sou · H0B320 · 2012-04-10 00:00:00 — Ett undant ag är , som saknar uppdrag från regeringen om forskning, men som ändå lägger ut forskning suppdrag. 4.3H ur definie rar myndigheten begreppet F oU? Hur ser beslutsgången ut i er myndighet när det gäller att besluta om vilka FoU-projekt s om ska utföras eller finansieras? Finns det någo n utarbetad FoU-plan för myndigheten? (Frågorna 7, 9, 10). I de flesta av myndigheterna som bedriver egen forskning finns en preciserad process för den interna forskning som bedrivs med egna medel. I museerna är dett a tydligt med en forskningsansvarig person som samordnar och granskar interna ansökni ngar för vidare beredning. Beslu t om forskningsprojek t tas i de f lesta fall av myndighetschefen. I de fall det finns en långsiktig FoU-plan som godkänts av myndig hetens chef eller dess styrelse tas beslut i stället i några fall av avdelningschefer. Detta sker t.ex. i SMI och . För BRÅ och () är det regeringen som genom uppdrag till myndigheterna beslutar om vilka projekt som ska genomföras. Dessa båda myndigheter har således – till skillnad från övriga myndigheter i denna kategori – en stark styrning av sin FoU från regeringen. I övrigt bestämmer myndigheterna i stort sett själva sina forskningsprojekt. De nio instituten som enbart utför egen forskning definierar generellt sett begreppet FoU utifrån sitt uppdrag som anges i instruktion och regleringsbrev, det vill säga instituten utför tillämpad forskning och/eller utveckling, förutom IRF som definierar utförd forskning inom begreppet grundforskning. Museerna i utredningen som bedriver egen forskning definierar sin forskningsverksamhet i stort sett utifrån det uppdrag de har från regeringen. KB skiljer sig från de övriga museerna genom att de poängterar att deras forskning vilar på starkt på F:et i FoU (grundforskning) medan övriga museer betonar att det mestadels handlar om behovsmotiverad tillämpad forskning och utveckling inom deras regeringsuppdrag. De fyra övriga myndigheterna som praktiserar egen forskning anger BRÅ och att de arbetar med tillämpad forskning och utveckling i enlighet med respektive regeringsuppdrag. och har ingen definition av begreppet FoU med anger att de arbetar utifrån välbeprövade vetenskapliga metoder i enlighet med akademisk tradition. I många myndigheter med egen forskning finns en FoU-plan, som oftast är periodiserad över . FoU-planen är ofta ambitiöst framtagen utifrån det uppdrag som myndigheten har (t.ex. NMW, NRM, (), (), och ). utarbetar f.n. sin första FoU-plan. KB planerar att göra det. Hos andra myndigheter finns forskningsstrategier som mer övergripande visar inriktningen av forskningen, som t.ex. hos och folkminnen och IRF. I andra fall är forskningsverksamheten integrerad i en verksövergripande verksamhetsplaneringen, vilket gäller t.ex. i KI, och . Instituten i denna kategori definierar FoU utifrån begreppets alla ben relaterat till sitt uppdrag. Övriga myndigheter definierar FoU enligt allmän praxis (t.ex. ) samt utifrån respektive myndighets uppdrag. Det är dock i många fall väldigt spartanskt beskrivet vad de menar. I den övervägande delen av myndigheterna som finns i denna kategori tas beslut om forskningsprioriteringarna av myndighetsledningen. Beslut om forskningsverksamhetens inriktning och utförande ingår ofta som en del av den normala budget-, eller verksamhetsplaneringsprocessen. För många myndigheter utlyser myndigheten forskningsmedel som är öppna för både externa och interna sökanden, som t.ex. hos och . Ofta finns dock bestämmelsen om att forskning som kan bedrivas vid universitet och högskolor inte får bedrivas internt. Lantmäteriet uppger att det endast på begränsade områden finns kvalificerad kunskap utanför myndigheten och på grundval av detta sker en målstyrning varefter myndigheten sedan identifierar var kunskap som myndigheten behöver kan inhämtas för att uppfylla de mål som styr myndighetens arbete. Kriminalvården har också en mycket strukturerad process, där myndighetschefen slutligen beslutar om kommande årets FoU- projekt. Liknande är förhållandet också hos många andra myndigheter som geologiska undersökning (SGU) och (SiS). För några myndigheter har direkta regeringsuppdrag stor betydelse för vad som skall utföras och hur myndighetens FoU ska hanteras. Myndigheter har i dessa fall väldigt liten egen påverkan på vilken FoU som ska utföras. Exempel på sådana myndigheter är för europapolitiska studier (Sieps) och . , som är en mycket stor forskningsfinansiär har sedan verket bildades infört en mycket strukturerad process, som involverar många internt i myndigheten. Beslut fattas av myndighetschefen. Många myndigheter har inte någon explicit FoU plan utan tar forskningsfrågorna i samband med den interna budget- eller verksamhetsplaneringsprocessen. Exempel på detta är och . Andra myndigheter har strategier för forskning som t.ex. och . och inalvården har mycket utvecklade FoU plane . SiS har en plan för den externa forskningen. Alla myndigheter i denna kategori hänvisar definitionen av FoU till att omfat ta forskning inom ramen för sina respektive u ppdrag och myndighe ens behov som ett led i att uppfylla regering- på myndig heten. Rent allmänt h änvisas till definitio ner av begreppet FoU ( .ex. Mång a myndigheter i denna grupp får direkta och rade uppdrag av re geringen om vilka spe cifika forskningsinrikt- ningar som ska prioriteras. pel på detta är har regeri ngen lagt fast en FoU- För NV har regeringen för vissa medel angivit inriktningen på forskningen äve n om projekten inte preciseras. , Konk urrensverket och () har inga uppdrag ut an har norm ala utlysningar där efter en intern process myndighetschefen beslutar om Fo U-projekten. Myndighetschefe n beslutar ckså i de myndigheter där uppdrag en kommer från regeringen eller i en fastställd plan. 4.4Behandlas forskningsplan oc h/eller Fo U-frågor i myndighe tens styrelse/insynsråd? (Fråga 11 ). För instituten och de myndigheter som har egen fors ning är det naturligt att forsknin gsfrågor diskuteras i styrelse och/eller insynsråd. Ett u ndantag är ett institut som SMI. För m yndigheterna med egen forskning , men där forskningen endast u tgör en liten del av verksamheten, diskuteras oftast inte forskningsfrågor i styrelse/och ller insynsråd. Såsom e xempel kan nämnas och R ättsmedicin alverket. I andra myndigheter med endas begränsad forskning, t.ex. Lantm äteriet och , diskuteras dock FoU frå gor i styrelsen Vissa av de undersökta myndigheterna saknar styrelse/insynsråd; detta gäller , Konjunk turinstitute t, Institutet för Språk o ch Folkmin nen, kriminalt ekniska laboratorium (SKL) samt museerna. H ar myndi gheten nå got vetenskapligt råd eller m otsvarand e? (Fråga 12). Så gott so m alla myndigheter me d egen for skning har ett vetenskapligt råd eller motsvarande m ed annan benämning. Bland de myndigheter som inte har något v etenskapligt råd kan nä mnas IRF, Lantmäteriet, NRM, SGI, SKL, HI och I. Gemens amt för de myndigheter som har e tt vetenskap ligt råd är att ledamöterna utses av myndighetsledningen. Råden ha r normalt mellan fyra och sex le damöter so m företräde svis hämtas från UH, oftast med professorsk ompetens. När det gäller KI är det emellertid regeringen som utser ledamöterna i det vetenskaplig a rådet. I vissa myndigheter finns det flera råd, och de ansvarar för olika delar av forskningsverksamh eten vid my ndigheten. Rådens uppgifter va rierar mellan myndigheterna. Vissa r åd beslutar endast om hur forskni ngsansöknin gar ska prioriteras And ra råd har bredare uppgifter, såsom att delt a i beslut om inriktningen och uppläggningen av forskningen liksom om utvärderingen av den. I några få fall har man angivit att den externa kompetensen används för att den explicit sk a uttala sig om relevansen av for skningen. Vanligtvis behandlas dock frågan om forskningens relevans genom ett internt arbete inom myndigh eten, dvs. utan diskussion med extern kom petens. 4.6Vem utför den fors ning som beslutas och hur stor del av de externa forskningsuppdra gen utförs vid universit t och högskolor? (Frågorna 13, 14, 15 och 17). Forskningen vid my ndigheterna i denna k ategori utförs av egna anställda på grundval av interna beslut och i enlighet med respektive myndighetsmål. Merparten av de externt finansie rade forskningsuppdragen, so m ofta är betydande, u tförs i sam arbete med företrädare för likna nde disciplin er vid UH. 4.6.2Egen forskning och u pdragsfors kning Hur my cket forskning som u förs inom myndigheten och hur mycket medel som avsätts till externa utförare variera r i hög grad mellan myndigheter na. Det som däremot är gemensamt för dem är att merp arten av de externt fin nsierade projekten utförs av forskare vid UH. I forskningsprojekt deltar dock ofta även and ra aktörer ä n forskare från UH, sås om industrin. Andelen forskningsmedel so m används internt uppv isar en stor variation. Försäkring skassan har den högsta andelen med omkring 80 proce nt följt av Kriminalvården med o mkring och SGU. Vid SKL geno mförs även interna projekt oftast i samarbete med UH. Flertalet av myndigh med enbart uppdragsforsk ning uppger att så go tt som alla forskningsmedel går till forskare vid UH. Undanta gen är SID , Kulturråd et, och För SIDA redovisas att av forskn ingsmedlen tillfaller UH i medan å terstående medel avser mottagare utomland s. Av de fo rskningsmedel som Ku lturrådet fö rfogar över är det ing a medel so m går till U H. uppger att cirka 35 pro cent tillfaller UH och resterande del till olika SOU 2012:20 Frågesvaren från myndigheterna konsultför etag och till andra statliga myndig heter. PTS redovisar att av forskningsmedlen kommer UH till del. H ur kvalitetssäkrar m yndighete rna projek t som i nitieras/fin ansieras? (Fråga 16). Institutens forskare ar betar i stor utsträckning på samma sätt som forskarna på UH såvitt gäller m eriterings- och kvalitetssäkringsnormer. Sålunda utöva s kvalitetssäkringen genom ett peer reviewförfarande av forskningsansökningarna till såväl inhems ka externa forsknings finansiärer som till EU. Publicering i internationella vetenskapligt granskad e tidskrifter liksom deltagande, efter inbjudan, i internationella k onferenser uppges vara andra mått på kvalitet. För S VA och I med stränga krav på laboratorieverksamheten fordr as ackredite ring enligt internationell standard. Museern a har sam ma förhållningssätt till kvalitetssäk ringen av utförd forskning som instituten. Undantaget från detta är KB som endast i mindre omfattning arbet ar enligt U H:s principe r; en stor del av mate rialet publi ceras sålunda enbart i in ternt granskade publikationer. Bland de övriga m yndigheterna innebär BRÅ:s kvalitetssäkring att man endast har en intern granskning av p rojekten, dock kompletterad m ed minst en extern ut värderare. A v svaret fra mstår det dock som mindre tydligt vem som beslutar om vem som ska anses lämplig att utvärdera de projekt som utförs av BRÅ. har ett förf arande som liknar BR Å:s, men myndigheten konsulte rar också sitt vetensk apliga råd. Rådet har också att bedöma om extern ex ertis från UH ska til kallas för ytterligare verifiering av projektets kvalitet. Rättsme dicinalverkets forsknin gsverksamhet granskas av såväl verkets eti kprövningsn ämnd som dess forska rråd. Vidare eftersträvar verket en internationell publicering efter avslutad fo rskningsaktivitet. Även har ambitionen att utförd forskning ska publiceras internationellt. Av frågesvaret framgår dock inte helt hur de genomförda projekten kvalitetssäkras innan de sätts igång. 4.7.2Egen forskning och uppdragsforskning I denna kategori är skillnaderna avsevärda mellan myndigheterna när det gäller kvalitetssäkringen. SGU har regelbundna externa utvärderingar av sin forskningsverksamhet, såväl den interna som den externa. De forskningsmedel som fördelas till UH granskas av myndighetens forskningsråd på samma sätt som inom VR. Samtliga forskningsprojekt granskas även i fråga om relevans för myndighetens uppdrag. Forskningsprojekten inom SiS, IFAU och Kriminalvården granskas före igångsättandet av respektive myndighets vetenskapliga råd. Myndighetschefen fattar därefter det slutgiltiga beslutet. Sieps granskning genomförs före publiceringen, och den omfattar såväl den interna som den externa forskningen. har både intern och extern utvärdering av den egna forskningen. Ämbetet tillägger att utvärderingen görs i enlighet med standardiserade vetenskapliga kriterier. uppger att innan externa projekt sätts igång görs peer review-förfarande, antingen av svenska forskare eller – för EU-projekt – av forskare i andra EU-länder. Övriga myndigheter tillämpar i huvudsak intern kvalitetssäkring av varierande slag. Vissa av dessa myndigheter uppger att man eftersträvar internationell publicering och/eller deltagande i nationella och internationella konferenser t.ex. och Lantmäteriet. NV arbetar på ett sätt som motsvarar t.ex. VR och Formas med peer review-förfarande av inkomna ansökningar. SIDA tillämpar ett liknande tillvägagångssätt, dock kompletterat med uppföljning i ekonomiskt och vetenskapligt hänseende. , , och låter respektive myndighets vetenskapliga råd/nämnder SOU 2012:20 Frågesvaren från myndigheterna yttra sig över inkom na ansökningarna inn an myndigheten tar beslut. PTS låte r utföra en extern granskning av inkomna forskningsansökningar. genom för en noggrann urvalsprocedur innan beslu t fattas, men verket läm nar ingen uppgift om det rör sig om interna eller exte rna bedömare. arb etar med utgångspun kt i de kv alitetssäkri ngskriterier som tillämpas inom UH. Kulturr ådet har i e nkäten inte redovisat o m myndighe ten kvalitetssäkrar sin forskningsverksamhet eller inte. Havs-oc h vattenmy ndigheten (HAVS) sa mverkar med NV om forsknings delar som b erör HAV S ansvarsom råde och förlitar sig således på NV:s rutiner för kvalitetssäkring. 4.8H ur balanseras behovet av FoU för myndigheten och forskningens vetenskapliga kvalitet? (Fråga 18). I stort sett alla myndigheter i undersökningen framhåller att den vetenskapliga kvaliteten är avgörande för my ndighetens forskning, såväl när de t gäller den egna som den externt u tförda. NV modifierar dock sitt svar enom att ange att relevanskriteriet i stället kan vara a vgörande vi d sådana projektansökningar som bedöms likvärdiga från rent vetenskaplig utgångspunkt. BRÅ har å sin sida att anpassa vissa projekt t ill beställarens behov. prioriterar mellan forskningsprojekten med utg ångspunkt i myndigh etens planeringsoc h styrdokument samt relevant nationell o ch internati onell forskning. SIDA månar om högsta vetenskapliga kvalitet på beviljade forskningsinitiativ. syftar vissa f orskningssatsningar i myndighetens biståndsverksamhet initialt till kunskaps uppbyggnad, och de kan därmed inte alltid – åtminsto ne i en inledande fas – nå högsta vetenskapliga kvalitet. enlighet sitt regerin gsuppdrag är avsedd a att stärka ett forsk- ningsområ de som är s vagt företrätt i . Projekten kan därför inte alltid hålla högsta vetenskapliga kvalitet, åtminstone inte inledningsv is. Kulturr ådet har inte besvarat de nna fråga. 4.9Hur försäkrar sig myndigheten om att inte de FoU-proj kt man initierar ske r på annat håll? Deltar my ndigheten i några EU-projekt eller andra internationella nätverk ? (Fråga 19 ). Så gott som samtliga myndigheter har svarat att man i sin forskningsorg anisation ha r disputerade forskare. En av de fortlöpande huvuduppgifterna för dessa är tt hålla sig uppdaterad om forskningsläget inom myndighetens ansvarsomr åde. Vidare utgår myndighetern a från att det är varje forskares självbevarelse drift att inte delta i projekt som utförs på annan plats, inom eller utom landet. Risken fö r dubbelarb ete anses dä rmed bli effektivt minimerat. Alla myndigheter deltar i internationell a nätverk a v olika slag, både me d avseende på inriktning och på s torlek. Det framgår att myndigheterna har o lika förutsättningar att delta i sådana nätverk, som drivkraften att m edverka är stor. I vissa fall representerar forskarna p å myndigheterna en ko mpetens so m inte finns på andra håll i landet, medan det i andra fall finns motsvarande kompete ns inom UH . När det gäller mu seerna utförs forsknin gen till största delen på föremål i samlingarna; för vissa av forskarna utgör handledning av gästforskare en del av arbetsinsatsen, vilket anses bidra positivt till nätverksbyggande. För ö vriga myndig heter finns ingen begränsning att o m att endast svenska forskarinsatser får finan sieras med offentliga medel. Strålsäkerhetsmyndighete n är den enda myndigh et som utnyttjat rätten att finansiera utländska utförare. Skälet är att den berörda industrin lägger ut uppdrag p å inhemsk forskarkompetens inom ett visst område, och myndi gheten är därför förhi ndrad att a nlita samma utförare. Vidare h ar Strålsäke rhetsmyndigheten ett regeringsuppdrag att inom vissa områ den säkra att det finns inhemsk kompete ns. Ett motsvarande up pdrag finns inte uttalat för någon annan myndighet, m en frågan är aktuell även för and ra myndigheter. Ett exempel är Trafikver ket, som är en av de få aktörerna i landet som är intresserade av att bevara fors kningskom petensen för brobyggn ad. har ett intensivt samarb ete med motsvarande institut i andra länder som t.ex. IRF, SGI, HI, SMI, SVA och VTI. SOU 2012:20 Frågesvaren från myndigheterna SIDA i ntar här en speciell ställning eftersom man förutom att finansiera forskning i ock så ska bidra med fina nsieringen för och up pbyggnad av högkvalitativ forskningsverksa mhet i de länder som är mottaga re av svenskt bistånd. Flera myndigheter deltar i pro jekt inom EU eller andra internationella organisation er. Exempel på detta är och folkminnen, IRF, NRM, Rik sarkivet, N V, Strålsäke rhetsmyndigheten o ch . 4.10H ar myndi gheten disputerade forskare, som utför FoU-a rbete och i så fall hur många? (Fråga 21). Så gott som samtliga myndigheter som for skar i egen regi eller finansierar forskning har disputerade forskare som antingen forskar eller admin istrerar forskning elle r på annat sätt arbetar med den forskning som myndigheten bedriver. Antalet disputerad e personer som åtminstone på deltid ägnar sig åt FoU i de myndigheter som lämnat svar på enkäten uppgår till nästan 800. Flera av de intervjuade myndighetsföreträdarna har framhållit att det ä r mycket viktigt för respektive myndighets förmåga att utföra det uppdrag som givits dem att myndigheten ar högutbildad personal (doktorer) på så många positioner som m öjligt i org anisationen. – men inte helt lätt – uppgift för myndig heterna är att kunna behålla, utveckla och rekrytera personal me d rätt kom petens för forsknings arbetet. 4.11H ur använ der myndi gheten resultaten och hur sprids dessa? (Fråga 22). För myndigheter med stor FoU-verksamhe t är det naturligt att sträva efter publicerin g av forskningsresult aten i internationella vetenskapliga tidskrift er. Detta gäller t.ex. IRF, KI, Livs medelsverket, NMW , NV NRM , , , , SVA, och . Deltagande som föredragshållare i internationella konferenser är också ett sätt att föra ut resultat till en vidare vetenskaplig krets. Flertalet av de myndigheter som nämnts i det föregående ligger långt fram i sina forskningsfält, och de är internationellt välkända och meriterade. Inom några myndigheter upprättas en kommunikationsplan för varje forskningsprojekt, vilket innebär att myndigheten internt bestämmer hur resultaten ska spridas och till vem. Forskningsresultat kan spridas genom artiklar på hemsidan, konferenser eller direktkontakter med samarbetspartner och andra intressenter. Det är heller inte ovanligt att myndigheterna anordnar konferenser, av olika dignitet; exempel på detta är BRÅ, , Sieps, , NV och VTI. Ett annat allt oftare använt sätt för myndigheterna att förmedla forskningsresultat är att ha egna publikationsserier, såsom KI och . För många myndigheter används resultaten från forskningsprojekten i myndighetens förvaltningsarbete och de kommer också till användning som underlag för nya föreskrifter eller rekommendationer. Exempel på detta är , , , , och SiS. Vissa myndigheter rapporterar återkommande direkt till , detta gäller även de egeninitierade FoU-insatserna. Inom museerna finns ofta ett starkt samband mellan utförd forskning och den publika verksamheten, och det är naturligt att forskningsresultaten förs vidare till bl.a. utställningsverksamheten. 5 Analys och förslag Genomgången av svaren från enkäten kompletterat med intervjuerna med ett antal my ndighetsföre trädare ger underlag för ett antal reflexioner och några förslag. Som nämnts är det första gången som en översikt över detta ämnesområde görs. De flesta myn digheterna har uttryck t sig i positiva ordala g om att de ras respektive forskningsverksamhet upp märksammas ur ett kv alitetsperspektiv. De har också i stor utsträckning varit tillmötesgåe nde i sin am bition att besvara frågorna och utveckla sina resonemang för att öka min förståelse för deras verkli ghet. 5.2U rval av myndighete Som jag sagt i det föregående var det inte helt lätt att sk affa sig en överblick av vilka myndigheter so m bedriver e ller finansie rar forskning, trots omfattand e inledande sonderingarna från olika källor. skickades ut till 48 myndigheter, av vilka sex svarade att de inte befattar sig med någ n forskning av det efterfrågade slaget. Dessa var Kemikalieinspektionen, , , Statist iska Centralbyrån, Transportstyr elsen och T ullverket. Jag fann detta något förvånande. Tre svar förtjänar att sär skilt kommenteras. Skatteve rket anvisar fem miljo ner kronor till Riksban kens Jubi- leumsfond, och då utan att ange ågot speciellt syfte. bedöma o m det är rätt eller fel lämna forsk ningsbidrag på detta sätt, men j ag vill i sammanhanget ändå uttrycka en viss tv eksamhet till att myndigheter finansierar f orskning inom sitt område utan närmare preciseringar av ändamålet. svarade att man inte va re sig bedriver egen forskning e ller finansie rar forskni ng men att man däremo t initierar Analys och förslag SOU 2012:20 forskning, främst in om SLU. Jag noterar att är den enda my ndighet som redovisat att man anv änder sig av denna väg för att få den kunsk p man beh över för att utföra myndighetsuppdraget. Hur den forskning som initieras finansieras har jag inte utrett, men enligt m in mening är det väsentligt att m yndigheten aktualise rar behovet av ny kunskap för att kunna utföra sitt uppdrag på ett bra sätt. Statistiska Centra lbyrån bedr iver inte forskning i den mer specifika mening som jag valt för utredningen, men myndigheten uppger att den har ett in tensivt utve cklingsarbete inom sit fält. Enligt min mening faller därmed verksamheten utanför mitt u ppdrag, som jag definierat det. 5.3Förhållandet till Regeringska nsliet Som fram går av redovisningen i föregående kapitel skiljer sig frågesvaren i hög grad mellan myndigheterna. En del myndigheter bedriver eller finansierar forskning utan att något krävs eller ens nämns i instruktion eller regle ingsbrev. Andra myn igheter har forskning som ett tydligt uppdrag i dess a styrdokument. Åter andra har inte bara et t mer allmänt uppdrag om forsknin g utan även tydliga beställningar från regerin gen om va d forskning en ska innehålla elle r vilka forskningsutförare som ska finansieras. Exempel på det senare finns från flera de partement. Statsrådsberedningens uppdrag till Sieps är tydligt lik som uppdragen från M iljödeparte- mentet till NV och från Social drag till , med en detaljer ad uppräkning av vilka som ska ges finansiering och till vilket ändamål. Jag har fått intrycket att i nte har något större in flytande på dessa frågor. Ett spe cialfall är SIDA, för vilken myndighet regeringen fastlagt myndighetens FoU-policy. S är det enda exempel jag funnit på detta tillvägagå gssätt. Regeringen pekar dock inte ut utförare utan en dast vilka områden so m ska vara föremål för forskning. Den gjorda kartläggningen visar att departementen har helt olika pri nciper i frå gor om forskning. Jag ifrågasätter naturligtvis inte rege ringens rätt att lägga uppdrag på myndighetern a.