sou · GZB38 · 2012-01-01 00:00:00 — Under certain circum- stances, it shall also be possible to accept students at the training level within education for adults with learning disabilities at the compulsory level despite them having a previous school back- ground. I also propose that education for adults with learning disabilities at upper secondary level be divided up into courses and credits, with the same number of credits as for the equivalent course at upper secondary school with learning disabilities. It shall also be possible to establish part-courses in this type of education in the same way as is already possible at the basic level. A specific diploma is not proposed for education for adults with learning disabilities at upper secondary level. It shall be possible on the other hand for an adult student who pursues or completes a upper secondary education programme for pupils with learning disabilities to obtain a diploma document similar to the one proposed for upper secondary with learning disabilities. I also propose that greatest need be removed as a selection criterion in education for adults with learning disabilities at upper secondary level. When selecting students, priority shall instead be given, in the order stipulated below, to an applicant who has not previously participated in a similar education programme, wishes to complete studies he or she has started in accordance with an estab- individual study plan, wishes to complete studies started at upper secondary with learning disabilities, needs the education for his or her current work situation, or needs the education for a planned or forthcoming vocational choice. The demand for education for adults with learning disabilities at upper secondary level is currently not being met. development of the system, I therefore propose that the for Education be given the task to develop learn- ing examples and support material aimed at both the administrative and executive levels as well as at teachers in education for adults with learning disabilities at upper secondary level. I furthermore propose that a time-limited incentive allowance is set aside for the period 2012-2014 to municipalities that invest in developing their education for adults with learning disabilities at upper secondary level. Implementation, monitoring and evaluation (Chapter 10) It is proposed that the for Education shall be given the task to carry out implementation measures aimed at school governing bodies, principals, teachers and other staff prior to the reforms of upper secondary with learning disabilities and education for adults with learning disabili- ties at upper secondary level. Implementation of the reforms shall also be continuously monitored so that any necessary adjustments to the measures can be made at the local level. I also propose that the reforms be monitored and evaluated with regard to whether or not they lead to the intended development in upper secondary education for pupils with learning disabilities and education for adults with learning disabilities at upper secondary level respectively. This should focus on e.g. how well upper secon- dary schools for pupils with learning disabilities have managed to recruit and accept students with very different prerequisites onto national programmes. The consequences of the inquirys proposals (Chapter 11) The proposals submitted for a modified programme structure for upper secondary education for pupils with learning disabilities do not constitute a radical change from a gender equality perspective. As in upper secondary education, there are programmes that par- ticularly attract either young men or young women. As in upper secondary education in general, however, conscious strategies are needed to prevent upper secondary apprenticeship programmes becoming exclusively men-only. The proposals submitted for edu- cation for adults with learning disabilities at upper secondary level have no obvious gender equality perspective. The inquiry has consciously considered the childrens perspec- tive in its work. In my proposals for a future upper secondary edu- cation system for pupils with learning disabilities, the emphasis is very much on students having access to more alternative education paths than they have at present, in the form of different programmes and as a result of the possibility of setting up nation- ally recruiting programmes and upper secondary apprenticeship programmes within the system. Considerable emphasis has also been on other systems increasing student choice, by e.g. making it easier for them to apply for and be accepted onto a programme, and on other rules being equal to those that apply in upper secon- dary school education. The calculated costs of the reform for municipalities and the state are limited. lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 18 kap. och 19 kap. ska upphöra att gälla, dels att 7 kap. 15 §, 11 kap. 1–2 §§, 15 kap. 1 och 14 §§, 17 kap. 16 §, 21 kap. 5 §, 11 § och 20 §, 28 kap. 5 §, 12 och 13 §§ och 29 kap. 26 och 27 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya kapitel, 18 kap. och 19 kap., av följande lydelse, dels att det i lagen ska införas fem nya paragrafer, 11 kap. 17 a och 17 b §§, 15 kap. 41 § och i 21 kap. 5 a och 5 b §§ samt närmast före 11 kap. 17 a § och 15 kap. 41 § nya rubriker av följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny bilaga, bilaga 4. Skolplikt och rätt till utbildning Rätt att slutföra skolgången 15 § En elev i , grundsärskolan eller special- skolan har rätt att slutföra den högsta årskursen, även om skol- plikten upphör . En elev i , grundsärskolan eller special- skolan har också rätt att efter skolpliktens upphörande slut- Rätt att slutföra skolgången 15 § En elev i , grundsärskolan eller special- skolan har rätt att slutföra den högsta årskursen, även om skol- plikten upphör . En elev i , grundsärskolan eller special- skolan har också rätt att efter skolpliktens upphörande slut- föra utbildningen under ytter- ligare , om eleven inte har nått upp till de kunskapskrav som minst ska uppnås för respektive skolform. En elev i grundsärskolan har rätt till minst 800 timmars undervisning utöver den i 11 kap. 7 § första stycket garan- terade undervisningstiden, om eleven inte uppnått kunskapskraven. En elev som har tagits emot i specialskolan enligt 6 § första stycket 1 och som på grund av sina funktionsnedsättningar inte kan få tillfredsställande förhål- landen i gymnasiesärskolan eller gymnasieskolan, får efter det att skolplikten har upphört och i mån av plats genomgå ytter- ligare utbildning i specialskolan till och med vårterminen det kalenderår eleven fyller , om eleven inte bedöms ha för- måga att fullfölja utbildningen enligt andra stycket. föra utbildningen under ytter- ligare , om eleven inte har nått upp till de kunskapskrav som minst ska uppnås för respektive skolform. En elev i grundsärskolan har rätt till minst 800 timmars undervisning utöver den i 11 kap. 7 § första stycket garan- terade undervisningstiden, om eleven inte uppnått kunskapskraven. 1 § I detta kapitel finns 1 § I detta kapitel finns (2–17 §§), (2–17 §§), att utreda tillhörighet till grund- (17 a och 17 b §§), –bestämmelser om betyg (18–23 §§), –bestämmelser om grund- särskola med offentlig huvud- man (24–33 §§), och –bestämmelser om fristå- ende grundsärskola (34–40 §§). 2 § Grundsärskolan ska ge ele- ver med utvecklingsstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och som så långt det är möjligt mot- svarar den som ges i grund- skolan. Utbildningen ska ligga till grund för fortsatt utbildning och i övrigt så långt det är möj- ligt motsvara vad som anges för i 10 kap. 2 §. Av 29 kap. 8 § följer att det som sägs i denna lag om elever med utvecklingsstörning också ska gälla vissa andra barn, ung- domar och vuxna. –bestämmelser om betyg (18–23 §§), –bestämmelser om grund- särskola med offentlig huvud- man (24–33 §§), och –bestämmelser om fristå- ende grundsärskola (34–40 §§). 2 § Grundsärskolan ska ge ele- ver med utvecklingsstörning en anpassad utbildning som ger kunskaper och värden och ut- vecklar elevernas förmåga att till- ägna sig dessa. Utbildningen ska utformas så att den bidrar till personlig ut- veckling samt förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning. Utbildningen ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Av 29 kap. 8 § följer att det som sägs i denna lag om elever med utvecklingsstörning också ska gälla vissa andra barn, ung- domar och vuxna. Skyldighet att utreda tillhörighet till grundsärskolans målgrupp 17 a § Om det inom ramen för undervisningen, genom uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det finns indikationer på att en elev i grundsärskolan inte tillhör grundsärskolans målgrupp, ska detta anmälas till rektorn. En rektor som får kännedom om att det finns indikationer på att en elev i grundsärskolan inte tillhör grundsärskolans målgrupp är skyldig att anmäla detta till elevens hemkommun. Hemkom- munen är skyldig att skyndsamt utreda frågan. Elevens vårdnads- havare ska ges möjlighet att yttra sig. 17 a § visar att eleven inte tillhör grundsär- skolans målgrupp, ska hem- kommunen placera eleven i . Hemkommunen är i förekom- mande fall skyldig att vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att underlätta elevens över- gång från grundsärskolan till . 15 kap. Allmänna bestämmelser om gymnasieskolan 1 § I detta kapitel finns 1 § I detta kapitel finns – allmänna bestämmelser (2– – allmänna bestämmelser (2– 20 §§), 20 §§), (21–29 §§), (21–29 §§), huvudman (30–32 §§), –bestämmelser om fri- stående gymnasieskola (33 och 34 §§), och –bestämmelser om Rh- anpassad utbildning (35–40 §§). huvudman (30–32 §§), –bestämmelser om fri- stående gymnasieskola (33 och 34 §§), –bestämmelser om Rh- anpassad utbildning (35–40 §§), och –bestämmelser om riks- rekryterande utbildning för elever med dövhet eller hörselskada (41 §). 14 § får vara gemensam för gymna- sieskolan och vuxenutbildning på gymnasial nivå. får vara gemensam för gymna- sieskola anordnad av kommu- ner, landsting och enskilda huvudmän. 14 § får vara gemensam för gymna- sieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå och särskild utbildning för vuxna på gymna- sial nivå. får vara gemensam för gymna- sieskola och gymnasiesärskola anordnad av kommuner, lands- ting och enskilda huvudmän. Riksrekryterande utbildning för elever med dövhet eller hörselskada 41 § Staten får sluta avtal med en kommun om att elever från hela landet som är döva, hörselskadade eller dövblinda eller har en språkstörning får tas emot i kommunens gymnasieskola. 17 kap. Utbildning på introduktionsprogram i gymnasieskolan Utbildning på introduktionsprogram vid en gymnasieskola med offentlig huvudman Skyldighet att erbjuda utbildning Skyldighet att erbjuda utbildning 16 § Hemkommunen ansvarar 16 § Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i för att alla behöriga ungdomar i tion, individuellt alternativ och Utöver vad som följer av Utöver vad som följer av första stycket ansvarar hem- första stycket ansvarar hem- kommunen för att elever från kommunen för att elever från alternativ, om de önskar sådan nativ om de önskar sådan utbildning och kommunen be- dömer att de har förutsättningar Hemkommunen får också ta att klara utbildningen. emot elever som anlänt till och som tillhör språkintroduktion, om de önskar en sådan utbildning. 18 kap. Allmänna bestämmelser om gymnasiesärskolan 1 § I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–22 §§), –bestämmelser om skyldighet att utreda tillhörighet till gymnasiesärskolans målgrupp (23 och 24 §§), –bestämmelser om betyg (25–31 §§), –bestämmelser om gymnasiesärskola med offentlig huvudman (32–35 §§), och –bestämmelser om fristående gymnasiesärskola (36–37 §§), och –bestämmelser om riksrekryterande utbildning för elever med utvecklingsstörning i kombination med ytterligare funktionsned- sättning (38 och 39 §§). 2 § Gymnasiesärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en anpassad utbildning som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Utbildningen i gymnasiesärskolan ska utformas så att den främ- jar social gemenskap och utvecklar elevernas förmåga att själv- ständigt och tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och till- ämpa kunskaper. Utbildningen i gymnasiesärskolan ska i huvudsak bygga på de kunskaper eleverna fått i grundsärskolan eller motsvarande skol- form. Av 29 kap. 8 § följer att det som sägs i denna lag om elever med utvecklingsstörning ska gälla också för vissa andra barn och ung- domar. 3 § Huvudmannen för gymnasiesärskolan ska samverka med sam- hället i övrigt. 4 § Utbildningen i gymnasiesärskolan vänder sig till ungdomar vars skolplikt upphört och som bedöms inte kunna nå upp till gym- nasieskolans kunskapskrav därför att de har en utvecklingsstörning. 5 § Utbildningen i gymnasiesärskolan består av nationella program och ett träningsprogram. Närmare bestämmelser om program finns i 19 kap. 6 § Varje kommun ska informera om gymnasiesärskolans olika pro- gram. 7 § För ungdomar med utvecklingsstörning i kombination med synskada och ytterligare funktionsnedsättningar samt för ungdo- mar med utvecklingsstörning i kombination med dövhet eller hör- selskada får de kommuner som regeringen beslutar anordna speci- ellt anpassad utbildning i sin gymnasiesärskola. För dessa utbild- ningar gäller särskilda bestämmelser i 38 –39 §§. 8 § Utbildningen ska bedrivas under läsår, som omfattar en höst- termin och en vårtermin. Regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om när läsåret ska börja och sluta. 9 § Utbildningen i gymnasiesärskolan ska, med undantag för gymnasial lärlingsutbildning som avses i 19 kap. 9 §, i huvudsak vara skolförlagd. 10 § En elev som har gått ut grundsärskolan och tillhör gymnasie- särskolans målgrupp har rätt att tas emot i gymnasiesärskolan. I annat fall, eller om det finns indikationer enligt 11 kap. 17 a §, ska frågan om en elev tillhör målgruppen prövas av elevens hem- kommun. Ett sådant beslut ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedöm- ning. Eleven och elevens vårdnadshavare ska beredas tillfälle att yttra sig när utredningen genomförs. De ungdomar som tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan har rätt att bli mottagna i gymnasiesärskola med offentlig huvud- man om utbildningen påbörjas till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller . 11 § Huvudmannen ansvarar för antagningen till de olika utbild- ningarna inom gymnasiesärskolan som anordnas av huvudmannen. 12 § Regeringen meddelar föreskrifter om urval bland mottagna sökande. 13 § får vara gemensam för gymnasie- särskolan, gymnasieskolan, särskild utbildning för vuxna på gymna- sial nivå och vuxenutbildning på gymnasial nivå. får vara gemensam för gymnasie- särskola och gymnasieskola anordnad av kommuner, landsting och enskilda huvudmän. 14 § En elev som hör till gymnasiesärskolans målgrupp men som inte lämnar sitt medgivande till att tas emot i gymnasiesärskolan, ska istället tas emot i gymnasieskolan. 15 § När en elev börjar eller slutar vid en gymnasiesärskola med annan huvudman än hemkommunen, ska huvudmannen meddela detta till hemkommunen. Elevers närvaro och information om frånvaro 16 § En elev i gymnasiesärskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Om en elev i gymnasiesärskolan utan giltigt skäl uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behö- ver elevens vårdnadshavare inte informeras . 17 § Utbildningen i gymnasiesärskolan ska vara avgiftsfri. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lär- verktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut. 18 § Trots 17 § får det förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det, trots övriga bestämmelser i denna lag, i enstaka fall under ett läsår före- komma kostnader som ersätts av eleven eller dennes vård- nadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever. Ersättningen får inte överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten. 19 § En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har goda kunskaper i språket. Modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk ska erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana före- skrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. 20 § Minst en gång varje termin ska rektorn se till att eleven ges en samlad information om elevens kunskapsutveckling och studie- situation (utvecklingssamtal). Utvecklingssamtalet ska genomföras med elevens individuella studieplan som grund. En elevs vårdnadshavare ska få sådan information som avses i första stycket. 21 § Elever i gymnasiesärskola med offentlig huvudman inom kom- munen har rätt till kostnadsfri skolskjuts från en plats i anslutning till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafik- förhållanden, elevens funktionsnedsättning eller någon annan sär- skild omständighet. För elever som går i en fristående gymnasiesärskola inom kom- munen eller i annan kommuns gymnasiesärskola med stöd av 19 kap. 40–41 §§ ska hemkommunen anordna skolskjuts i de fall det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter. Elevens hemkommun eller det landsting som anordnar utbild- ningen ska ombesörja att skolskjuts anordnas enligt första stycket. Skolskjuts i en annan kommun än hemkommunen 22 § En elev som med stöd av 19 kap. 37–39 §§ går i gymnasie- särskola i en annan kommun än sin hemkommun och som på grund av skolgången måste övernatta i den kommunen har rätt till skol- skjuts mellan den tillfälliga bostaden och den plats där utbildningen bedrivs under samma förutsättningar som gäller för elever som är hemmahörande i kommunen. Den kommun som anordnar utbildningen ska ombesörja att skolskjuts anordnas enligt första stycket. Kommunens kostnader för detta ska ersättas av elevens hemkommun. Skyldighet att utreda tillhörighet till gymnasiesärskolans målgrupp 23 § Om det inom ramen för undervisningen, genom uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det finns indikationer på att en elev i gymnasiesärskolan inte tillhör gymnasiesärskolans målgrupp, ska detta anmälas till rektorn. En rektor som får kännedom om att det finns indikationer på att en elev i gymnasiesärskolan inte tillhör gymnasiesärskolans mål- grupp är skyldig att anmäla detta till elevens hemkommun. Hem- kommunen är skyldig att skyndsamt utreda frågan. Eleven och ele- vens vårdnadshavare ska ges möjlighet att yttra sig. 24 § Om hemkommunens utredning enligt 23 § visar att eleven inte tillhör gymnasiesärskolans målgrupp, ska hemkommunen erbjuda eleven gymnasieskola. Hemkommunen är i förekommande fall skyldig att vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att underlätta elevens över- gång från gymnasiesärskolan till gymnasieskolan. 25 § Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13–21 §§. 26 § På de nationella programmen ska betyg sättas på varje avslutad kurs och efter genomfört gymnasiesärskolearbete. På träningsprogrammet ska betyg inte sättas. Om en elev har läst en kurs enligt gymnasieskolans ämnesplan ska betyg sättas i enlighet med de bestämmelser som gäller för betygssättning i gymnasieskolan. I övriga fall gäller 27–31 §§. Regeringen får meddela föreskrifter om hur betygssättningen ska gå till. Föreskrifterna får innebära undantag från bestämmelsen i 3 kap. 16 § om vem som beslutar om betyg. 27 § Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. För den elev som inte uppnår kraven för betyget E ska ett intyg utfärdas om att eleven deltagit i kursen. Intyget utfärdas av rek- torn. 28 § Som betyg på en kurs ska någon av beteckningarna A, B, C, D eller E användas. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyget med E. Betyg ska bestämmas med hjälp av de kunskapskrav som har föreskrivits för en kurs. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kunskapskrav. 29 § Som betyg på gymnasiesärskolearbetet ska beteckningen E användas om eleven nått målen för gymnasiesärskolearbetet i exa- mensmålen. 30 § Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen bort- ses från enstaka delar av kunskapskraven. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. rör säkerhet och de som hänvisar till lagar, förordningar eller myn- digheters föreskrifter ska dock alltid uppfyllas. 31 § Om det på ett nationellt program saknas underlag för bedöm- ning av en elevs kunskaper på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas. Gymnasiesärskola med offentlig huvudman 32 § Varje kommun ansvarar för att ungdomar med utveck- lingsstörning i kommunen erbjuds gymnasiesärskoleutbildning av god kvalitet. Kommunen kan erbjuda utbildning som den själv anordnar eller utbildning som anordnas av en annan kommun eller ett landsting enligt samverkansavtal med kommunen eller . Kommu- ner som har ingått ett samverkansavtal bildar ett samverkans- område för utbildningen. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. Kommunens organisation av sin gymnasiesärskola 33 § Varje kommun ska vid utformningen av gymnasiesärskolan beakta vad som för eleverna är ändamålsenligt från kommuni- kationssynpunkt. Varje kommun som anordnar gymnasiesärskola ska så långt det är möjligt organisera gymnasiesärskolan så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet. I lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade finns föreskrifter om stöd och service i form av boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn och ung- domar som behöver bo utanför föräldrahemmet. Utbildning anordnad av landsting 34 § Efter överenskommelse med en kommun får ett landsting anordna utbildning på nationella program och på tränings- programmet. 35 § Hemkommunen ska lämna ekonomiskt stöd till elever i en gymnasiesärskola med offentlig huvudman som behöver inackor- dering på grund av skolgången. Denna skyldighet gäller dock inte elever som har tagits emot i andra hand till ett nationellt program enligt 19 kap. 40 §. Skyldigheten gäller till och med första kalenderhalvåret det år eleven fyller . Stödet ska avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Det ska ges kontant eller på annat sätt som ska framgå av beslutet om stöd. Om stödet ges kontant, ska det lämnas med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om all- män försäkring för varje hel kalendermånad som eleven bor inack- orderad. Beloppet får avrundas till närmast lägre hela tiotal kronor.