sou · H0B353 · 2012-08-24 00:00:00 — IWG anser att Statliga Investeringsfonder (SWF) har en positiv och betydelsefull roll för de internationella kapital- marknaderna. Därför är det viktigt att säkerställa och kommunicera deras funktionssätt till mottagarländer och internationella finansi- ella marknader. presenterade IWG sina 24 frivilliga prin- ciper (Generally Accepted Principles and Practices (GAPP), som syftar till framförallt tydliga principer för öppenhet, styning, poli- tisk påverkan och finansiell rapportering. Principerna underbyggs av följande vägledande mål för SWF: Förändrade marknadsförutsättningar för en Att bidra till att upprätthålla ett stabilt globalt finansiellt system och fritt flöde av kapital och investeringar, Att uppfylla alla tillämpliga regler och krav på offentlighet i de länder där de investerar; Att investera på grund av ekonomiska och finansiella risk och avkastning i samband överväganden, och Att ha på plats en öppen och sund förvaltning struktur som ger tillräckliga operativa kontroll, riskhantering och ansvar. fick dåvarande ordföranden i , i uppdrag att undersöka hur styrning och beslutsprocesser inom den institutionella pensionsförvalt- ningssektorn i fungerade. publicerade sin rapport . I sin sammanfattning konstaterar : Vi har ofta helt orealistiska krav på styrelsemedlemmar i pensions- fonder. Våra juridiska strukturer sätter dem i centrum. De ombeds att ta avgörande strategiska investeringsbeslut - men många saknar anting- en resurser eller kompetens. De är ofta beroende av in-house personal och har dålig ekonomisk ersättning; Som ett resultat placerar vi en tung börda på de rådgivare som ger råd om förvaltningen. Denna grupp av leverantörer, främst för- säkringstekniska företag, dominerar denna lilla marknad. Resultatet, är en snävt grupp av expertis med litet utrymme för specialisering. Dessa rådgivningsföretags prestation bedöms eller mäts sällan. En särskild konsekvens av den nuvarande strukturen är att tillgångs- fördelning är ett viktigt område som har dåligt med resurser. Detta är särskilt olyckligt med tanke på vikten av akademiska belägg för att dessa beslut är kritiskt för det slutliga resultatet. Utredningen slås av oklarhet om mål och uppdrag på ett antal nivåer. Fondförvaltare har mål som sammanvägt verkar ha lite sammanhängande samband med det slutliga målet för pensionsfonden, nämligen att upp- fylla sina pensionsåtaganden. Många mål sätts som ger förvaltare onödiga och konstgjorda incitament. Så kallade "peer-grupp" rikt- märken, som direkt uppmuntrar att kopiera andra fonder är ett fortsatt stor gemensamt problem. Riskkontrollen för aktiva förvaltare är i allt högre grad inriktade på metoder som inte ger dem något annat val än att hålla fast nära börsindex, vilket gör meningsfulla aktiv förvaltning nästan omöjligt Det finns vanligtvis extremt vaga angivelser om tidshorisonter för mål, utvärdering och uppföljning. Detta är tydliga – och helt onödiga - Förändrade marknadsförutsättningar för en orsaker till kortsiktighet i kapitalförvaltningens ansatser och imple- mentering av investeringsbeslut. rapport ledde till en omfattande debatt i och övriga världen om hur pensionsfonder ska styras och organiseras. Rapporten presenterar ett antal principer – Myners Principles: Beslut bör fattas endast av personer eller organisationer med rätt kompetens, information och resurser som behövs för att ta dem på ett effektivt sätt. Styrelser ska fatta beslut om övergripande investeringsmål för fonden i fråga som är direkt kopplat till fondens uppdrag och åtagande och inte någon annan målsättning, såsom prestationen för andra pensionsfonder. Uppmärksamheten åt strategiska allokeringsbeslut bör fullt ut återspeglas i bidraget kan få för slutresultatet. Styrelserna bör överväga ett komplett utbud av investeringsmöj- ligheter inom alla större tillgångsslag, inklusive private equity och andra alternativa investeringsklasser. Fonden bör vara beredd att betala tillräckligt avgifter för relevant och professionell rådgivning. Styrelserna bör ge kapitalförvaltare ett uttryckligt skriftlig mandat, med en överenskommelse dem emellan om frågor som investeringens mål och en tydlig tidshorisont för mätning och utvärdering. I samråd med sin kapitalförvaltare, bör man överväga om valda benchmarkindex är lämpliga. När de tror att aktiv förvaltning har potential att uppnå högre avkastning, bör både målen och riskkontroll återspegla detta, så att dessa ger tillräckligt med frihet för förvaltningen att vara verkligt aktiv. Kapitalförvaltaren ska mäta prestationen för fonden och effek- tiviteten i sitt eget beslutsfattande, för att bedöma resultaten av att beslutsfattande delegeras till rådgivare och externa förvaltare. Buffertkapitalets ställning och dess förvaltning kan jämföras med pensionskapital som de ömsesidiga livbolagen förvaltar. Det är inte till alla delar en perfekt parallell, då ömsesidiga livbolag har en helt Förändrade marknadsförutsättningar för en annan relation till de individuella spararna än AP-fonderna. ömsesidiga livbolagen bolag ägs av sina sparare och det är pensions- spararna som är förmånstagare. Det finns ingen annan ägare. Styrmodellen för dessa har utvecklats olika på sätt beroende på historik, sammanslagningar och regeländringar. De strukturer för styrning som skapats ska ses i ljuset av att liv- bolags verksamhet regleras genom Försäkringsavtalslagen (2005:104) och Försäkringsrörelselagen (2010:2043), som bland annat genomför tjänstepensionsdirektivet och andra EU-rättsakter. Livbolagen står vidare under tillsyn av . Regel- verket ger dock inte några specifika ramar för hur investerings- verksamheten ska organiseras. I huvudsak så har flera av de ömsesidiga livbolagen skapat en styrmodell som baseras på ett tvådelat system som skiljer på ansvaret för övergripande princip- och målformuleringar samt den exekutiva styrelsenivån. Roller mellan dessa två nivåer är olika. Även om man kan hävda att relationen mellan den enskilde pensions- spararen och ett livbolag är starkare, då denne har en mer definierad individuell rätt till viss garanterad pensionsutbetalning, pensions- kapital eller pensionsförmån, har flertalet större svenska ömsesidiga livbolag valt att skapa och konstruera en styrningsmodell som möj- liggör att spararkollektivet, som tillika är slutlig ägare till kapitalet, får ett mer adekvat inflytande och möjlighet att få sina intressen tillgodosedda. Gamla Livförsäkringsaktiebolaget är ett traditionellt livförsäkringsbolag, som drivs enligt ömsesidiga principer. Det är Trygg-Stiftelsen aom har till uppgift att bevaka försäkrings- tagarnas intressen. nominerar två av fem styr- elseledamöter i Gamla Livförsäkringsaktiebolaget och majori- teten av ledamöterna i dess finansdelegation som arbetar med kapitalförvaltningsfrågor. har rätten att utse majori- teten av ledamöterna och ordföranden i Finansdelegationen. Förändrade marknadsförutsättningar för en Finansdelegationen, där försäkringstagarna via Trygg-Stiftelsen alltså är i majoritet, ansvarar för beslut som rör bolagets kapital- förvaltning. Exempel på beslutsområden är placeringsportföljens risknivå, det vill säga fördelningen mellan aktier, räntebärande värdepapper, fastigheter och andra tillgångar, samt upphandling av kapitalförvaltningsavtalet. är en ömsesidigt ägd koncern. ska se till att det finns en tillfredsställande kontroll över bokföringen och kapitalförvaltningen. Styrelsen följer löpande Livs verksamhet och ekonomiska resultat samt hur förvaltningen och försäljningen utvecklas. Styrelsen består för när- varande av åtta ledamöter. För gäller en särskild regel i försäkringsrörelselagen för jäv vid styrelsesammanträden. Regeln innebär att när avtal och tvister mellan och dess moder- bolag behandlas i styrelsen, får en styrelseledamot med koppling till moderbolaget inte delta. Vd i är adjungerad till styrelsens sammanträden. Styrelsens placeringsutskott beslutar om investeringar av väsentlig betydelse och förbereder styrelsebeslut i placeringsfrågor. Pla- ceringsutskottet följer dessutom utvecklingen och förvaltningen av Livs placeringstillgångar och granskar att förvaltningen sker enligt styrelsens placeringsinstruktion. Instruktionen anger hur ska -besluta om placeringar och förvaltning -mäta, begränsa och kontrollera riskerna inom placeringen -rapportera resultatet i förvaltningen Förändrade marknadsförutsättningar för en Liv är ett helägt dotterbolag till som i sin tur ägs av 23 kundägda länsförsäkringsbolag och 14 socken- och häradsbolag. 2003 bildades för att ge alla för- säkringstagare möjlighet att påverka och få insyn i vad som händer i Liv. Föreningen har 56 medlemmar och en styrel- se på fem personer. Föreningsstämma hålls en gång . arbetar oberoende från Liv med egen ekonomi. Föreningens uppgift är att ta tillvara försäkringstagarnas intressen, bland annat genom att påverka via de två ledamöter som föreningen väljer till . Genom ledamöterna kan föreningen bevaka att Livs verksamhet bedrivs efter bästa standard. Föreningen får också information om nya regelverk och utredningar som påverkar såväl livförsäkrings- branschen som dess försäkringstagare. Fokus för föreningen ligger alltid på att försäkringstagarna ska få bästa möjliga värdeutveckling på sitt sparande. Utdrag ur stadgarna: Föreningen har till ändamål att tillvarata försäkringstagarnas (nedan Försäkringstagare), i Liv Försäkringsaktiebolag (nedan Bolaget), långsiktiga intressen, samt att verka för att Bolagets verksamhet bedrivs efter bästa försäkringsstandard till främjande för alla försäkringstagare och ersättningsberättigade. För att säkerställa uppfyllandet av ändamålet, samt för att till- försäkra Föreningen insyn och inflytande i Bolagets verksamhet, har Föreningen som sin uppgift att utse två styrelseledamöter till . Föreningens ledamöter i ska väljas för en period . En styrelseledamot ska väljas. Föreningen ska från Bolaget, i angelägenhet av särskild betydelse för Bolaget, få särskild information härom samt på förfrågan från Bolaget kunna avge yttrande till Bolaget i sådan angelägenhet. För de kostnader för administration mm som uppkommer i sam- band med uppfyllandet av Föreningens ändamål, ska Föreningen ha rätt till skälig ersättning från Bolaget enligt särskilt avtal. Förändrade marknadsförutsättningar för en är ett tjänstepensionsföretag som. är förvaltare av tjänstepension . förvaltar för sina, ägare som är 1,9 miljoner privatkunder och 32 000 kundföretag. är ett ömsesidigt livförsäkringsbolag. Det innebär att man ägs av försäkringstagarna (företagen) och de för- säkrade (företagens anställda). högsta beslutande instans är överstyrelsen. Den har i allt väsentligt samma funktioner som bolagsstämman i ett aktiebolag. Överstyrelsens ledamöter och suppleanter utses av Unionen, Ledarna, samverkansrådet PTK. tillämpar, som ett led i styrningen av bolaget, såväl arbets- ordning för styrelsen som instruktion för VD, anpassade till kodens regler samt föreskrift (FFFS 2005:1)om styrning och kontroll av finansiella bolag. Arbetsordningen före- skriver bland annat: Antal styrelsesammanträden och när dessa ska hållas. Frågor som normalt ska ingå i styrelsens dagordning. Att styrelseledamöterna ska erhålla dagordning och skriftligt underlag för de frågor som ska behandlas på styrelsesamman- träden normalt före styrelsesammanträdet. Att revisorerna ska inbjudas att vid minst ett styrelsesamman- träde rapportera om revisionsarbetet utan närvaro av VD eller annan person från bolagsledningen, utöver styrelsens sekreterare. utvärderar fortlöpande VDs arbete. görs en formell utvärdering. Likaså utvärderas i normalfallet det egna arbetet inom styrelsen genom en systematisk och struk- turerad process. Resultatet av gjord styrelseutvärdering redovisas för överstyrelsens beredningsnämnd. Vid sidan av arbetet i styrel- sen bedrivs arbete i tre utskott (styrelsepresidiet – som även fun- gerar som ersättningsutskott – finansutskottet och revisionsut- Förändrade marknadsförutsättningar för en Uppdrag och övriga bestämmelser för dessa utskott finns reglerade i styrelsens arbetsordning. Utskotten protokollför sina möten och protokollen delges styrelsen. huvudsakliga uppgift är att fastställa närmare rikt- linjer för och följa upp den löpande placeringsverksamheten, att bereda de ärenden inom finansförvaltningen som ska behandlas av styrelsen samt att besluta i de placeringsärenden som inte ryms inom de ramar som styrelsen angivit för VD:s befogenhet. 4 Bakgrund och erfarenheter Sedan fondernas etablering har de utvärderats av regering och riksdag samt externa aktörer. Utvärderingarna har varit frekventa och omfattande. Syftet med detta kapitel är att kort sammanfatta ett urval av de senaste årens utvärderingar och rapporter för att ge en bakgrund till vissa av de frågeställningar som behandlas i detta betänkande. Regeringen ska enligt lag överlämna en sammanställning av AP-fondernas årsredovisningar och en utvärdering av fondernas förvaltning till . I regeringens skrivelse 2005/06:210 Redovisning av AP-fond- ernas verksamhet 2001–2005 presenterar regeringen en policy för styrning och utvärdering av fonderna. Policyn behandlar AP- fondernas uppdrag, styrelsernas roll, tillsättning av styrelser och regeringens utvärdering. Regeringen betonar vikten av att fonderna har en tydlig ansvarsfördelning mellan styrelsen och den operativa ledningen och det anges att utvärderingen ska bli mer inriktad på det långsiktiga resultatet. Regeringen uttalar bland annat att man ska bevaka fondernas förvaltningskostnader. I skrivelsen 2006/07:130 Redovisning av AP-fondernas verk- samhet 2002–2006 framgår att regeringen utvärderar fondernas operativa förvaltning i femårsperioder men att ska användas för styrelsernas strategiska placeringsbeslut, som också ska få större plats i utvärderingen. Fondernas strategiska beslut utvärderas från start, vilket bedömts vara för Första–Fjärde AP- fonderna och 1997 respektive 2003 för . Utöver utvärderingen av strategiska beslut och operativ förvaltning analyserar regeringen buffertfondernas bidrag i inkomstpensions- systemet baserat på en jämförelse av buffertfondernas avkastning med uppräkningen av skulderna i inkomstpensionssystemet (inkomstindex). Därtill ingår övriga förvaltningsfrågor inriktat mot frågor som påverkar förtroendet för AP-fonderna, med fokus på fondernas riktlinjer för miljö och etik och ersätt- ningsfrågor. I utvärderingen av AP-fondernas verksamhet (skr. 2007/08:130) tar regeringen upp att kostnaderna för att admini- strera ålderspensionen har ökat markant sedan systemet gjordes om och att därför ska inleda ett arbete för att precisera behovet av effektivisering och rationalisering av AP- fonderna inklusive översyn av placeringsreglerna. Översynen är tänkt att ligga till grund för diskussion i Pensionsgruppen som ska överväga om det, bland annat mot bakgrund av de ökade kost- naderna, finns skäl att se över nuvarande regler för AP-fonderna. Under detta år analyserade regeringen särskilt Sjätte innehav i onoterade bolag och den långsiktiga avkastningen bedömdes sammantaget vara tillfredsställande. 2008 var ett svårt år för aktieinvesterare och regeringen konsta- terar i skrivelsen 2009 (skr. 2008/09:130) att buffertfonderna, genom förlusterna 2008, inte längre har bidragit till pensions- systemets finansiering utan tvärtom medverkat till underskottet detta år och behovet att aktivera den automatiska balanseringen. konstaterar regeringen att utan buffertfondernas med- verkan hade den automatiska balanseringen redan inträffat . I utvärderingen kritiserar regeringen framför allt den operativa förvaltningen i Första till Fjärde AP- fonderna. Resultatet bedöms vara otillfredsställande, vilket regeringen menar motiverar en genomgripande översyn från fondernas sida. En nyhet i utvärderingen detta år är utvärderingen av Första–Fjärde och Sjunde AP-fondernas riktlinjer för miljö och etik, med utgångs- punkt i Etik- och miljöutredningen (SOU 2008:107). Regeringen menar att fonderna genomfört riktlinjerna på ett bra sätt. I detta års utvärdering inför regeringen särskilda riktlinjer för AP-fondernas styrelser i frågor som rör anställningsvillkor med hänvisning till att ersättningsvillkor har viktiga förtroendedimensioner. Regeringen är i utvärderingen av AP-fondernas verksamhet (skr. 2009/10:130) positiv till förändringar i fondernas nya förvaltningsmodeller som bland annat innebär en förskjutning från aktiv förvaltning till strategiska beslut. Regeringen bedömde att fonderna bör utveckla sin värdegrund för arbetet med miljö och etik, och att Första–Fjärde AP-fonderna bör redovisa resultatet av det samarbete fonderna har inlett för att sänka de administrativa kostnaderna. I utvärderingen framgår att AP-fonderna i stort har följt regeringens riktlinjer för anställnings- villkor för ledande befattningshavare för ersättningar till den egna personalen, men att de inte har följt riktlinjerna när de som ägare i börsbolag medverkat till ersättningsvillkor för bolagens personal. I utvärderingen av AP-fondernas verksamhet (skr. 2010/11:130) återkommer regeringen till att skillnaderna mellan för- valtningsmodellerna för Första–Fjärde AP-fonderna ökar. Regeringen är positiv till förändringarna men vill ha en tydlig genomlysning och redovisning av resultaten. Regeringen meddelar att man i samråd med Pensionsgruppen avser att se över fondernas regelverk och kostnadsstruktur. ska inkluderas i översynen. Regeringen kritiserar vidare AP-fonderna för att det saknas under- lag för att granska styrelsernas övergripande bedömning av om ersättningarna till de anställda överensstämmer med regeringens riktlinjer samt konstaterar att fonderna i rollen som ägare av börs- bolag medverkat till ersättningar som inte är fullt förenliga med regeringens riktlinjer. Regeringen överlämnar skrivelsen till . behandlar skrivelsen, tillsammans med följdmotioner och motioner från den allmänna motionstiden, och lämnar förslag till riksdags- beslut. Betänkandet 2003/04:FiU6 behandlar alltså regeringens skrivel- se 2002/03:130 om AP-fondernas verksamhet 2002. Här konsta- terar utskottet att fondernas kapital har minskat . I be- tänkandet 2003/04 motionerar C och FP om att regeringen inte ska lägga sig i detaljer i fondernas verksamhet och C menar att styr- ningen kan ha lett till det dåliga resultatet. Fonderna ska få tydliga mål som är lätta att utvärdera och sedan välja risknivå själva utifrån målet. Regeringen ska bara påverka genom att utse kompetenta styrelseledamöter. motionerade om att fondkapitalet ska användas mer för att öka sysselsättningen men utskottet mena- de att fonderna bara ska ge största möjliga nytta för pensions- systemet. Den här motionen återkommer /10. motionerar om att AP-fondernas personal inte ska få bonus när fonderna förlorar pengar, utskottet håller med men nöjer sig med att regeringen har ändrat reglerna om bonus 2003. vill att inordnas i buffert- systemet i högre genom att samma regler ska gälla för dem som för Första–Fjärde AP-fonderna. De anser att staten inte ska kunna driva näringspolitik på det sätt som Sjätte nuvarande riktlinjer ger möjlighet till. När pensionssystemet bildades tog staten på sig kostnader för bl.a. förtids-och efterlevandepension vilket motiverade en över- föring på från AP-fonderna till stats- budgeten. I förarbetena (Överföringspromemorian Ds 1998:7) uppskattades den totala kostnaden för kompensationen till 300– 350 miljarder vilket skulle innebära ytterligare överföringar. Beslut om behovet av ytterligare överföringar bestämdes till (bet 1999/00: FiU19). Utskottet föreslår att regeringen lämnar en tidsplan för hur det ska gå till. AP-fondernas förvalt- ningskostnader ökar och utskottet anser att det är viktigt att bevaka dem för att upprätthålla allmänhetens förtroende. Vänster- partiet motionerar om att inga pengar ska föras över från fonderna, blir det överskott ska pensionerna höjas i stället. Motionen åter- kommer /2010. Utskottet avslår och vill vänta på regeringens beredning. motion om sats- ning på att skapa sysselsättning återkommer och MP motionerar om att fonderna ska satsa på växande företag utanför storstäderna. motion återkommer också senare år. Utskottet avslår och menar att fonderna inte ska ta politiska hänsyn. motionerar om att fonderna ska hänsyn till etik och miljö i sina placeringar. Här håller utskottet med och räknar med att regering- en utarbetar riktlinjer för fonderna och kontrollerar hur de följer dem. upprepar sin motion om att ska bli som Först till Fjärde AP-fonderna, utskottet vill dock avvakta. Betänkandet 2005/06 behandlar konsultbyrån KPMG:s förslag för att minska fondernas kostnader (samarbete mellan fonderna, lägga ut fler uppgifter). Enligt KPMG kan man också spara genom att slå ihop fondernas administration sätta en budgetgräns för deras kostnader minska antalet fonder. menar att regeringen ska diskutera besparingar med fonderna men det är inte aktuellt att ändra lagstiftningen och slå ihop fonderna. Utskottet vill också att kostnaderna ska minska men tycker att fempartigruppen ska bestämma om hur det ska gå till. motionerar om överföringen av pengar till stats- budgeten men utskottet ställer sig bakom fempartigruppens bedömningar och avstyrker. motionerar om att regeringen ska utvärdera fondernas avkastning i relation till pensionsåtagandena, inte i relation till marknadernas utveckling. Dessutom vill partiet avveckla , men utskottet avvaktar regeringens beredning (läs mer om det här längre fram under rubriken i det reformerade pensionssystemet). och vill satsa fondernas pengar på att skapa arbete i regionerna. I betänkandet 2006/07 noterar utskottet att fondernas avkast- ning är helt beroende av de långsiktiga placeringsbesluten medan den aktiva förvaltningen gett liten eller ingen avkastning. Den aktiva förvaltningen kostar däremot mycket och det är därför osäkert om den ger någon nettoavkastning. Utskottet noterar också att regeringen förbereder en utredning om fondernas rikt- linjer för miljö och etik. lämnar sin motion om att pengarna ska stanna kvar i fonderna i stället för att föras över till statsbudgeten och motionerar om att fonderna ska satsa på att skapa arbete runt om i landet. vill att frågan om överföring av pengar från fonderna ska behandlas i riks- dagen och inte avgöras av partierna i fempartigruppen. I betänkandet konstaterar utskottet att går betydligt sämre än de andra – det beror på dåligt resultat av både en omläggning av de långsiktiga placeringarna och den interna aktiva förvaltningen. Utskottet vill att regeringen ökar trycket på fonden och i nästa skrivelse rapporterar om hur fondens arbete har för- bättrats, en ny ledning för fonden tillträdde 2007. Socialdemo- kraterna motionerar om att regeringen ska arbeta för att sänka fondernas kostnader och fortsätta förra (socialdemokratiska) regeringens arbete med att utveckla metoder för att utvärdera fondernas förvaltning. Utskottet menar att regeringen redan arbet- ar med det här. Socialdemokraterna motionerar också om att fond- erna ska rösta mot kravlösa bonusavtal på stämmorna i de bolag man äger, utskottet tycker att nuvarande riktlinjer räcker. Center- partiet motionerar om att fonderna ska få satsa mer på onoterade bolag i för att det skulle ge fler arbetstillfällen och öka till- växten. Utskottet menar att fondernas buffertfunktion gör att de måste vara likvida och därför inte kan ta dessa risker. vägandena bakom fempartiuppgörelsen om de nuvarande reglerna gäller fortfarande och reglerna ska därför inte ändras. Vänster- partiet motionerar om att fonderna inte ska får placera kapital i vapenindustrin. Utskottet tycker att de nuvarande riktlinjerna är bra och välkomnar fondernas nybildade etikråd som ska utvärdera placeringar. skrev detta år också ett särskilt yttrande om att riva upp de fem partiernas pensionsreform och införa ett nytt system. Partiet vill inte att pensionärernas försörjning ska hänga på om fondförvaltarna lyckas bra eller inte.