sou · H0B380 · 2012-11-29 00:00:00 — I vissa fall förut- sätts att kollektivavtalet slutits eller godkänts av central arbetsta- garorganisation. Huvudregeln enligt 4 § LAS är att ett anställningsavtal ska gälla tills vidare. I särskilt angivna fall reglerar lagen rätten att träffa avtal om tidsbegränsade anställningar. Att huvudregeln är tillsvidareanställning innebär att det, vid oklarhet om vilken anställningsform som avtalats, är den som påstår att en tidsbegränsad anställning har avtalats som ska styrka detta påstående. 3.1.1Tidsbegränsade anställningar enligt LAS Av 4 § LAS framgår att avtal om tidsbegränsad anställning får träf- fas i de fall som anges i 5 och 6 §§. Enligt 5 § får avtal om tidsbegränsad anställning träffas i föl- jande fall: för allmän visstidsanställning, för säsongsarbete, och när arbetstagare har fyllt . Enligt 6 § får avtal träffas om tidsbegränsad provanställning, om prövotiden är högst . 3.1.2Andra författningsreglerade tidsbegränsade anställningar Enligt anställningsförordningen (1994:373) får en statlig myndig- het, utöver vad som följer av LAS, begränsa en anställning till att gälla antingen för en bestämd tid eller tills vidare längst till en viss tidpunkt i följande fall: Arbetstagare får en verksledande eller där- med jämförlig ställning, arbetstagaren anställs för enstaka, kortva- riga perioder, arbetstagaren anställs före en förskriven, tidsbestämd aspirantutbildning eller annan utbildning vid myndigheten eller det finns ett beslut om att myndigheten ska upphöra eller genomgå en omfattande omorganisation . Det finns ytterligare möjligheter till tidsbegränsad anställning inom staten, bland annat enligt lagen (1982:764) om vissa anställ- ningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m., lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar2, notarieförordningen, (1990:469), högskoleförordningen (1994:373), samt förordningen (1998:1518) om behörighet till vissa anställningar inom hälso-och sjukvården m.m. I skollagen finns regler som gör det möjligt att tidsbegränsat anställa obehöriga förskollärare eller lärare för högst i sänder (2 kap. 20–21 §§.) Inom arbetsmarknadspolitiken förekommer subventionerade anställ- ningar vilket innebär att arbetsgivaren får hela eller delar av lönen subventionerad vid anställning av personer som har svårt att få arbete.3 Arbetstagare som har en anställning med särskilt anställnings- stöd, i form av ett skyddat arbete eller en utvecklingsanställning, omfattas inte av LAS.4 Arbetsmarknadens parter har i stor utsträck- ning reglerat anställningsvillkoren för dessa arbetstagare.5 För de 2Försvarsmaktsanställningar ska omfatta och högst . Den totala anställ- ningstiden får uppgå till högst , varav högst som kontinuerligt tjänstgörande. 3Lönebidrag, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare, trygghetsanställning och utveck- lingsanställning är särskilda insatser för arbetssökande med funktionsnedsättning som med- för nedsatt arbetsförmåga. Övriga arbeten med stöd är de två anställningsstöden, särskilt anställningsstöd, som vänder sig till personer som deltagit i jobb- och utvecklingsgarantin och instegsjobb, som vänder sig till nyanlända invandrare. 41 § 2 st. 4 p. lagen (982:80) om anställningsskydd. 5Se t.ex. 06 Bestämmelser för arbetstagare i arbetsmarknadspolitiska insatser mellan Kommuner och Landsting och å ena sidan, samt , Allmän verksamhet, Läkare respektive Hälso- och sjukvård jämte i förbundsområdena ingående organisationer, Lärar- förbundets och Lärarnas Riksförbunds Samverkansråd, AkademikerAlliansen och till Aka- demikerAlliansen anslutna riksorganisationer å den andra. arbetstagare som inte omfattas av kollektivavtal finns inga regler om villkoren i anställningen. Arbetsförmedlingen gör dock en bedöm- ning av anställningen innan de anvisar till och betalar ut stöd för en sådan anställning. Anställning med särskilt anställningsstöd6 Särskilt anställningsstöd i form av instegsjobb ska underlätta för nyanlända invandrare som har fyllt , att snabbare komma in på den svenska arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen anvisar till anställ- ning och lämnar ett ekonomiskt stöd av löne- kostnaden (högst per dag). Anställningsstödet får lämnas såväl för anställningar som gäller tills vidare som för prov- anställningar och andra tidsbegränsade anställningar, under förut- sättning att arbetet går att kombinera med studier i svenska för invandrare. Instegsjobb får beviljas . Särskilt anställningsstöd kan även lämnas för en ungdom som har deltagit i Jobbgarantin för ungdomar och när en person deltagit i jobb- och utvecklingsgarantin sedan samman- lagt . Stödet får lämnas efter anvisning oavsett anställ- ningsform. Särskilt anställningsstöd får anvisas och lämnas av lönekostnaden (med ett tak på per dag). Skyddat arbete finns i två former, hos och hos offentliga arbetsgivare. Arbetsförmedlingen anvisar till anställningen och bedömer om den är berättigad till stöd. 6Förordning (1997:1275) om anställningsstöd. 7Förordning (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som med- för nedsatt arbetsförmåga. En utvecklingsanställning är anpassat arbete hos en offentlig eller privat arbetsgivare under längst , som Arbetsför- medlingen anvisar en person med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga för att hans eller hennes arbetsförmåga ska utvecklas. Anställningen får förlängas längst , om det finns särskilda skäl.9 3.1.4Författningsreglerade anställningsformer med utbildningsinnehåll Av anställningsförordningen (1994:373) framgår att arbetstagare hos myndigheter under regeringen (dock inte affärsverken), utöver vad som gäller enligt LAS, kan anställas för en föreskriven, tidsbe- stämd aspirantutbildning eller annan utbildning vid myndigheten. Därutöver finns utbildningsanställningar med särskilt författ- ningsstöd, t.ex. för åklagare och notarier.10 Den arbetsmarknadspolitiska insatsen särskilt anställningsstöd i form av instegsjobb förutsätter att deltagaren studerar svenska för invandrare som han eller hon arbetar. Regeringen har aviserat sin avsikt att lägga fram förslag till riks- dagen om en särskild arbetsrättslig reglering för att elever i gym- nasial lärlingsutbildning ska kunna kombinera utbildningen med anställning på företag. Kollektivavtalen har en central roll i den svenska arbetsmark- nadsmodellen. I kollektivavtal träffas bl.a. överenskommelser om avvikelser från LAS och om lönevillkor. En part som träffat kollektivavtal om löner och allmänna anställ- ningsvillkor ska på begäran ge in en kopia av avtalet till Med- lingsinstitutet.11 Närmare 700 kollektivavtal fanns ingivna . 8Förordning (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. 936 § förordning (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. 1019 § Åklagarförordningen (2004:1265), 1 § Notarieförordningen (1990:469). 1147 § 2 st. lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Avgörande för kollektivavtalens täckningsgrad är arbetsgivarnas organisationsgrad. En kollektivavtalsbunden arbetsgivare tillämpar avtalet även på anställda som inte är medlemmar i den avtalsslu- tande arbetstagarorganisationen. Enligt Medlingsinstitutets årsrap- port 2011 omfattas av löntagarna av kollektiv- avtal (inklusive hängavtal12).13 Hur många som omfattas skiljer sig dock beroende på sektor och antalet anställda i verksamheten. I de företag som har 1–49 anställda har, enligt Företagarna, endast kollektivavtal. Det är vanligare bland större småföretag än de minsta att ha kollektivavtal. Det innebär att ungefär en halv miljon personer arbetar i företag utan kollektivavtal eller häng- avtal.14 Det är möjligt att genom kollektivavtal göra avvikelser från LAS bestämmelser om tidsbegränsade anställningar. Med hänsyn till hur omfattande kollektivavtalsregleringen är finns inte någon möjlighet att ge en fullständig beskrivning av kol- lektivavtalade anställningsformer. Vid en genomgång av de större kollektivavtalen om löner och allmänna anställningsvillkor kan konstateras att i stort sett i alla avtal finns bestämmelser om tillämpliga anställningsformer. Avta- len innehåller ibland uttryckliga regler om att kollektivavtalets bestämmelser uttömmande reglerar de tillåtna tidsbegränsade anställ- ningsformerna15, i andra regleras anställningsformer som gäller utöver vad som följer av LAS16. 12En arbetsgivare som inte är medlem i en arbetsgivarorganisation kan teckna ett hängavtal med en arbetstagarorganisation. Det innebär att arbetsgivaren och arbetstagarorganisationen är överens om att tillämpa ett befintligt kollektivavtal i branschen. 13Medlingsinstitutets årsrapport och lönebildningen 2011, sid. 33. 14Småföretagen och kollektivavtalen – det måste bli frivilligt att teckna kollektivavtal. Rapport från Företagarna, , sid. 2. mellan Teknikföretagen och , mellan Livs- medelsföretagen och Livs, avtalet för bemanningsföretag mellan Bemanningsföretagen och 14LO förbund, Civil- och förpackningsavtalen mellan och GS, Avtalet personlig assistans mellan KFO och , mellan TMF och GS. 16Avtalet mellan och Handels avseende Detaljhandel och Partihandel, liksom mellan KFO och Handels. Branschavtalen Kommunikation och Spårtrafik mellan Tjänsteförbunden och åtta respektive tre fackförbund. 3.2.1Kollektivavtalade anställningsformer med utbildningsinnehåll Utredningen konstaterar att det finns cirka 100 kollektivavtal för både arbetarkollektivet och tjänstemännen som reglerar anställ- ningar med utbildningsinnehåll. På LO-sidan finns det yrkesut- bildningsavtal inom de branscher som har tradition med lärlings- och färdigutbildning. Unionen har en avtals- bestämmelse i drygt 50 av sina avtal som avser introduktionslön och som förutsätter introduktions- och utbildningsprogram. träffade Teknikföretagen och avtal om yrkesintroduktion som särskilt riktar sig till ungdomar . har därefter träffat likalydande avtal med Stål och , Industri- och KemiGruppen, samt SVEMEK. års avtalsrörelse har ramavtal om Yrkespraktik träffats mellan dels och Handels17, dels KFO och Handels för anställning inom detaljhandeln. Principöverenskom- melse om Introduktionsanställningar har träffats mellan SKL/Pacta och Kommunal.18 KFO och är överens om att det avtal som kan komma att tecknas mellan SKL/Pacta och med anledning av principöverenskommelsen, ska gälla som utgångs- punkt för motsvarande avtal mellan KFO och Kommunal.19 Även Pacta och Fastighets kommer att förhandla om att införa en ny anställningsform, med. utgångspunkt i princip- överenskommelsen. Förhandlingar pågår enligt uppgift på fler avtalsområden om ytterligare avtal. En förklaring till parternas intresse för nya avtal med utbild- ningsinnehåll kan vara de s.k. trepartssamtal, som initierats av rege- ringen och som förs med arbetsmarknadens parter. I dessa samtal har regeringen föreslagit en jobbpakt som skulle innebära att parterna genom att träffa kollektivavtal om s.k. yrkesintroduktion, med vilket avses anställningar för unga med utbildningsinnehåll, kan staten komma att bidra med handledarstöd och sänkta arbet- sgivaravgifter. har presenterat ett förslag inom ramen för trepartssamtalen om så kallade karriäravtal. Idén är att arbetsmarknadens parter ska kunna teckna avtal om att stödja arbetslivsinträdet för unga akademiker, inte minst utlands- födda. Karriäravtalen ska göra det lättare att matcha nyexaminerade akademiker till anställningar med handledarledd yrkesintroduktion. Teknikföretagen och , och och , Industri- och KemiGruppen och , och samt SVEMEK och Anställningsformen riktar sig till ungdomar som saknar relevant yrkeserfarenhet. Anställning ska kunna komma ifråga dels för de som genomgått industriinriktad yrkesutbildning inom Teknikcollege, gymnasieskola eller liknande, dels de som saknar sådan grundläggande teknikutbildning. Anställningsavtal kan ingås med stöd av lokal överenskommelse. En yrkesintroduktions- anställning ska gälla . Anställningstiden får uppgå , med möjlighet till förlängning . En sådan förlängning förutsätter stöd i lokal överenskommelse eller lokalt godkännande. Varje yrkesintroduktionsanställning ska förenas med handledning och en individuell utvecklingsplan med arbetsuppgifter och utbildnings- och introduktionsinsatser. Yrkespraktiken riktar sig till ungdomar upp till och med , som inte har elevstatus på någon utbildning och som saknar relevant yrkeserfarenhet inom branschen (detaljhandeln). Praktikanten ska ha slutfört gymnasieutbildning på Handels- och administrations- programmet med handelsinriktning. Yrkespraktiken är en tidsbe- gränsad anställning . En individuell handlingsplan ska hanteras i samråd med den lokala fackliga organisationen och följa de riktlinjer som de centrala parterna har tagit fram. För när- varande pågår utformande av riktlinjer mellan de centrala parterna. SKL / Pacta och Principöverenskommelsen om Introduktionsanställningar innehål- ler bestämmelser om två anställningsformer, dels yrkesintroduk- tionsanställningar, dels arbetslivsintroduktionsanställningar. Yrkesintroduktionsanställningar ska rikta sig till de som genomgått gymnasieskolans vård- och omsorgsutbildning. Anställ- ningen är en provanställning . Arbetslivsintroduktionsanställningar ska rikta sig till personer som är arbetslösa och behöver en arbetslivsin- troduktion för att komma in på arbetsmarknaden. Det är en tids- begränsad anställning . Utformningen av ett fullständigt avtal pågår fortfarande (2012- 11-20). När avtal är klart mellan SKL/Pacta och kommer ta upp förhandlingar med KFO om sådana anställningar.20 Även Pacta och Fastighets kommer förhandla om avtal med utgångspunkt i principöverenskommelsen. Mellan Trä- och Möbelföretagen (tidigare ) samt och GS Facket för Skogs-trä- och grafisk bransch (tidigare ) finns en överenskommelse om ungdomsanställningar. Överenskommelsen innebär att de lokala parterna kan träffa avtal om ungdomsanställning, som ska vara utbildningsinriktad. Avtalet riktar sig till ungdomar som vid anställningstillfället inte fyllt . 20 Framgår av 3 § Överenskommelse om allmänna anställningsvillkor och löner för tiden – för anställda som omfattas av avtalet Hälsa, vård och övrig omsorg (HVO). På drygt 20 av Unionens avtalsområden ingår bestämmelser om introduktionslön.21 Introduktionslön kan tillämpas under förut- sättning att introduktions- och utbildningsprogram samt tidsplan har godkänts av den lokala fackliga organisationen och tjänste- mannen saknar erfarenhet av aktuella arbetsuppgifter. Intro- duktionslön gäller för nyanställda som vid tillträdet är i åldern 20– och som ska genomgå planerad utbildning i anslutning till arbetet. Lönen för sådan tjänsteman ska uppgå till lägst av lägsta lön för tjänsteman som fyllt . Introduktionslön får utgå , dock längst under den överens- komna introduktionstiden. På drygt ytterligare 20 avtalsområden finns bestämmelser i linje med ovanstående men i dem är inte utbildningskravet specificerat. Partsavsikten är dock densamma. Avtal om praktikanställning (Tekniksprånget/Junior trainee) Teknikarbetsgivarna och Ingenjörer/Unionen samt träffade Teknikarbetsgivarna och Ingenjörer/ Unionen avtal om praktikanställning (Tekniksprånget/Junior trainee). Syftet är att motivera fler att påbörja ingenjörsstudier. Praktik- anställning kan komma ifråga för de som avslutat det gymnasiala teknik- eller naturvetenskapliga programmet eller motsvarande med godkänt resultat. Anställningen är begränsad . Stål och och Unionen/Ingenjörer har därefter träffat ett likalydande avtal. 21 Introduktionslön ingår inte i avtal med följande arbetsgivarorganisationer: Skogs- industrierna, SLA, TMF, KFS, Svensk Scenkonst, SHR, Vårdföretagarna och Flygarbets- givarna. Överenskommelse för praktikanter på jordbrukets område 2007 kom SLA och överens om löne- och anställnings- villkor för praktikanter. Överenskommelsen förutsätter särskild inkoppling mellan de lokala parterna. Målsättningen med praktiken är en så allsidig praktik som möjligt inom ramen för företagets produktionsinriktning. Praktiken ska leda till en möjlighet att klara av grönt kort nivå 1 inom område mjölk, gris eller växtodling. En praktikant kan anställas , som regel minst 8 måna- der och max 12 månader. är särskild prö- votid. En handledare ska hjälpa och instruera praktikanten på ett sådant sätt att praktikanten uppnår sådan yrkeskunskap att upp- satta mål uppnås. Praktikanttiden ger inte någon rätt att tillgodo- räkna sig anställningstiden i samband med turordning och före- trädesrätt. Medieföretagen () och SJF Som bilaga till Journalistavtalen finns avtal för studiepraktikanter. Avsikten med studiepraktik är att journalistutbildningen på hög- skolenivå samt folkhögskolor med utbyggd och erkänd journalist- utbildning ska kunna få sitt behov av praktikantplatser tillgodosett. Praktiktjänst innebär att praktikanten utför journalistiskt arbete på en redaktion i sådan omfattning att förutsättningarna är uppfyllda för att det ska vara fråga om en anställning. Förutom dessa kollektivavtal om anställningar med utbildnings- innehåll finns de mer traditionella utbildnings- eller yrkesutbild- ningsavtalen. Yrkesutbildningsavtalen är mest utbredda i branscher som har tradition av lärlingar. I huvudsak avser avtalen anställning för färdigutbildning i yrket efter genomgången gymnasieskola men innehåller också lärlingsutbildning för den som inte har gymnasie- kompetens. En del avtal har relativt detaljerade regler som omfattar i princip all form av utbildning på en arbetsplats, andra har mer begränsade regler. Det finns yrkesutbildningsavtal i anslutning till följande yrkes- program på gymnasiet: Bygg- och anläggningsprogrammet (inklusive plåtslageri och måleri). El- och energiprogrammet. Fordons- och transportprogrammet. De yrkesprogram i gymnasieskolan som inte kompletteras av ett avtal om färdigutbildning är Restaurang – och livsmedels- programmet, Barn- och fritidsprogrammet, Handels- och admi- nistrationsprogrammet, Hotell- och turismprogrammet och Vård- och omsorgsprogrammet. På stora delar av arbetsmarknaden har partsgemensamma yrkes- nämnder bildats.22 Dessa nämnder har som huvudsaklig uppgift att på olika sätt främja yrkesutbildningen i branschen och att övervaka yrkesutbildningarna i skolor och på arbetsplatser. I de avtal som har regler kring anställd lärling kan också regler finnas om gesäll- prov23 eller yrkesprov som utmynnar i gesällbrev eller yrkesbevis.24 22Byggnadsindustrins yrkesnämnd (BYN), (), Elbran- schens (), (), , , (), (), (), för kommuner, landsting och regioner (KYN-KLR), Kylbranschens utbild- ningsnämnd (KUN), (), , (), , (), Plåt och (), (), (), (), Svetsmekaniska industrins yrkesnämnd (SVEMYN), (), , , Sågverkens och träindustrins yrkesnämnd, , Transportfackens yrkes- och arbetsmiljönämnd (TYA), för Hotell- och restaurang (UHR), Verkstads- industriernas yrkesnämnd, (VVS-YN), () samt (). i avtal mellan Målaremästarna och . i avtal mellan och . Yrkesutbildningen ska avslutas med ett av lärlingsnämnden fastlagt yrkesprov, avtal mellan Byggindustrier och , och , provet fastställs av BYN resp. PVYN. Godkänt prov utmynnar i yrkesbevis. Finns även reglerat i . Inom byggsektorns avtalsområden finns flera yrkesutbildningsavtal och yrkesnämnder.25 Bygg (3 500–5 000 lärlingar/år) Mellan Byggindustrier, Maskinentreprenörerna, Bygg- nads och gäller . Med lärling avses enligt avtalet gymnasielärling, vuxenlärling och traditionell lärling i enlighet med Byggnadsindustrins yrkesnämnds, BYN, anvisningar. Lärling ska vara tillsvidareanställd. Lärlingsanställning kan i vissa speciella fall ske om det gynnar arbetssökande lärlings möjligheter att genomföra kvarvarande utbildning under förut- sättning att parterna i tillstyrker visstidsanställningen. Efter slutförd utbildning kan lärling beredas fortsatt anställning utan att arbetsgivaren därigenom åsidosätter reglerna i Avtal om anställningsskydd. Om arbetsgivare bedömer att lärlingar på grund av arbetsbrist inte kan beredas fortsatt anställning under utbild- ningstiden, fastställs turordningen för berörda lärlingar efter sam- råd med . Vid fortsatt anställning, efter slutförd utbild- ning, gäller reglerna i Avtal om anställningsskydd, varvid all anställ- ningstid hos arbetsgivaren får tillgodoräknas. När en lärling anställs och utbildningen startar ska lärlingsansvarig i företag och lärling tillsammans lägga upp en utbildningsplan utifrån av BYN fast- ställda utbildningsmål för valt yrke och därefter genomföra regel- bundna avstämningar. För lärlingar i yrken med yrkesbevis baseras detta enbart som lärling. Yrkesbevis utfärdas av till den som genomgått och godkänts i ungdoms- eller vuxenutbildning enligt detta avtal samt avlagt av BYN fastställt yrkesteoretiskt prov. Glasmästeribranschen (50–60 lärlingar/år) och gäller glasmästeri- avtalet som inkluderar ett yrkesutbildningsavtal. Avtalet reglerar följande yrkesutbildningsformer: färdigutbildning i företag efter förberedande gymnasial utbildning i yrket, utbildning i företag utan 25 , och , Glas- mästeribranschens samt . förberedande gymnasial utbildning i yrket (traditionell lärling) och färdigutbildning i företag efter förberedande yrkesutbildning av annan utbildningsgivare. Lärling anställs enligt huvudregeln tills- vidare, anställning kan ske om det gynnar arbetssökande lärlings möjligheter att genomföra kvarvarande utbildning. Efter fullföljd utbildning övergår anställningen i en tillsvidareanställning enligt glasmästeriavtalet. En lärling ska i samband med anställ- ningens ingående informeras om den yrkesutbildning som bran- schen tillhandahåller. Arbetsgivaren ska tillsammans med lärlingen och handledaren upprätta en utbildningsplan och kartlägga förutsättningarna för utbildningens genomförande. Utbildningen ska bedrivas enligt Råd och Anvisningar till . Lärlingen har en utbildningsbok där utbildningsmoment och utbild- ningstimmar regelbundet förs in. Arbetsgivaren har det över- gripande ansvaret för lärlingsutbildningen. För lärlingens yrkes- mässiga handledning utses en handledare. Lärling som utfört god- känt yrkesprov erhåller en gratifikation om att utbe- talas av arbetsgivaren som lön. och har träffat kollektivavtal för måleriyrket26. Parterna har också träffat utbild- ningsavtal. Elev som genomgått gymnasieskolans byggprogram, inriktning måleri, kan efter godkänd, avslutad gymnasieutbildning söka lär- lingsanställning för färdigutbildning i måleriföretag. Individuell utbildning är en utbildningsväg för den som inte genomgått gym- nasieskolans byggprogram, inriktning måleri, men genomgått annan godkänd gymnasieutbildning. Arbetsgivare ska ansöka till , , för att anställa lärling som saknar gymnasieutbildning. MYN ska inte utan synnerliga skäl avslå sådan ansökan. I samband med individuell utbildning ska lär- lingens tidigare kunskaper och kompetens valideras. Valideringen utförs enligt MYN:s anvisningar. En lärlingsanställning är en tills- vidareanställning, som kan inledas som en provanställning enligt samma regler som gäller för målare (3 månader). Utbildningstiden är lägst och högst . 26 Kollektivavtal för måleriyrket –mellan och . det övergripande ansvaret för utbildningen varvid en allsidig och gedigen yrkesutbildning genomförs i enlighet med utbildningsplan. Utbildningsmoment och utbildningstimmar dokumenteras av lär- lingen och arbetsgivaren i enlighet med MYN:s anvisningar. Efter genomgången utbildning, , eller godkänt gesällprov, övergår lärlingsanställningen till en tillsvidareanställning inom ramen för kollektivavtal för måleriyrket. Lärlingar utgör egen turord- ningsenhet. Lärlings uppsägningstid följer av anställningsskydds- avtalet. Lärling kvalificerar sig för företrädesrätt till återanställning i enlighet med vad lag stadgar. Lärling har rättighet och skyldighet att utföra gesällprov. Utbildningspremie utgår till arbetsgivaren då lärlingen avlagt godkänt gesällprov. Premien utgör ett prisbas- belopp. Plåtslageri (cirka 300 lärlingar/år) Mellan och gäller kollek- tivavtal för byggnadsplåtslageri. Mellan parterna gäller utbildnings- avtal för .