till och med den månad den anställda fyller . Delpension kan påverka arbetsutbudet på flera sätt. Dels kan det totala antalet arbetade timmar minska eftersom personer som annars skulle ha arbetat heltid i stället arbetar deltid. Dels kan antalet arbetade timmar öka då en del av dem som annars skulle ha lämnat arbetsmarknaden helt arbetar kvar på deltid med en delpensionslösning. De empiriska studier som gjorts baserade på det svenska delpensionssystemet som fanns i socialförsäkringen visar att det totala antalet arbetade timmar i ekonomin troligen ökade till följd av möjligheten att gå i deltids- pension.53 har analyserat deltidspensionen som finns i det statliga avtalet och funnit att det totala arbets- utbudet troligtvis minskat för de statligt anställda. Delpension kan således ha både negativa och positiva effekter på det totala antalet arbetade timmar. Att delpension har mindre konsekvenser för den allmänna ålderspensionen för höginkomsttagare kan påverka arbetsutbudet negativt. Eftersom höginkomsttagare har ett högre arbetskrafts- deltagande i högre åldrar är det rimligt att anta att majoriteten av dessa individer skulle ha fortsatt att arbeta heltid i frånvaro av delpensionsförmånen. Detta skulle då betyda att delpension fun- gerar som en subvention av fritid och bidrar till att minska arbets- utbudet.54 Konsekvenser av deltidsarbete under Att trappa ner och arbeta deltid åren innan pensioneringen kan för den enskilda vara en förutsättning för att orka arbeta längre. I en enkät genomförd av tillfrågades per- soner om sin inställning till pensionsbeslut och längre arbetsliv. Så mycket som av både män och kvinnor uppgav att större möjlighet till deltidsarbete skulle få dem 53Lachowska, och i finanspolitik 2009/7 41 Wadensjö, 2008. 54Hallberg D., inom det statliga området – Typfallsberäkningar av eko- nomiska incitament för individen. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? att jobba än vad de planerar för tillfället. Problemet är att om slutinkomsten ligger till grund för tjänstepensionen uppstår en situation där pensionering kan vara mer fördelaktigt ekonomiskt sett än att övergå till deltidsarbete. De ekonomiska drivkrafterna påverkas framför allt av övergång till deltid . finns ett delpensionsavtal för anställda i statlig sektor. och landstingsanställda fick möjlighet att uppbära del- pension . Delpension är ingen rättighet utan det är upp till arbetsgivaren att bevilja det i varje enskilt fall. I detta avsnitt analyseras konsekvenserna av deltidsarbete givet de ordinarie avtalsbestämmelserna. Vilken inkomst som ligger till grund för pensionsberäkningarna har betydelse för vilka ekonomiska drivkrafter som en individ har för att förlänga det förvärvsaktiva livet. Övergång till deltidsarbete påverkar som mest tjänstepensionen för höginkomsttagare inom privat sektor (ITP2). Detta beror framför allt på att slutlönen ligger till grund för beräkningen av den för- månsbaserade delen.55 Nertrappning av arbetstiden för den som har förmånsbestämd pension och lön över 7,5 inkomstbasbelopp kan även innebära att rätten till kompletterande pension på inkomstdelar över 7,5 minskar eller försvinner helt. För anställda inom kommuner och landsting gäller att vid uträk- ning av den förmånsbestämda pensionens storlek används ett pen- sionsunderlag som baserar sig på de fem bästa årsinkomsterna som närmast föregår beräkningstidpunkten, exklu- sive året före pensioneringen, s.k. buffertår. Årslöner omräknas med förändringen av prisbasbeloppet och beräkningsåret. Konstruktionen med ett buffertår innebär att den allra senaste lönen inte påverkar förmånen. Man kan därför gå ned i arbetstid året innan pensioneringen utan att den framtida pensionen påverkas. I det allmänna pensionssystemet är effekten av deltidsarbete på slutlig pension lägre vilket beror på att den reformerade delen är avgiftsbestämd och att ATP-delen bygger på de 15 bästa åren och inte på slutinkomsterna. För höginkomsttagare påverkas den allmänna pensionen inte av deltid åren vilket beror på intjänandetaket. 55 Enligt det nya är det möjligt att genom överenskommelse med arbetsgivaren arbeta deltid men att arbetsgivaren betalar som gäller vid heltidsarbete. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? För låginkomsttagare resulterar deltidsarbete endast i en margi- nell inkomstförändring när hänsyn tas till skatt och bostadstillägg till pensionärer. För en individ som väljer att börja arbeta deltid åren innan pensioneringen påverkas den framtida tjänstepensionen på olika sätt beroende om övergången till deltid sker förre eller efter . Att effekten är olika beror på att förmånsbestämda tjänste- pensioner beräknas utifrån inkomster fram till . För de avgiftsbestämda delarna gäller att inga betalas in efter . Observera att tjänstepensionsreglerna kan ha olika konsekvenser för kvinnor och män beroende på könsspecifik arbetsmarknadsmönster, som förvärvsavbrott, tid i arbete och löne- utveckling. Många kvinnor har en annorlunda livssituation än män. De förvärvsarbetar och har i större utsträckning deltids- anställningar. Undantagsregel för privatanställda tjänstemän För privatanställda tjänstemän gäller att konsekvenser för tjänste- pensionen av lönesänkningen åren innan pensioneringen kan under vissa förutsättningar delvis undvikas genom så kallat lönesänk- ningsfribrev (LSFB). Pensionsberäkningen utgår ifrån att den försäkrade har rätt till den pension som motsvarar redan intjänad ITP2-förmån. LSFB innebär att den försäkrade får en högre pension än den nya lägre lönens planenliga pension. Förhöjningen av tjänstepen- sionen motsvarar då den del av den försäkrades fribrevsbelopp som kan anses hänföras till den nu bortfallande högre lönedelen. LSFB existerar och redovisas inte på annat sätt än som ett internt (regi- strerat) hjälptal för att fastställa den högre tjänstepensionen Fort- satta /PRI-avsättningar beräknas på normalt sätt utifrån denna högre målpension. LSFB påverkas dock av framtida löneändringar. Vid höjd lön inräknas (konsumeras) LSFB successivt i den nya högre plan- enliga pensionsnivån. Om lönen slutligen höjts upp till den nivå som gällde före lönesänkningen, har lönesänkningsfribrevet upp- hört och ingår då helt i den planenliga nivån. För att LSFB ska beräknas ska samtliga följande förutsättningar vara uppfyllda: Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Lönesänkningen skall medföra en sänkning av förmånerna enligt ITP-planen. Sänkningen av lönen måste vara minst lika stor i procent som antalet år kvar till pensionsåldern. Vid en pensionsålder på (780 månader)och om personen är exempelvis (720) månader måste lönesänkningen vara (780–720 =60. 60/12 ). Lönen efter sänkningen ska vara lägre än den lön som var regi- strerad (18 månader) tidigare. Om LSFB från understiger av planenlig ITP- förmån efter lönesänkningen registreras inget LSFB. Om mindre än återstår till pensionsåldern gäller i stället den lägre procentsats som är lika med helt antal år till pensions- åldern. Metoden avser dock en tillämpningsrutin som varken finns inskri- ven i avtalen eller i försäkringstekniska riktlinjer, men enligt upp- gifter från har detta varit känt hos parterna . Att metoden saknar formell status kan dock leda till infor- mationsasymmetri med konsekvenser att reglerna tillämpas olika för olika försäkrade. Undantagsregel för anställda inom staten Även inom det statliga avtalsområdet finns regler som mildrar effekten av arbetstidsförkortning. Regeln gäller dock under förutsättningen att den anställda beviljas tjänstledighet vid övergång från exempelvis heltid till del- tid. I sådant fall påverkas inte den pensionsgrundande lönen, den fortsätter att beräknas utifrån den fasta lönen, och därmed påverkas endast pensionen av hypotetiskt uteblivna löneökningar. I det fall individens lön ändå sänks nära pensioneringen så mildrar PU- konstruktionen effekten av den sista lönen och fribrevstekniken innebär att intjänad pensionsrätt – i form av fribrev – alltid är garanterad med tillhörande värdesäkring i form av anknytning till PBB. 56 Uppgifter från . Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? 14.4.9Änkepension och äldre kvinnors ekonomiska utbyte av arbete För kvinnor som är födda eller tidigare uppgår änkepensionen till är av makens allmänna pension i form av tilläggs- pension, minskar proportionellt med änkans uttag av sin allmänna ålderspension . Dessutom tillkommer ett tillägg57 om kvinnan haft vårdnaden om och bott tillsammans med barn . Vid beräkningen bortses ifrån inkomstpensions- reglerna utan baseras på regler för tilläggspension. Efter gäller att änkepensionen minskas med samma belopp som änkan får i hel allmän pension i form av tilläggs- pension. Det innebär att ju högre egen pension, desto lägre blir änkepensionen. Om kvinnan har allmän pension i form av garanti- pension och får änkepension minskas garantipensionen. Det gäller även om kvinnan inte tar ut sin allmänna pension. Tilläggsdelen58 i änkepensionen påverkas dock inte av förtida uttag av ålderspension men upphör att gälla när kvinnan fyller . Det ekonomiska utbytet av extra års arbete på framtida pension är försumbar för kvinnor som uppbär änkepension. Änkepensionen reduceras inte med förvärvsinkomster, men det extra pensions- intjänande som uppstår vid förvärvsinkomster äts upp av minskad änkepension efter . Den intjänade tilläggs- pension som reducerar änkepensionen beräknas, precis som i fallet med den avlidnes pension, enbart utifrån de gamla ATP-reglerna. Den framräknade tilläggspensionen minskar sedan änkepensionen krona för krona. Kvinnor födda eller tidigare är 2012, dvs. änkepensionssystemets effekter på fortsätt förvärvs- deltagande är försumbar för dessa generationer. Änkepensionen omfattar kvinnor som var gifta 1989 eller tidi- gare, vilket innebär att även kvinnor som är födda i mitten av 60- talet kommer rent teoretiskt att omfattas av förmånen. Observera att det är den totala ersättningen, inte enbart ersätt- ningen från socialförsäkringen, som påverkar individens förvärvs- beslut. Avtalsförsäkringarna har som redovisas i avsnitt 14.3.3 innehålla både änke- och änklingspensioner med längre utbetal- ningstider som gäller inom det offentliga systemet. 57År 2012 är tillägget (av prisbasbeloppet). 58För att ha rätt till tillägget måste kvinnan ha bland annat haft vårdnaden om och bott tillsammans med barn . är tillägget (av prisbasbeloppet). Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Enligt typfallsberäkningar som redovisades av Pensionsforum uppgick den samlade ersättningen från socialförsäkringen och avtalsförsäkringen till 75–av den avlidnes löneinkomst, i vissa fall . Egenföretagare omfattas av samma regler vad gäller det allmänna pensionssystemet som gäller för anställda. Egenföretagare betalar dels allmän pensionsavgift dels egenavgift. En företagare i aktie- bolag kan välja kollektivavtalad tjänstepension. Har person en enskild firma, handelsbolag eller kommanditbolag kan man inte välja kollektivavtalad tjänstepension, utan måste teckna en indivi- duell försäkring. Det finns två huvudsakliga former av privat sparande, pensions- försäkringar och individuellt pensionssparande (IPS). Privat pensions- sparande ger rätt till skatteavdrag. För egenföretagare är det därmed framför allt konstruktionen av det allmänna pensionssystemet, privata pensionslösningar och skatte- regler som har betydelse för ekonomiska drivkrafter till arbete. De omfattas exempelvis inte av de åldersgränser för inbetalning av som gäller inom tjänstepensionsavtalen eller av de formella åldersgränserna för uttag av pension som gäller inom dessa avtal. gäller följande för privata pensionssparande. Val av pensionsförvaltare påverkar ekonomiskt utbyte Det faktum att det förekommer avsevärda skillnader mellan pen- sionsbolagens livslängdsberäkningar leder till att det ekonomiska utbytet av extra års arbete skiljer sig åt beroende på vilket bolag som förvaltar pensionskapitalet. För en egenföretagare som avsät- ter motsvarande av sin bruttoinkomst på i privat pensionsförsäkring kan det ekonomiska utbytet av ett extra års pensionsintjänande skilja sig enbart beroende på pensionsbolagets antagna livslängd 59 ., Hur klarar jag mig? Rapport om pensioner och ersättningar till efter- levande, Pensionsforum (2002). 60 I exemplet fördelas extra års avsättning till privata pensionssparande på istället dvs. (21/28,1)-1=0,25*lägre utbetalning . Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Marginaleffekter för egenföretagare med låga inkomster För egenföretagare med relativt låga inkomster kan det vara ekonomiskt ofördelaktigt att göra uttag från det privata pensions- sparandet, eftersom både skattesystemet och bostadstillägget gene- rerar marginaleffekter. Marginaleffekterna för individer med de lägsta inkomsterna uppgår till . Om en pensionär med ålderspension på gör ett månatligt uttag på från privat pensionssparande ökar pensionärens disponibla inkomst med endast . pensionssparande kan sänka den allmänna pensionen För en person som har en enskild firma och som har relativt låga inkomster innebär ett avdrag för sparande i privat pensionsför- säkring att den pensionsgrundande inkomsten bli lägre och därmed även den framtida allmänna pensionen.