sou · H0B328 · 2012-04-19 00:00:00 — Det visar till exempel en genomgång av bedömningar av arbetsskadeanmälningar ur jämställdhetsperspektiv som Inspek- tionen för socialförsäkringens genomfört.12 Genomgången visar att yttranden från försäkringsmedicinska rådgivare väger mycket tungt för utgången av ett ärende. De mest förekommande vetenskapliga referenserna i utlåtanden avser litteratursammanställningar där studier är genomförda i mansdominerade yrken. Trots lagändringar och nya bedömningsgrunder med målet att jämna ut könsskillnader består skillnaderna. 12 Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv, Inspektionen för socialförsäkringen, Rapport 2011:15. Arbetsförhållanden och tidigt utträde 11.6.3Samband mellan arbetsmiljöexponeringar och besvär och sjukdomar Förutsättningen för framgångsrika insatser för att förebygga arbetsmiljöskador är goda kunskaper om vilka brister i arbetsmiljön som riskerar att leda till skador eller sjukdomar. Som framhållits tidigare finns det omfattande kunskaper om sambanden mellan olika fysiska brister i arbetsmiljön och skador respektive ohälsa. Däremot är det fortfarande brist på kunskap om sambanden mellan specifika psykosociala arbetsmiljöbrister och ohälsa. Kunskapsläget illustreras i en nyligen publicerad litteraturöver- sikt från (). SBU har genomfört en systematisk litteraturöversikt av arbetets be- tydelse för uppkomst av besvär och sjukdomar i nacken och övre . Arbetsrelaterade besvär från , särskilt de som gäller nacke, rygg och axlar, är vanliga i de industri- aliserade länderna. Omkring hälften av alla anmälda arbetsskador i rör sjukdomar i muskler och leder. SBU har samlat in och gått igenom forskningsrapporter om hur fysisk respektive psykosocial exponering påverkar problem i nacke, axlar, armar, händer osv. Resultaten bedöms efter studiernas kvalitet och evidensstyrka, dvs. hur starkt det sammanlagda vetenskapliga underlaget är. I den nya rapporten har SBU från drygt 22 000 rapporter identifierat ett sjuttiotal främst kohortstudier och kunskapsöversikter som bedömningarna grundas på. I kohort- studier följer man förenklat personer över tiden och jämför sjukdomshändelser bland de som exponeras för arbetsmiljörisker med andra som inte exponeras. Enligt SBU finns det begränsat, men dock, vetenskapligt stöd för att arbete med böjd, vriden bål, kraftkrävande arbete (lyfta, bära skjuta, dra), kombinationen av höga krav och låg kontroll eller en- bart höga krav i arbetet, låg kontroll eller lågt beslutsutrymme leder till risk för besvär och sjukdomar i nacke och/eller axlar.13 Både fysiska och psykosociala arbetsmiljöfaktorer kan alltså leda till fysiska besvär och sjukdomar. Begränsat vetenskapligt stöd defini- eras av SBU som att det bygger på studier med hög eller medelhög kvalitet med försvagande faktorer vid en samlad bedömning. 13 Arbetets betydelse för uppkomst av besvär och sjukdomar. Nacken och övre rörelse- apparaten. En systematisk litteraturöversikt. Arbetsförhållanden och tidigt utträde Det finns också vetenskapligt bevis för att kraftkrävande arbete och långvarigt arbete med datormus innebär risk för besvär och sjukdomar i axlar, och att kraftkrävande arbete innebär risk för besvär och sjukdom i armbågar och underarmar. Detsamma gäller biomekanisk belastning, dvs. kombinationen av repetitiva hand- rörelser och kraft, innebär risk för besvär och sjukdomar i hand- leder och händer. Dock visar den systematiska litteraturöversikt som SBU tagit fram att det finns otillräckligt vetenskapligt under- lag för att dra slutsatsen att arbete med armarna över axelhöjd samt vid repetitivt arbete innebär risk för besvär och sjukdomar i nacken. Detsamma gäller att repetitivt arbete och kraftkrävande arbete leder till risk för karpaltunnelsyndrom. Det gäller också samband mellan en mängd olika fysiska såväl som psykosociala exponeringar. 11.7Utträdet från arbetsmarknaden via sjukför- säkringen I kapitel 18 visas att det finns en rad olika vägar att lämna arbets- livet före . har det varit mycket vanligt att äldre arbetstagare slutat att arbeta tidigt på grund av nedsatt arbets- förmåga. beviljades cirka 70 000 personer förtidspension. startade cirka 440 000 sjukfall som blev längre än . En stor del av dessa var personer som var . Utträdet från arbetslivet via sjukförsäkringen och förtids- pensionen har minskat kraftigt sedan 2002.14 startade 250 000 sjukfall och längre. En jämförelse av sjukfall som inträffade fjärde kvartalet 2005 respektive 2009 och blev minst visar att är det hälften så många kvar bland fallen som startade . Antalet nybeviljade förtidspensioner har minskat till cirka 10 000 personer. Statistiken tyder på att nedgången gäller alla åldersgrupper. Det är således betydligt färre äldre som lämnar arbetslivet genom långtidssjukskrivning och förtidspension. På grund av det höga inflödet till sjukförsäkringen och förtids- pensionen är det dock fortfarande många äldre 14 Ds 2011:18 Översyn av sjukförsäkringen – förslag till förbättringar. Arbetsförhållanden och tidigt utträde som inte arbetar fram till ålderspensionen. analyser visar att mellan av 55-åringarna hade sin huvudsakliga försörjning från sjukförsäkringen 2009. Andelen ökar sedan fram till då den utgör . Åldern utgör en bortre åldersgräns i sjukersättningen (mer om ålders- gränser i sjukförsäkringen, se kapitel 17). Källa: , , 2009. En viktig fråga är givetvis om det minskade inflödet till sjuk- försäkringen och förtidspensionen kommer att bestå på den låga nivån. Det finns ännu inga utvärderingar som visar i vilken om- fattning nya regler i försäkringarna och satsningarna på tidiga åtgärder för sjukskrivna ökar återgången till arbete. Försäkrings- kassans prognoser pekar dock på bedömningen att ett lågt inflöde ska bestå. Arbetsförhållanden och tidigt utträde 11.8Arbetsmiljö, ohälsa och förtidspension Arbetsmiljöbrister kan leda till dödsfall, olyckor, arbetsskador, arbetssjukdomar och förtidspensioneringar. En central fråga i väl- färdspolitiken har därför varit att minska riskerna att arbetet leder till ohälsa och därmed nedsatt arbetsförmåga. Sjukfrånvaro och tidigt utträde från arbetsmarknaden samman- hänger med en persons hela livssituation, där sambandet mellan kraven i familjelivet och i arbetslivet utgör en central del, särskilt för kvinnor. Industrialiseringen medförde en dramatisk ökning av antalet olycksfall i arbetet. Det är också i allmänhet ganska enkelt att hänföra orsaken bakom dödsolyckor i arbetet till just arbets- förhållanden. Under stor del av byggdes arbetarskyddet ut för att minska allvarliga olyckor och dödsfall. arbetar- skyddslag reglerade det fysiska arbetarskyddet. En chefsmyndighet för yrkesinspektörerna inrättades, arbetstidsreglering för kvinnor och minderåriga ansågs angeläget. En uttrycklig bestämmelse om inrättandet av arbetarombud, numera benämnda skyddsombud, infördes. I takt med industrisamhällets utveckling utvidgades arbetar- skyddet från att främst handla om dödsfall och invalidiserande olyckor till att fokusera på kemisk och fysisk belastning och även till psykosocial och organisatorisk belastning samt faktorer som rör inflytande och medbestämmande. har inte frågorna om skyddsteknik övergivits, utan det handlar om en utvidgning till att arbetsmiljöarbetet omfattar detta tillsammans med arbetsmiljön i sin helhet och miljöns koppling till de anställdas välfärd. Det finns olika statistikkällor med fokus på arbetsskador och olyckor. Statistiken sammanställs av bland annat Arbetsmiljö- verket, och Försäkring. Samtliga har olika begränsningar. T.ex. innehåller ingen av de statistiska källorna det faktiska antalet arbetsskador. Det finns källor som anger anmälda arbetsskador och inte faktiska, det vill säga en del av de anmälda skadorna bedöms senare ha uppkommit av annan orsak. Infor- mation från undersökningen om Arbetsorsakade besvär indikerar Arbetsförhållanden och tidigt utträde att det föreligger en underanmälning till av arbetssjukdomar.15 statistik visar att antalet beviljade ansök- ningar om ersättning från arbetsskadeförsäkringen minskar. 2009– 2010 beviljades färre än 2 000 fall av livränta på grund av arbets- sjukdom.16 Vid utgången av 2011 hade drygt 38 000 personer egen livränta från arbetsskadeförsäkringen. Det är dock möjligt att arbeta med livränta. Arbetsskadeförsäkringen utgör ingen bred väg ut från arbetslivet, relativt sett. Vare sig , eller För- säkrings statistik kan var och en betraktas som tillräcklig för att analysera utvecklingen av arbetsmiljöbrister och effekterna på tidigt utträde från arbetslivet. Anmälningsbenägenheten varierar mellan yrken, sektorer och över tiden. Regeländringar är antagligen viktigare förklaringar till förändringar av andelen arbetsskador per förvärvsarbetande än faktiska förändringar i arbetsmiljön. Dödsolyckor, olycksfall, arbetsskador är centrala i arbetsmiljö- arbetet. Däremot utgör dessa fall en mindre andel av dem som inte är kvar i arbetslivet fram till traditionell pensionsålder på grund av nedsatt arbetsförmåga. Sedan invalidpensionen infördes genom pensionsreformen 1914 har reglerna ändrats ofta, vilket starkt har påverkat de äldres utträde tidigt från arbetslivet. Invalidpension var en relativt strikt in- komstbortfallsförsäkring vid invaliditet. Införandet av förtids- pension innebar en utvidgning till att ge möjlighet att lämna arbets- marknaden för den som med stigande ålder inte längre klarade av arbetslivets krav. var äldre långtidsarbetslösa berättigade till förtidspension på arbetsmarknadsmässiga grunder efter att ha utförsäkrats från arbetslöshetskassan. gällde detta , . bedömdes dessutom för denna åldersgrupp rätt till förtidspension mildare om det fanns medicinska skäl som gjorde att personen inte längre orkade arbeta. Äldre personer hade inga 15 En alternativ arbetsskadeförsäkring. Underlagsrapport till den parlamentariska socialför- säkringsutredningen, 2012. 16 Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv. Livränta till följd av sjukdom. Inspek- tionen för socialförsäkringen, rapport 2011:15. Arbetsförhållanden och tidigt utträde krav att genomgå rehabiliteringsprogram eller omskolningskurser. Hälsoproblem orsakade av normalt åldrande berättigade också till förtidspension. blev det möjligt att få förtidspension oavsett orsaken till nedsättningen av arbetsförmågan, dvs. en ned- sättning av t.ex. drogmissbruk eller alkoholism kunde ge rätt till förtidspension. Reformen till sjukersättning, istället för förtidspension, indikerar en återgång mot en ohälsoförsäkring och frånvaron av ordet pension pekar mot att det inte är tänkt att utgöra en livslång ersättning. är det endast medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan som kan ge rätt till förtidspension. 11.8.3Utvecklingen av förtidspensionering av äldre över tiden Omfattningen av utträdet från arbetslivet bland äldre genom förtidspension har varierat kraftigt över tiden. hade av dem förtidspension och 1990 hade andelen ökat till . 17 Andelen har sjunkit, till för män och för kvinnor. Minskningen har alltså varit större för män än för kvinnor. För män i åldersgruppen 55–ökade andelen med förtids- pension från till och minskade sedan till . För kvinnor i åldersgruppen 55–har andelen ökat från till 2009. var andelen närmare 25 pro- cent. För den yngsta åldersgruppen, de mellan 45 och 54, har andelen med förtidspension ökat från för både män och kvinnor till för män och för kvinnor. 17 , , , 2010. Arbetsförhållanden och tidigt utträde Källa: , , 2010. De särskilda äldrereglerna och möjligheten att bevilja förtids- pension av arbetsmarknadsskäl förklarar en stor del av ökningen av andelen med förtidspension i den äldsta åldersgruppen. Som en följd av reglernas avskaffande minskade andelen med förtidspension, främst för män. När äldrereglerna och arbetsmarknadsskälens avskaffades minskade också nybeviljningen av förtidspension i den berörda Arbetsförhållanden och tidigt utträde åldersgruppen, 60–64, men också i åldersgruppen 55–59.18 Det är också tydligt att nybeviljning av förtidspension var mycket hög bland främst män mellan 60–fram till . En bidragande orsak till variationerna i förtidspensionering och mellan individer är arbetslöshet. Detta även sedan förtidspension av arbetsmarknadsskäl upphörde.19 Från strax och framåt ökade nybeviljningen av förtidspension i de äldre grupperna trots att förtidspensionen endast kan beviljas på medicinsk grund. På grund av skärpta regler har antalet nybeviljade förtidspensioner har minskat betydligt . 19Wadensjö E., ., Arbetslinjen för äldre i praktiken. En studie för revisorer, , 2000. Arbetsförhållanden och tidigt utträde Källa: , , 2010. Arbetsförhållanden och tidigt utträde 11.8.4Sambanden mellan ohälsa och förtidspensionering Det finns flera studier som med individdata visar att ohälsa ökar risken att lämna arbetslivet genom förtidspension.20 Även detta samband är vedertaget är det inte lika klart att förändringarna i förtidspensionens omfattning sammanhänger med befolkningens hälsa. Mortalitet som mått på folkhälsa visar generellt sett inga samband med prevalensen av förtidspension.21 För några grupper finns vissa samband. I gruppen 45–sammanföll ökningen av andelen som har förtidspension åtminstone mellan början 1990- talet och 2005 med ökad mortalitet, och särskilt gäller detta för kvinnor. Män i gruppen 60–visade den största minskningen av mortalitet och den mest entydiga förbättringen i självupplevd hälsa , och detta sammanföll med en stor minskning av andelen som hade förtidspension . Folkhälsan har förbättrats med avseende på cirkulationssjuk- domar (inkl. hjärt- och kärlsjukdomar) och tillflödet till förtids- pension på grund av cirkulationssjukdomar har långsiktigt gått ned. Muskuloskeletala sjukdomar är en annan vanlig diagnos bland för- tidspensionärer. Förekomsten av diagnosen i ULF-undersök- ningarna och antalet beviljade förtidspensioner var eller minskande och ökade sedan kraftigt . Detta följdes av en kraftig nedgång i nybeviljade förtidspensioner med den diagnosen vilket dock inte motsvarades av en liknande nedgång av diagnosen i ULF-undersökningarna. Färre med muskuloskeletala sjukdomar skulle alltså ha blivit beviljade förtidspension trots att lika många i befolkningen hade sjukdomarna som . ökar nybevilj- ningen av muskuloskeletala sjukdomar något. En tredje stor diagnos- grupp bland förtidspensionärer är psykiska besvär. För samtliga åldersgrupper i undersökningen ökar antalet nybeviljade förtids- pensioner på grund av psykiska besvär markant. För kvinnor fyr- dubblas andelen beviljade förtidspensioner till följd av psykiska besvär på bara . 20ULF-, LNU-rapporter. Arbetsförhållanden och tidigt utträde 11.8.5Relativa risker för förtidspensionering och sjukskrivning i olika yrken För att kunna överväga insatser för att minska äldres tidiga utträde från arbetslivet behöver man kunskaper om i vilka yrken och sektorer av arbetsmarknaden, där det finns många anställda, som riskerna för förtidspensionering är särskilt hög. Olika yrken inne- bär olika stora hälsorisker och sliter olika mycket på kroppen, och själen, över tiden sett. Förtidspensionering föregås också ofta, men inte alltid, av en lång sjukskrivningsperiod. Långtidssjukskrivning och förtidspension är således indikatorer på att människor inte längre klarar av sitt arbete och därför lämnar det . En analys av nybeviljade förtidspensioner och yrke har inte genomförts sedan kartläggningsgrupp undersökte förhållandena . Källa: och , Analysen visade att yrken med störst relativ risk för förtidspension 1988 återfanns inom industrin. Gruvbrytare/bergsprängare, hytt- och metallugnsarbetare och städare var de yrken som för män innebar störst risk för förtidspensionering. För kvinnor var de främsta riskyrkena traditionella mansyrken, som kran- och travers- förare, gummivaruarbetare och svetsare. Höög och stu- derade också antalsmässigt största yrkesgrupperna bland förtids- Arbetsförhållanden och tidigt utträde pensionärer och det gav en något annan bild. Till att börja med skilde sig spridningen åt mellan män och kvinnor. Bland männen fanns en större spridning mellan olika yrken medan kvinnor var samlade inom färre yrkesgrupper. Yrken som städare, socialt arbete, varuförsäljning och hälso- och sjukvårdsarbete bidrog med relativt sett många kvinnliga förtidspensionärer. Verkstadsarbete var en vanlig yrkeskategori bland manliga förtidspensionärer. Källa: och . Arbetsförhållanden och tidigt utträde Källa: och Höög Den starkaste riskfaktorn för förtidspension var ålder, den näst var födelseland, särskilt utanför födda personer löpte förhöjd risk. Yrke utgjorde den tredje viktigaste riskfaktorn, de som 1980– 1985 var etablerade på arbetsmarknaden i okvalificerade arbetar- yrken löpte dubbelt så stor risk att beviljas förtidspension jämfört med jämförelsegruppen som huvudsakligen utgjordes av tjänste- män. Förhöjd risk led också facklärda arbetare och lägre tjänste- män. Påfrestning i yrket visade också tydliga samband med förtidspension, liksom att ha låg inkomst eller deltidssyssel- sättning. Deltidssysselsättning hade dock ett starkare samband med förtidspension för män än för kvinnor. Frånskilda och personer boende i områden med ansträngt arbetsmarknadsläge löpte också högre risk. För kvinnor var det en riskfaktor om de hade ett arbete som var antalsmässigt minskande, det vill säga det krympte i andel på arbetsmarknaden. Risken var högre för kvinnor än för män. publicerade och en jäm- förelse mellan de som förtidspensionerades , 1993 och 1998. De fann att betydande förändringar skett . Andelen kvinnor hade ökat trendmässigt, medel- Arbetsförhållanden och tidigt utträde åldern hade sjunkit, andelen som före beslutet levt som ogifta och/eller frånskilda ökat. Andelen med psykiska diagnoser hade ökat medan diagnoser som beskriver belastningsbesvär (muskler och skelett) hade minskat. De partiella ersättningarna hade också ökat andelsmässigt. Utbildningsnivån bland de som nybeviljades förtidspension var högre än under början av den studerade perioden. Andelen från tjänstemannayrken ökade. I växande utsträckning förtidspensionerades också personer med olika typer av handikapp och en komplicerad social situation oavsett klass- och yrkesmässig bakgrund. Ett annat sätt att mäta den yrkesrelaterade risken att bli förtids- pensionerad och att dö är att studera antalet år i medeltal som personer i yrket förlorar genom dödsfall eller ohälsa. I en stu- die av och gjordes en sådan analys. En fördel med att beräkna arbetslivslängd är att det visar ojämlikheten mellan olika yrken delvis oberoende av förändringar i socialförsäkringarna. Beroende på programmens utformning kan en och samma person som har samma besvär blivit beviljad sjukpenning eller förtidspension. Arbetslivslängden för ett yrke beräknas genom att om en person arbetar i samma yrke från fyllda , hur av tiden fram till 65 (i denna studie) kan man väntas vara kvar i arbetslivet utan att förtidspensioneras, bli långtidssjukskriven eller dö. Förlorade år beräknas som de antal år mellan fyllda och fyllda som kan väntas förloras på grund av risken för död, förtidspensionering eller långtidssjukskrivning. Arbetslivslängden för samtliga män var och för kvinnorna . Män förlorade således och kvinnor . De yrken som hade kortast arbetslivslängd var för män övriga servicearbeten, handpaketerare och andra fabriksarbetare och industrirobotopera- törer. Motsvarande för kvinnor övriga servicearbeten, handpakete- rare och andra fabriksarbetare och tidningsdistributörer, vaktmäs- tare m.fl. De yrken med längst arbetslivslängd var för män admi- nistratörer i offentlig förvaltning, barnmorskor och sjuksköterskor med särskild kompetens och jurister. För kvinnor var motsvarande yrken pedagoger med teoretisk specialistkompetens, gymnasielä- rare och administratörer i intresseorganisationer. Bland de 20 mest drabbade yrkena förekommer praktiskt taget enbart arbetaryrken, både för kvinnor och för män. Bland de 20 minst drabbade yrkena omfattar för både kvinnor och män enbart tjänstemannayrken. Studien inkluderar inte någon analys av risken i relation till hur många som finns i respektive yrkesgrupp. Arbetsförhållanden och tidigt utträde speglar såväl dödlighet som förtidspension och långtidssjukskriv- ning, både risker i arbetslivet och selektion av personer till olika yrken. 11.8.6Samband mellan arbetsmiljöbrister och förtids- pensionering Studier som visar sambanden mellan yrken och relativa risker att lämna arbetslivet tidigt genom förtidspension ger en viss väg- ledning för var insatser kan behövas. Ännu bättre vägledning kan man få om analyserna närmare kan visa sambanden mellan arbets- miljöbrister och förhöjda risker för tidigt utträde från arbetslivet. Sådana studier är dock ganska sällsynta, särskilt undersökningar som följer individer över tiden och kan bättre isolera effekterna av arbetsmiljöbrister från andra faktorer som t.ex. skillnader i grupp- ernas sammansättning och i livsstil. Det är väl känt och belagt i forskning att personer med god hälsa klarar svåra arbetsförhållanden bättre än andra, och därmed också stannar i sitt yrke medan personer med svagare hälsa byter krävande arbeten mot lättare uppgifter. Personer med t.ex. hälsoproblem eller missbruksproblem har svårt att få kvalificerade eller på andra sätt krävande arbeten vilket I sin studie av nybeviljade förtidspensioner 1988 analyserade och också den klassmässiga skiktningen genom att beräkna risk efter socioekonomisk indelning och fann att okvalificerade arbeten innebar störst överrisk för såväl kvinnor som män. Ju högre upp i yrkeshierarkin man kom desto lägre blev risken att förtidspensioneras. och gjorde också en analys av i vilken utsträckning skillnader i arbetsmiljömässiga krav påverkade risken att förtidspensioneras. Yrkena delades in i grupper efter grad av påfrestning mätt som andelen anställda som i ULF-undersökningarna upplevde fysisk och psykosocial an- strängning i sitt arbete. Forskarna fann ett tydligt samband mellan yrken med hög arbetsmiljömässig belastning och risk att förtids- pensioneras. och Höögs analys visade att sannolikheten att förtidspensioneras främst betingades av ålder, och den ålders- relaterade risken kulminerade vid 62–vilket forskarna tolkade som att de som kvarstod i arbete hade ett av olika skäl något starkare fotfäste på arbetsmarknaden. Arbetsförhållanden och tidigt utträde och har också i en studie av byggnadsindustrin påvisat att olika yrken inom industrin är förknippade med olika stora risker för senare förtidspension och att olikheterna i risker kan hänföras till fysiska, ergonomiska och psykosociala arbetsmiljöfaktorer. Till exempel hade de som rapporterade de sämsta fysiska arbetsförhållandena betydligt högre risk att få förtidspension jämfört med dem som rapporterade att deras fysiska arbetsmiljö var god. Ännu större skillnader rådde mellan dem som rapporterade sämst ergonomiska förhållanden jämfört med dem som rapporterade att arbetsförhållandena ur ergonomisk synvinkel var goda. Rapporterade höga krav i arbetet ökade också risken att få förtidspension. I en bilaga till utredningen för ökad hälsa i arbetslivet gjordes en analys av samband mellan arbetsmiljöfaktorer och förtidspensionering. De som deltog i SCB:s Arbetsmiljöundersökning 1995 följdes upp för att undersöka hur många och vilka som fått för- tidspension. Andelen av de som uppgivit att de utsatts för be- lastande arbetsmiljöfaktorer var större bland kvinnor än bland män och andelen steg tydligt med ålder för båda könen. Andelen med sjukersättning minskade hos män med stigande utbildningsnivå. Detta var inte lika tydligt för kvinnor. Kvinnor med eftergymnasial utbildning hade i betydligt större utsträckning förtidspension jäm- fört med män med samma utbildningsnivå. Den ergonomiska arbetsmiljön gav utslag i större andel som senare fick förtids- pension, liksom olika grader av repetitiva arbetsmoment och ont i kroppen vid arbetsdagens slut.