sou · H0B39 · 2012-03-07 00:00:00 — Vi ställer oss frågande till om detta verkligen kan ha varit lagstiftarens avsikt. Det finns därmed, enligt utredningens samlade bedömning, skäl att göra förändringar i föräldraförsäkringens regelverk så att risken minskar för att uttag av föräldrapenning för äldre barn försenar nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden. Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund, är det integrationspolitiska målet som fastställt. Vid en översyn av regelverket bör därmed likvärdiga möjligheter, givet barnets ålder, för föräldrar att vara hemma med sina barn vara vägledande. Regelverket får heller inte utgå från etnicitet utan bör påverka alla föräldrar till barn födda utanför lika, oavsett medborgarskap, födelseland och liknande. En generell begränsning för hur länge föräldrapenningen kan tas ut är enklast att förena med dessa villkor. Andra länder med en generös föräldraförsäkring har antingen restriktioner för hur många dagar som kan tas ut när barnet är större (t.ex. och ) eller en skarp restriktion om att föräldrapenningen ska ha tagits ut vid en viss ålder, för och gäller denna tidsgräns barnets treårsdag (avsnitt 3.5). Förslag med en sådan inriktning presenterades i betänkandet Reformerad föräldraförsäkring – Kärlek, omvårdnad, trygghet (SOU 2005:73). förslag var att föräldrapenningen ska kunna tas ut tills barnet fyller i stället för dagens . För äldre barn, mellan fyra och , föreslog utredningen att föräldrarna skulle få disponera tio s.k. barndagar per år.1 Detta motsvarar hur föräldrapenningen allmänt används , då föräldrar till äldre barn använder kvarvarande föräldrapenning för att vara med barnen under lov, skolbesök m.m. Förslaget motiveras med att föräldrapenningen framför allt har betydelse under barnets första levnadsår då grunden läggs för en djup och nära kontakt mellan barn och förälder. En generell förändring av föräldraförsäkringen i enlighet med förslag skulle omfatta samtliga föräldrar i . Förslaget kan teoretiskt sett medföra en minskad 1 Enligt föräldraförsäkringsutredningens förslag ska en förälder till barn som har fyllt men inte ha rätt till ledighet , varav med ersättning i form av tillfällig föräldrapenning (SOU 2005:73). Utredningens slutsatser och fortsatta arbete flexibilitet för föräldrarna, men skulle för majoriteten inte innebära någon påtaglig skillnad i praktiken eftersom en fyraårsgräns ger en god marginal i förhållande till det faktiska uttagsmönstret. Ett alternativ som också skulle minska risken för att uttag av föräldrapenning för äldre barn blir en fälla för nyanlända föräldrar vore att låta antalet ersättningsdagar som tillfaller föräldrar till barn födda utanför styras av barnets ålder vid invandringstidpunkten. Utgångspunkten skulle då vara en jämförelse av hur uttaget ser ut för barn födda i så att likvärdighet uppnås i möjligheter till ersättning för vård av barn födda i och vård av barn som föds i andra länder. En förälder som bosätter sig i med en treåring skulle i en sådan modell få lika många dagar som föräldrar i genomsnitt har kvar när barn födda i fyller . För att få ett så enkelt regelverk som möjligt skulle en trappstegsmodell kunna konstrueras. Ett barn som är vid invandringstillfället kan t.ex. ge rätt till samtliga med föräldrapenning. För barn som är mellan ett och vid invandringstidpunkten kan fördelas mellan föräldrarna, och för barn som är eller äldre kan med föräldrapenning för vård av barn fördelas mellan föräldrarna. De nämnda gränsvärdena stämmer ungefärligen med det faktiska uttagsmönstret för barn födda i och skulle därmed innebära en likvärdig rätt till föräldrapenning, givet barnets ålder.2 En trappstegsmodell enligt ovan behöver dock utredas vidare, bl.a. för att identifiera hur särregler för utrikes födda barn kan samordnas med EU-lagstiftningen på området. 2 Adoptivbarn bör dock inte omfattas av en dylik förändring, eftersom adoptionen innebär den form av ny anknytning mellan föräldrar och barn som föräldrapenningen avser att ge utrymme för. På samma sätt var det 1986–1993 när regelverket föreskrev att föräldrapenningen skulle tas ut innan barnet fyllde . Då gällde för adoptivföräldrar att föräldrapenningen skulle tas ut efter det att adoptivföräldrarna fått barnet i sin vård. Utredningens slutsatser och fortsatta arbete Möjligheter att kombinera föräldraskap med arbete och deltagande i etableringsinsatser Utredningen har i uppdrag att identifiera och föreslå åtgärder för att öka arbetskraftsdeltagandet bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare. Vård av barn leder till att en förhållandevis stor andel av de nyanlända mammorna får en svag anknytning till arbetsmarknaden i och att deltagande i undervisning i svenska och andra insatser som kan underlätta inträdet på arbetsmarknaden försenas. I slutbetänkandet avser vi att återkomma med förslag som kan motverka följderna för kvinnornas arbetsmarknadsetablering av en initial period som domineras av vård av barn. När bortavaron från arbetsmarknaden respektive deltagandet i etableringsinsatser avser vård av små barn är lösningen självfallet inte att begränsa möjligheterna för föräldrarna att vara hemma med sina barn. Diskussionen i avsnitt 6.3 om behov av regelförändring i föräldraförsäkringen avser därför enbart en begränsning av antalet dagar för äldre barn. Däremot är åtgärder som kan underlätta för nyanlända kvinnor och män att kombinera föräldraskap med arbete, deltagande i undervisning i svenska för invandrare (sfi) och andra arbetsförberedande insatser, en väg som kan minska avståndet till arbetsmarknaden även för nyanlända föräldrar som vårdar mindre barn. Vi har i detta delbetänkande identifierat fyra områden som blir viktiga i utredningens fortsatta arbete. Föräldrapenning, etableringsersättning och försörjningsstöd Ett viktigt område handlar om att identifiera åtgärder som kan underlätta för nyanlända föräldrar att parallellt med vård av barn påbörja sin etablering på arbetsmarknaden. Det nuvarande regelverket för etableringsersättningen som nyanlända flyktingar har rätt till vid deltagande i etableringsinsatser styr mot ett deltagande på heltid. Föräldrar som vårdar barn på heltid har rätt till överhoppningsbar tid i etableringsinsatserna på högst . De som önskar kombinera ett uttag av föräldrapenning med deltagande i etableringsinsatser på deltid förlorar däremot effektiv tid i insatser eftersom dagarna med etableringsersättning inte förlängs vid ett deltagande på deltid. Många kvinnor har så pass höga Utredningens slutsatser och fortsatta arbete trösklar in till arbetsmarknaden att de snarare har behov av mer än av mindre stöd i landet. Vi avser därför att i det fortsatta utredningsarbetet överväga för- och nackdelar med denna begränsning för rätten till etableringsersättning och särskilda etableringsinsatser. En närbesläktad fråga handlar om hur stat och kommun bättre än kan stödja nyanlända som inte omfattas av etableringsreformen utan tillhör gruppen övriga anhöriginvandrare. Inträdet på arbetsmarknaden är lika svårt för många i denna grupp som det är för dem som hör till flyktinggruppen. Sedan ansvaret för de arbetsförberedande insatserna för dem som tagits emot som flyktingar eller skyddsbehövande överfördes från kommunerna till Arbetsförmedlingen anger många kommuner att de har börjat montera ned sina verksamheter som tidigare erbjudits också övriga anhöriginvandrare med behov av särskilt stöd. Utredningen avser därför att se över om målgruppen bör utökas för de särskilda etableringsinsatser som enbart flyktingmottagna personer har rätt till. Bland de nyanlända anhöriginvandrarna som inte hör till etableringsreformens målgrupp är det var femte som har behov av försörjningsstöd i . Av utredningens enkätundersökning till kommunernas ansvariga för ekonomiskt bistånd framgår att i många kommuner har en nyanländ förälder med ett fyraårigt barn som ansöker om försörjningsstöd inte något annat val än att ta ut föräldrapenning motsvarande heltid (avsnitt 5.2). Detta gäller i synnerhet nyanlända som saknar rätt till den statliga etableringsersättningen. Denna uppmaning bottnar sannolikt till stor del i kommunernas prioritering att hålla nere kostnaderna för försörjningsstöd. Föreställningar och förväntningar om utrikes födda kvinnor hos enskilda handläggare kan medverka till att många kommuner uppmanar till uttag av föräldrapenning i stället för att se till kvinnornas möjligheter att delta i insatser så att de kan försörja sig själva. En handläggare som inte tror att kvinnan vill eller kan arbeta är sannolikt mer benägen att uppmana till uttag av föräldrapenning framför deltagande i insatser än en handläggare som tror på kvinnans möjligheter att få ett arbete längre fram. Utredningens slutsatser och fortsatta arbete Bemötandet från olika tjänstemän kan sannolikt ha en viss inverkan även på fördelningen av föräldrapenninguttaget mellan föräldrarna. Vi har sett att könsstereotypa föreställningar kan leda till att frågor och information som rör familj och barn ensidigt riktas till kvinnan (avsnitt 5.3). I tidigare uppföljningar framkommer att etablerings- och arbetsmarknadsinsatser i mindre utsträckning framställs som ett alternativ till föräldrapenning för kvinnor, och att kvinnor oftare har placerats i arbetsmarknadsmässigt mindre relevanta insatser med aktiviteter som matlagning, sömnad och samtal. I utredningens fortsatta arbete kommer vi att kartlägga i vilken utsträckning inriktningen och omfattningen på de insatser som Arbetsförmedlingen och kommuner erbjuder skiljer sig mellan kvinnor och män. tas majoriteten av föräldrapenningen ut av kvinnor. Ett jämnare uttag skulle innebära att kvinnan snabbare skulle få möjlighet att delta i undervisning i svenska för invandrare (sfi) och i arbetsförberedande insatser. Hur informerar om möjligheterna till uttag av föräldrapenning till familjer där både kvinnan och mannen deltar i etableringsinsatser är ett ytterligare område för utredningens fortsatta arbete. Förskolans fördelar inte tillräckligt kända En annan faktor som påverkar nyanländas möjligheter att kombinera föräldraskap med arbete eller deltagande i insatser är deras egen förväntan på och inställning till förskola (avsnitt 5.4). Om föräldrarna anser att omsorgen om barnen bäst sköts av familjen minskar viljan att placera barnet i förskola. Nyanlända föräldrar som kommer från länder utan tillgång till offentligt finansierad barnomsorg kan behöva extra tid och information för att de ska se förskolan som ett komplement till familjens omsorg. För att fler nyanlända föräldrar ska överväga att använda förskolan kan informationen om vad förskolan innebär, inte minst för barnens språkutveckling, behöva förstärkas. Utredningens slutsatser och fortsatta arbete Flexibel undervisning i svenska För att minska risken för att ett uttag av föräldrapenning leder till en försvagad anknytning till arbetsmarknaden är det av betydelse att det finns möjligheter för nyanlända kvinnor och män att delta i undervisning i svenska för invandrare (sfi) på ett flexiblare sätt, exempelvis på deltid, på kvällstid eller med lösningar där undervisningen i svenska kombineras med barnpassning. Denna fråga behandlas i viss mån också av (U 2011:05), som ska föreslå åtgärder för hur sfi i ett tidigare skede kan bli mer flexibel och individanpassad. , B (1989), Effects of Public Day-Care: A Longitudinal Study, Child Development vol. 60, s. 857–866. , B (1992), Effects of Day-Care on Cognitive and Socioemotional Competence of Thirteen-Year-Old Swedish Schoolchildren, Child Development vol. 63, s. 20-36. Arbetsförmedlingen (2011a), Nyanländas etablering – reformens , Arbetsförmedlingens återrapportering. Arbetsförmedlingen (2011b), Utrikes födda kvinnor i utanförskap, Batljan, I (2005), Föräldraförsäkringen, en fråga om framtiden, Bilaga 2 i Reformerad föräldraförsäkring. Kärlek – Omvårdnad – Trygghet, SOU 2005:73. , , J och Waldfogel, J (2005), Maternity leave, early maternal employment, and child outcomes in the US, 115:F29–F47. Bethoui, A (2006), Om de hade föräldrar födda på rätt plats, Expertbilaga till Rapport 2005, . Brandht, B och Gislason, I (2010), Familiepolitikken og barnas beste, i antologin , omsorgspolitik och jämställdhet i (red. Gislason, I och Eydal, G), TemaNord 2010:595. Breidahl , K (2007), Kvinder med anden etnisk baggrund end dansk uden for atbejdsmarkedet i – ressourcer, fremtidsperspektiver og barrierer, Videncenter for integration. , M och Skedinger, P (2011), Reglering eller diskriminering – vad hindrar etablering? FORES Studie 2011:4. Datta Gupta, N, , N och , M (2008), Perspective article: the impact of Nordic countries family friendly policies on employment, wages, and children. Rev Econ Household (2008) 6:65–89. Deding, M och , V (2006), Employment among immigrant women and men in – the role of attitudes, Working Paper 08:2008, . Djuve, A-B och , H-C (1998), Må de vare ute om vintern? Oppfatninger om barnehager i fem etniske grupper i , Djuve, A-B, Kavli, H-C och , A (2011), Kvinner i kvalifisering. Introdukjonsprogram for nyankomne flyktninger med liten utdanning og store omsorgsoppgaver, . Ds 2008:36, Fler i arbete: Grunden för framtidens välfärd, . Dropping, J och Kavli, H (2002), Norskopplæring og yrkesdeltakelse blant ikke-vestlige flyktninger og innvandrere, . Duvander, A-Z och Lammi-Taskula, J (2010), Föräldraledighet i antologin , omsorgspolitik och jämställdhet i Gislason, I och Eydal, G), TemaNord 2010:595. Duvander, A-Z (2006), När är det för dagis? En studie om vid vilken ålder barn börjar förskola och föräldrarnas åsikt om detta, Dyke, A och , L (2009), Immigrant, , female: triple paralysis? , S (2010), Utrikes födda på den svenska arbetsmarknaden i Vägen till arbete - Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration, Bilaga 4 till , SOU 2010:88. , R, , O, , A och , O (2007). Ungdomars och invandrades inträde på arbetsmarknaden –2003, Forskningsrapport 2007:18, IFAU. Europeiska kommissionen (2007), Handbook on Integration for policymakers and practitioners. Second edition, Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet. Europeiska kommissionen (2010), om integration för politiska beslutsfattare och praktiskt verksamma på området, Tredje utgåvan, Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet. (2005), Parental leave in council of Europe member states, , Directorate General of human rights – DG II. Eydal , E och Rostgaard, T (2010), Dagpasningsordninger og tilskud til pasning af børn i hjemmet i antologin , omsorgspolitik och jämställdhet i (red. Gislason, I och Eydal, G), TemaNord 2010:595. Ferrarini, T och , T (2010), Family policy, economic development and infant mortality. A longitudinal comparative analysis, 2010:19: 89–102. Ferrarini, T (2003), Parental leave institutions in eighteen post-war welfare states, research, Doctoral Dissertation Series No. (2009), Child day care center or home care for children 12–40 months of age – what is best for the child? A systematic literature review. och (2010), Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet - en översikt i Vägen till arbete - Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration, Bilaga 1 till , SOU 2010:88. (2005), 2005. Årets temadel: på gränsen till trygghet. (2010), Outnyttjad föräldrapenning. En studie av föräldrapenningdagar som inte har använts, Socialförsäkringsrapport 2010:14. (2011), Föräldrapenning – Båda föräldrarnas försäkring? , C och Wadensjö, E (2008), Immigrants from the New EU Member States and the Swedish , Sieps 2008:9. , C (2006), Av egen kraft. Invandrade kvinnors berättelser om inträdet i det svenska, 2006:4. FoU Nordväst: . Hedblom, A (2003), Janusansiktet i aktiveringspolitiken – utvärdering av aktiveringspolitiken i storstadssatsningen, . Håpnes, T och , B (2004), Invandrerkvinners arbeidstilknytning – en pilotstudie, SINTEF. , M och , A (2004), Flyktingar i nordväst, individ- och familjeomsorg i nordvästra . (2004), Integration – var god dröj. Utvärdering av kommunernas introduktionsverksamhet, rapportserie 2004:01. Kavli, H (2002), Cooking class or carpentry shop? Gender bias in government qualification programs, Paper for the , . Kavli, H och , M (2009), Familiepraksis og likestillning i innvandrede familier, . , A-C (2011), Ohälsan tiger inte still. En kartläggning av hinder för integration i arbetslivet, Vetenskaplig skriftserie från Remeso, Temagruppen integration i arbetslivet 2011:8. Nekby, L (2002), How long does it take to integrate? Employment convergence of immigrants and natives in , FIEF Working Paper Series 2002, No 185. , O (2005), Har ungdomsarbetslöshet långsiktiga effekter? Arbetsmarknad och Arbetsliv, nr 11(3), s. 147–156. NOU 2011:7, Velferd og migrasjon. Den norske modellens framtid. , L (2005), Barnperspektivet i föräldraförsäkringen, Bilaga 9 till Reformerad föräldraförsäkring. Kärlek – Omvårdnad – Trygghet, , Å (2005), search strategies and wage effects for immigrants, research, Doctoral Dissertation Series No. , Å och Teljosuo, T (2011), Sysselsättning för invandrare – en om arbetsmarknadsintegration, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2011:5. 1996/97:124, Ändring i socialtjänstlagen. 1997/98:16, , framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik. 2000/01:80, Ny socialtjänstlag m.m. 2009/10:60, Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd. 2009/10:188, Nationell sfi-bonus. (2010a), AF fokusgrupper: utrikes födda kvinnor i utanförskap, Återrapportering till Arbetsförmedlingen. (2010b), Nyanlända, utrikes födda kvinnor - hinder och barriärer för etablering, Återrapportering till Integrations- och jämställdhetsdepartementet. Ratha, D och Xu, Z (2008), Migration and Remittances Factbook 2008, . , R, Gornick, J.C. och , J (2010), Who cares? Assessing generosity and gender equality in parental leave policy designs in 21 countries, 20 (3): 196–16. (2011), Fickfakta 2010. Statistik om integration. (2009), Tillgänglighet till förskoleverksamhet 2008/2009, (2011), Barn, elever och personal. officiella statistik om förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. (2003), Ekonomiskt bistånd. Stöd för rättstillämpning och handläggning av ärenden i den kommunala . (2008), Adoption. SOU 2005:73, Reformerad föräldraförsäkring. Kärlek – Omvårdnad- Trygghet. SOU 2006:37, Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet, Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. (2008), Barnafödande bland inrikes och utrikes födda, Demografiska rapporter 2008:2. (2009), Integration – utrikes födda på arbetsmarknaden, Integration: Rapport 2. (2010), På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet 2010. (2011a), Nyttjande av kommunalt vårdnadsbidrag, , . (2011b), Jämställt föräldraskap. (Återrapportering till ). Statskontoret (2011), Myndigheternas genomförande av etableringsreformen, Delrapport. , S (2005), Parental leave and child health across countries, 115: F7–F28. , H och , L (2000), Vem ska hjälpa vem? En kritisk analys av arbetsmarknadspolitiska insatser riktade till kvinnor med invandrarbakgrund, Forskningsrapport 2000:9, IFAU. Thoursie, A (2005), Föräldraförsäkringens effekter på sysselsättning och löner – olika för kvinnor och män?, Bilaga 7 till Reformerad föräldraförsäkring, Kärlek – Omvårdnad – Trygghet. Widmalm, F (2004), Tid och pengar delas lika?, Bilaga 13 till /04, SOU 2004:70. , O och , D-O (2007), Do when and where matter? Initial labor market conditions and immigrant earnings, , vol. 117, no. 518, pp. 422–448. Ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare En särskild utredare ges i uppdrag att föreslå åtgärder för att öka arbetskraftsdeltagandet och påskynda etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare. utreda vilka åtgärder som behöver vidtas för att åstadkomma ett ökat arbetskraftsdeltagande för nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare som inte omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, analysera vilka ekonomiska incitament som påverkar nyanlända utrikes födda kvinnors och anhöriginvandrares arbetskraftsdeltagande och deltagande i etableringsinsatser, kartlägga uttaget av föräldrapenning bland nyanlända utrikes födda kvinnor och män, föreslå åtgärder som ökar möjligheterna för nyanlända utrikes födda kvinnor och män att kombinera föräldraskap med arbete och deltagande i etableringsinsatser, samt föreslå åtgärder som säkerställer att nyanlända får en individuellt anpassad etablering som är likvärdig för kvinnor och män. Egenföretagande ska betraktas som en möjlighet till arbetskraftsdeltagande. Utredaren ska lämna de författningsförslag som behövs. I uppdraget ingår inte att lämna författningsförslag inom föräldraförsäkringens område. Uppdraget att kartlägga uttaget av föräldrapenning bland nyanlända utrikes födda kvinnor och män ska redovisas senast den Uppdraget ska slutredovisas . Kommunerna har tidigare haft ett samlat ansvar för att introducera nyanlända invandrare i samhället och på arbetsmarknaden. Utformningen av de insatser som kommunerna genomfört har skiljt sig åt mellan olika delar av landet och uppföljningar har visat att det har tagit för många av de nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Etableringsreformen - ett steg framåt för ett ökat arbetskraftsdeltagande Ett stort steg för att förbättra etableringen för nyanlända invandrare togs när antog propositionen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering - egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10:60). Reformen innebär att staten tar över ansvaret för nyanländas etablering från kommunerna. För att tydliggöra vikten av en snabb arbetsmarknadsetablering har Arbetsförmedlingen fått det statliga huvudansvaret och är samordnande myndighet. Reformens syfte är att ge nyanlända invandrare bättre förutsättningar för egenförsörjning och att stärka deras deltagande i arbets- och samhällslivet. Varje nyanländ ska få professionellt stöd för att så snabbt som möjligt lära sig svenska, komma i arbete och klara sin egen försörjning samt få kännedom om de skyldigheter och rättigheter som gäller i . Den nyanlände har rätt till en individuell etableringsplan och etableringsersättning vid aktivt deltagande i etableringsinsatser. En nyanländ med etableringsplan har också rätt att välja en etableringslots. Lotsen är en fristående aktör som arbetar på uppdrag av Arbetsförmedlingen och som ska stödja den nyanlände att hitta arbete. Vid utformningen av etableringsplanen ska hänsyn tas till den nyanländes tidigare arbetslivserfarenhet och utbildningsbakgrund. Särskild hänsyn ska också tas till den nyanländes familjesituation och hälsa. Kommunerna har även fortsättningsvis ansvar för viktiga delar av nyanländas etablering, bland annat för utbildning i svenska för invandrare (sfi) och annan vuxenutbildning samt för att tillhandahålla förskoleplatser. Kommunerna ansvarar också för att erbjuda nyanlända samhällsorientering. Vilka omfattas av etableringsreformen? Vilka som omfattas av etableringsreformen framgår av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (i fortsättningen kallad etableringslagen). Det är flyktingar, andra skyddsbehövande och deras anhöriga i åldern , om de sökt uppehållstillstånd efter den skyddsbehövande. Antalet nyanlända som ingår i målgruppen skiftar och utgör en mindre del av de personer som får uppehållstillstånd. ingick 9 200 personer i målgruppen. Av dessa var 3 000 personer anhöriga och var kvinnor. Insatser till anhöriginvandrare som inte omfattas av etableringslagen fick cirka 74 000 personer uppehållstillstånd i av olika skäl. Anhöriginvandrare utgör en växande andel av dem som får uppehållstillstånd i landet. Anknytning till en person som redan bor i landet är en av de vanligaste grunderna för uppehållstillstånd.