sou · H0B328 · 2012-04-19 00:00:00 — Det finns fyra stora avtal för tjänstepension för fyra stora grupper av anställda: privatanställda arbetare (), privatanställda tjänstemän (ITP), statligt anställda (PA03) samt landsting- och kommunalanställda (KAP-KL). Det finns dessutom ett flertal mindre avtal som täcker mindre områden på arbetsmarknaden. Tjänstepensionerna har störst betydelse för dem med inkomster som ligger över taket i socialförsäkringen, dvs. 7,5 inkomstbasbelopp.17 Tjänstepensionernas betydelse skiljer sig där- med mycket mellan arbetstagare i olika sektorer. Kollektivavtalade pensionsförsäkringar är utformade enligt två huvudprinciper, förmånsbestämda eller premiebestämda pensions- förmåner. Den avgiftsbestämda pensionen bygger på inbetalda avgifter. Pensionens storlek beror på hur mycket pengar som har betalats in och vilken avkastning pengarna gett. Livsinkomsten för den anställde påverkar därför storleken på kommande pension. En förmånsbestämd pension bestäms i förväg till ett visst belopp, oftast en procentsats av pensionsunderlaget som består av den anställdes lön i slutet av arbetslivet. Tjänstepensionssystemen har förändrats i samma riktning som den allmänna pensionen, dvs. från att vara förmånsbestämda till att i större utsträckning ha inslag av avgiftsbestämda system. I vissa fall kombineras förmånsbestämda system med en avgiftsbestämd del. Detta är fallet med de statliga (PA03) och kommunala (KAP-KL) pensionsavtalen, men även med avtalet för privatanställda tjänste- 16För en fördjupad beskrivning av tjänstepensionsreglerna se påverkar kollektivavtalade försäkringar äldres arbetsutbud, . 17Under 2012 motsvarar det . Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? män (ITP). Huvudpunkterna i de nya avgiftsbestämda avtalspen- sionerna visas i tabell 14.1. Källa: enkät till avtalsparterna. Även om avgiftsbestämda pensioner efter hand och införs i samtliga avtalade tjänstepensioner kommer reglerna för förmånsbestämda pensioner att till betydande del vara kvar fram- över och påverka pensionsbeteendet . Främst för inkomster över den nivå som täcks av det allmänna systemet gäller i stor utsträckning förmånsbaserade regler. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Anm.:För PA03 gäller delvis även under intjänandetaket. KAP-KL och PA03 avser inkomster över in- tjänandetaket. För ITP2 avser inkomster under och över intjänandetaket. För tilläggspensionen avser inkomster under intjänandetaket. Förändringen av de avtalade tjänstepensionssystemen pågick mer eller mindre parallellt med införandet av det reformerade allmänna pensionssystemet. Övergångstiderna är mycket långa jämfört med det allmänna pensionssystemet. För privatanställda tjänstemän gäller förmånsbestämda regler . För offentligt anställda gäller de förmånsbestämda reglerna tills vidare för in- komster över 7,5 inkomstbasbelopp. bestod tjänstepensionen för privatanställda tjänste- män av en förmånsbestämd pension och en relativt liten del som var avgiftsbestämd (ITPK). I och med det nya avtalet som teckna- des 2006 kommer privatanställda tjänstemän att få en helt avgiftsbestämd tjänstepension utan förmånsbestämda inslag. Övergångstiden är emellertid lång. De som är födda eller tidigare kvarstår helt i det gamla avtalet och får ålderspension helt enligt ITP2. Det betyder att förmånsbestämd pension genom ITP2 kommer att vara fortsatt betydelsefull fram- över. I tabell 14.2 sammanställs egenskaper för de förmånsbestämda tjänstepensionerna. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Källa: enkät till avtalsparterna. Avtal inom respektive avtalsområde. Anm.: För pensionsgrundande inkomst för tjänstemän i privat sektor gäller vissa begränsningar vad gäller löneförändringar före pensioneringen. Den pe nsionsgrundande lönen kan därmed vara både högre och lägre än den faktiska slutlönen. För samtliga avtalsområden (förutom för den del som är avgifts- bestämd för anställda inom KAP-KL) gäller att intjänande be- gränsas till vilket hänger samman med den formella pensionsåldern och med den åldern då tjänstepension börjar betalas ut. För privatanställda arbetare och tjänstemän krävs det en överenskommelse mellan arbetsgivaren och den anställde om premien ska betalas efter 65. I de förmånsbestämda tjänstepensionssystemen bestäms pen- sionen till en viss andel av pensionsgrundande lön. Exempelvis för tjänstemän anställda i privat sektor beräknas pensionen på den lön som tjänstemannen har i direkt anslutning till sin pension, för anställda inom staten utifrån de fem sista årsinkomsterna före pensioneringstidpunkten. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? I det följande redovisas en stiliserad bild av de förmånsbaserade tjänstepensionernas konstruktion och hur denna förhåller sig till konstruktionen av det allmänna pensionssystemet. Exemplet gäller regler för en person född . Inkomsten är utryckt i andel av inkomstbasbeloppet. Bilden illustrerar att de förmånsbaserade tjänste- pensionerna är konstruerade i syfte att kompensera för inkomst- bortfall över intjänandetaket i det allmänna pensionssystemet.18 Källa: Egna beräkningar. Anm.: ÅP står för allmän ålderspension. Observera att den inkomst som används för att beräkna pen - sionsförmånens storlek (inkomstgrundande lön) skiljer sig mellan olika pensionssystem. Exempelvis för tjänstemän anställda i privat sektor beräknas pensionen på slutinkomsten, för anställda inom staten utifrån de fem sista årsinkomsterna strax före pensioneringstidpunkten. Tjänstepensionernas utformning innebär i de flesta fall en pen- sionsförmån motsvarande av pensionsunderlaget upp till 7,5 inkomstbasbelopp, 60–av underlaget mellan 7,5 och 20 inkomstbasbelopp samt cirka 30–32,för pensions- underlaget mellan 20 och 30 inkomstbasbelopp. 18 Detta gäller dock inte för det förmånsbestämda pensionssystemet som gällde för LO- kollektivet där ingen ersättning gavs för intjänande över taket. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? De förmånsbestämda tjänstepensionerna ökar med en viss pro- cent för som pensionsuttaget skjuts upp. Den för- månsbestämda pensionen beror även på antalet tjänstgöringsår inom avtalsområdet. Inom samtliga tjänstepensionsavtal gäller huvudprincipen att ju längre man väntar med att ta ut sin tjänste- pension, desto högre månadsbelopp betalas ut. Hur mycket som pensionen påverkas av senareläggning av pensioneringsbeslutet skiljer sig dock mellan olika avtalsområden. Tjänstepensioner är framför allt till för att kompensera för inkomstbortfall över intjänandetaket. Drygt var fjärde anställd inom staten har inkomster överstigande intjänandetaket. Långa övergångstider och särregler för vissa inkomstgrupper kan därmed innebära att den allmänna pensionsreformen får begränsat genom- slag på individernas pensionsbeteende. Landsting och kommunalanst. Källa: SCB/2009. Diagram 14.3 visar andelarna med pensionsgrundande inkomst över taket uppdelat på sektor. Störst andelar återfanns bland privat- Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? anställda tjänstemän och statsanställda, där respektive hade inkomster över taket i åldersgruppen 28–. Motsvarande andelar bland privatanställda arbetare och kommunal- anställda var . Antalet och andelen anställda som även fortsättningsvis berörs av förmånsbestämda pensions- regler bedöms öka framöver genom att inkomsterna över taket i det allmänna pensionssystemet kan väntas fortsätta att växa. För offentligt anställda gäller de förmånsbestämda reglerna för samtliga personer med inkomst över 7,5 inkomstbasbelopp. av personerna i kommuner och landsting och av åldersgruppen anställda inom statlig sektor har inkomster över intjänandetaket. För privatanställda tjänstemän gäller de förmånsbaserade reglerna för födda eller tidigare, dvs. de nya avgiftsbestämda reglerna gäller först personer som går i pension om . Individen kan komplettera sin inkomst efter pensioneringen genom privat sparande. Det privata avdragsgilla pensionssparandet kan delas in i pensionsförsäkring och individuellt pensionssparande (IPS). Denna sparandeform är särskild viktig för egenföretagare som inte omfattas av något tjänstepensionsavtal. Personer som väljer att spara i traditionell pensionsförsäkring är garanterade en lägsta avkastning och kan därför inte välja risknivå. Individuellt pensionssparande är inte kopplad till någon försäkring och har ett bredare utbud av sparformer. Individen kan välja att placera sitt sparande exempelvis på ett traditionellt bankkonto, i fonder eller direkt i olika värdepapper m.m. Genom val av pla- ceringsform bestämmer individen själv risknivån på sitt sparande. Det finns inte någon avkastningsgaranti utan avkastningen beror på hur den valda sparformen (samt förvaltningsavgiften) utvecklas. För att få göra avdrag för sparande i pensionsförsäkring eller IPS måste individen själv äga försäkringen respektive pensionsspar- kontot och ha överskott i inkomst av tjänst eller aktiv närings- verksamhet. Den som uteslutande har inkomst av tjänst får göra avdrag med . Dessa regler förutsätter att individen har pensionsrätt i anställning, dvs. har rätt till tjänstepension. Näringsidkare och andra som saknar tjänstepension får göra avdrag Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? med högre belopp. Den som uteslutande har överskott i inkomst från aktiv näringsverksamhet har rätt till avdrag med ett halvt prisbasbelopp samt av den aktiva närings- inkomsten. Avdraget får inte överstiga 10 prisbasbelopp (motsva- rande 2012).19 Skattesystemet har inslag av skattelättnader för äldre, dels i syfte att förbättra deras ekonomiska standard (exempelvis i form av förhöjt grundavdrag), dels i syfte att uppmuntra förvärvsdeltagande i högre åldrar (utökat jobbskatteavdrag). Grundavdraget för personer som vid årets ingång har fyllt höjdes i tre steg . Syftet med det förhöjda grundavdraget är att förbättra för de sämst ställda pensionärerna (steg 1), motverka sänkta pensioner och minska skillnaderna mellan beskattning av lön och arbetsinkomster (steg 2) samt slut- ligen förbättra välfärden för pensionärer och mildra krisens effekter (steg 3). Denna skattelättnad omfattar personer som är eller äldre och som har inkomster mellan cirka 18 000 och . Det förhöjda grundavdraget för individer som är eller äldre ska ses som en välfärdsreform och inte en reform som förväntas påverka de äldres situation på arbetsmarknaden. Både jobbskatteavdrag som omfattar samtliga åldersgrupper och förhöjt jobbskatteavdrag för äldre introducerades i tre steg . Syftet med utökat jobbskatteavdrag för äldre är att göra det extra lönsamt just för äldre att stanna på arbetsmarknaden och därmed uppmuntra till senare pensionering. Det förhöjda jobb- skatteavdraget omfattar alla som vid årets ingång har fyllt och som har arbetsinkomster som överstiger grundavdraget. Det förhöjda jobbskatteavdraget för äldre innebär bättre ekonomiska förutsättningar för individer i arbete. 19 För den som har överskott i inkomst från både tjänst och aktiv näringsverksamhet gäller andra avdragsregler. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Vid enskild näringsverksamhet betalas förutom inkomstskatt även egenavgifter, som är ens personliga socialavgifter. uppgår egenavgiften sammanlagt till varav ålderspensions- avgiften uppgår till . För personer som är födda mellan 1938 och1946 (och således är 2012) betalas enbart ålderspensionsavgiften på . Regeln gäller även individer som är men som har tagit ut hel ålderspension från det allmänna pensions- systemet under hela inkomståret, vilket man kan göra från och med . krävs också att individen har tagit ut hel premiepension. Även personer som har haft hel sjukersättning eller aktivitetsersättning under någon del av året betalar enbart ålders- pensionsavgift. 14.4Ekonomiska drivkrafter till arbete för äldre arbetskraft 14.4.1Lågt utbyte av senareläggning av pension till efter 65 för låginkomsttagare Garantipension utgör tillsammans med bostadstillägg till pension- ärer de viktigaste grundskydden för äldre. Även särskilt bostads- tillägg (SBTP) och äldreförsörjningsstöd (ÄFS) utgör en del av grundskyddet men är av mindre betydelse. av dagens pensionärer, motsvarande 800 000 personer uppbär garanti- pension. Cirka 250 000 av dessa uppbär bostadsrelaterade för- måner. Andel personer med ÄFS uppgår till knappt en procent av samtliga pensionärer. Reglerna för de olika grundskydden sågs över i samband med pensionsreformen och anpassades till det nya reformerade pen- sionssystemet. En arbetsinkomst påverkar BTP och på olika sätt. BTP minskas av intjänade arbetsinkomster medan det inte sker någon avräkning i . Reglerna för garantipensionen är utformade med syftet att uppmuntra individer att vänta med uttag av ålderspension. Garanti- pensionen beräknas nämligen på det pensionsunderlag som perso- nerna skulle ha haft om uttaget av inkomstpensionen gjordes vid åldersgränsen för garantipension, dvs. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? komsttagare som gör förtida uttag av inkomstpension kan därmed få en pensionsnivå som understiger garantipensionens oreducerade storlek. Det finns även en särskild premiering av personer med lägre inkomster som arbetar efter . Garantipensionen beräknas som om den inkomstgrundade pensionen tagits ut , även om den tas ut . Ett skäl till detta är att den som arbetar , och därigenom tjänar in ytterligare in- komstgrundad pension, inte ska behöva få garantipensionen fullt ut reducerad på grund av detta. påverkas eventuellt bostadstillägg till pensionärer av ökad inkomstgrundande pension. Ungefär en tredjedel av de som uppbär garantipension uppbär även BTP. För denna grupp lönar det sig mindre att arbeta efter . BTP är nämligen en förmån som avräknas mot högre ålderspension. Även äldreförsörjningsstödet har negativ inverkan på ekonomiskt utbyte av arbete. I äldreförsörjningsstödet avtrappas stödet efter samma principer som i BTP-systemet. Reduceringen av arbetsinkomster är dock inte lika generös, vilket gör att marginal- effekterna i äldreförsörjningsstödet även blir högre än i BTP- systemet. Individen måste ta ut all pension innan äldreförsörjnings- stöd kan beviljas. Det gäller såväl inkomstgrundad ålderspension som garantipension. I tabell 14.3 redovisas hur disponibel inkomst påverkas av ett extra års arbete för en lågavlönad kvinna som arbetar deltid. Kvinnan antas ha inkomster motsvarande i inkomstfördelningen20 och tillhör avtalsområdet KAP-KL. 21 Det finns flera anledningar till att redovisningen i tabell 14.3 avser både 65 och ålder. Dels görs detta för att illustrera hur mycket den disponibla inkomsten förändras under det extra för- värvsaktiva året, dels för att tydliggöra hur mycket som pensionen ökar på grund av extra års intjänande. Ytterligare en anledning är att reglerna för både jobbskatteavdrag (JSA) och grundavdrag ser olika ut före och efter . 20Avser LINDA-databas 2009. 21Förvärvsinkomst motsvarande för en kvinna född . Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Källa: typfallsmodell samt egna beräkningar. Anm.: Tjänstepension enligt KAP-KL avtalet. Tabell 14.3 illustrerar att för äldre med de lägsta inkomsterna saknas ekonomiska incitament att arbeta efter . Vid pensionsuttag från 65 ökar kvinnans disponibla inkomst under det , motsvarande jämfört med alternativet att fortsätta arbeta ett extra år, vilket beror på att BTP betalas ut enbart om personen uppbär hel ålders- pension. Att disponibel inkomst efter pensioneringen kan överstiga inkomsten året före uppmärksammades i bland annat Ds 2011:42. Det framgår där bland annat att individer med lägst inkomster tillhör en grupp som bäst lyckats bibehålla, eller t.o.m. öka, den tidigare inkomstnivån efter pensionering. Bruttopensionen ökar till följd av senare- läggningen av pensionsuttaget med . sänks BTP i takt med högre pension, vilket innebär att den disponibla inkomsten ökar med enbart på grund av ett extra års intjänande. Exemplet illustrerar tydligt att äldre med förhållandevis låg lön har mycket lågt ekonomiskt utbyte av att fortsätta att arbeta jämfört med att gå i pension vid 65. Garantipensionen och de inkomstprövade förmånerna gör att det bli små skillnader mellan en pensionär som intjänat lite in- komstpension och en som inte intjänat någon alls. Garanti- pensionen avtrappas t.ex. krona för krona mot inkomstpension de första (ogift), och sedan med ungefär hälften för att vara helt bortreducerad vid . Sambandet mellan inkomstgrundad pension och högre inkomst är därför svagt vid Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? låga nivåer på den inkomstgrundade pensionen. Det är först när den inkomstgrundade pensionen överstiger som sambandet mellan intjänande och pensionsförmåner börjar bli tydligare. till fördelningen mellan män och kvinnor kan kon- stateras att detta samband främst berör männen. Med andra ord innebär grundskyddet, som ser till att pensionärer med låga in- komster garanteras en skälig levnadsnivå, stora marginaleffekter i ett pensionsintjänandeperspektiv. Framför allt blir denna effekt påtaglig för många kvinnliga pensionärer.22 I tabell 14.4 illustreras det ekonomiska utbytet av ett extra års arbete för en man med medianinkomst för födda . Att ta ut ålders- och tjänstepension i stället för vid 65 innebär en påtaglig ökning av den disponibla inkomsten. Källa: typfallsmodell samt egna beräkningar. Anm.: Tjänstepension enligt KAP-KL avtalet. ökar den disponibla inkomsten , varav är en effekt av jobbskatteavdraget. Ett extra års arbete höjer dessutom den allmänna ålderspensionen och tjänstepensionen och resulterar i en ökning av den sammanlagda disponibla inkomsten från och med det 66:e levnadsåret. 22 Ds 2011:42 Pensionärernas levnadsstandard. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? 14.4.2Att kombinera pension och arbete Enligt regelverket för det allmänna pensionssystemet kan man fritt kombinera arbete och uttag av ålderspension . Arbetsinkomster räknas inte av mot garantipension. Trots detta kan utbytet av arbeta parallellt med pension vara litet för personer med låg inkomst, eftersom ökade arbetsinkomster till stor del ersatts av lägre bostadstillägg till pensionärer. Det innebär att personer med låg lön före pensioneringen och låg pension har sämre möjligheter att förbättra sin ekonomiska situation genom eget arbete än de som har det bättre ställt. Det bör även nämnas att inte alla personer har möjlighet att arbeta deltid, är det upp till varje enskild arbetsgivare att besluta om detta. Utredningen har fått flera indikationer om att de äldre ställs inför valet att fortsätta arbeta heltid eller sluta arbeta alls, dvs. den flexibilitet som finns inbyggt i pensionssystemet fungerar inte alltid i praktiken. I tabell 14.5 illustreras disponibel inkomst och marginaleffekter för en ensamstående kvinnlig pensionär med inkomster motsva- rande i inkomstfördelningen för kvinnor födda . () av kvinnans ålders- pension kommer från garantipension. Kvinnan är även berättigad till BTP motsvarande per månad.23 Om hon överväger att arbeta extra med inkomst motsvarande 5 000 kro- nor före skatt ökar hennes disponibla inkomst med under de extra förvärvsaktiva åren. Margi- naleffekten24 uppgår därmed till . 23Bygger på en hyra för en ensamstående. 24Marginaleffekten visar hur stor andel av en bruttolöneökning som hushållet inte får behålla till följd av ökad skatt, ökade avgifter och minskade bidrag. Ju högre marginaleffekt, desto mindre ökar hushållets disponibla inkomst och desto svagare blir individens ekonomiska drivkrafter att öka sin arbetsinsats. En marginaleffekt på innebär att hela löne- ökningen går bort och att hushållets disponibla inkomst inte ökar alls. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Källa: typfallsmodell samt egna beräkningar. Anm.: Tjänstepension enligt KAP-KL avtalet. Vid extra förvärvsarbete ökar kvinnans disponibla inkomst i större utsträckning än året innan, dels på grund av extra intjänande dels beroende på lägre beskattning av förvärvsinkomster till följd av det utökade jobbskatteavdraget från 66. Även äldreförsörjningsstödet påverkar incitamenten till arbete. I äldreförsörjningsstödet sker en avtrappning av stödet efter samma principer som för särskilt bostadstillägg. Reduceringen av arbets- inkomsterna är dock inte lika generös, vilket gör att marginal- effekterna i äldreförsörjningsstödet blir högre än i BTP-systemet. Genom att det endast är de med lägst inkomst som har rätt till grundskydd i form av BTP/SBTP och äldreförsörjningsstöd, möter de högre marginaleffekter än de med högre pension. Det innebär att personer med låg lön och låg inkomstpension har minst möjligheter och incitament att förbättra sina inkomster genom att skjuta upp pensioneringen alternativt arbeta sedan de gått i pen- sion. Genom att makars inkomster läggs samman vid beräkning av BTP och äldreförsörjningsstöd påverkas även den andra maken i hushållet av den andras beslut om att gå i pension eller att jobba extra efter pensioneringen. I och med att marginaleffekten ökar för båda makarna i hushållet leder det till negativa effekter på arbets- utbudet för båda. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Individer utan behov av inkomstprövade förmåner efter pensioneringen analyserade 2001 de ekonomiska konse- kvenserna för pensionen av att kombinera deltidsarbete och uttag av ålderspension. Analysen visade att längre arbetsliv eller ökad grad av förvärvsarbete i de flesta fall ger en högre pension oavsett inkomstnivå. För individer som kombi- nerar partiellt uttag av pension med förvärvsarbete försämras inte pensionen särskilt mycket när dessa helt lämnar arbetskraften.25 För personer utan inkomstprövade förmåner finns det en tydli- gare koppling mellan inbetalda utgifter och utbetalda förmåner, och det lönar sig därför bättre för dessa att fortsätta arbeta, i synnerhet beroende på att personen arbetar upp nya pensionsrätter och att jobbskatteavdraget är extra förmånligt för äldre. Rätten till ett förstärkt jobbskatteavdrag infaller dock först efter vilket innebär att kombinationen av arbete och pension innebär något lägre disponibel inkomst under det jämfört med . Väntar personen med att ta ut sin inkomstpension under de extra arbetsåren kommer också pensionen att bli högre till följd av att delningstalet minskar. I tabell 14.6 illustreras det ekonomiska utbytet av att kombinera partiellt uttag av pension med förvärvsarbete för en median- inkomsttagare född . 25 ., , Flexibel pensionsålder, RFV Analyserar 2001:7. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Källa: typfallsmodell samt egna beräkningar. Anm.: Tjänstepension enligt KAP-KL avtalet. Deltidsarbete vid sidan av partiell pension innebär att disponibel inkomst ökar med . Det beror bland annat på skattelättnader för förvärvsinkomsterna. ökar ett extra års arbetsinkomster individens intjänade pensionsförmögenhet vilket resulterar i högre framtida pension. Då personen förvärvsarbetar kommer pensionen att öka dels på grund av indexeringen av den icke uttagna pensionsbehållningen dels med nya pensionsrätter. medför det lägre delningstalet att den utbetalda pensio- nen ökar. Om personen i stället för att arbeta deltid och ta ut pension började uppbära hel pension skulle inkomstpensionen före skatt öka med (motsvarande ) varav cirka en femtedel beror på lägre delningstal och resten på förräntning av pensionsbehållning (både inkomstpension och premiepension) samt på en något högre tilläggspension. Observera att efter sker allt intjänande för övergångs- generationer inom inkomst- och pensionssystemet. Tilläggspen- sionen räknas upp för varje extra månad efter . Typfall i tabell 14.6 illustrerar att för personer utan inkomstprövade förmåner finns det en tydligare koppling mellan extra intjänande och pensionsinkomster, dvs. det lönar sig bättre Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? för dessa att fortsätta arbeta, i synnerhet p.g.a. att jobbskatte- avdraget är extra förmånligt för personer . i samband med uttag av tjänstepension före 65