sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — För vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag får förslagen sammantaget enligt vår bedömning inga betydande konsekvenser. 16.1.4Allmänt om konsekvenserna för försäkringstagarna3 Utredningen bedömer att våra förslag sammantaget förstärker konsumentskyddet för försäkringstagarna och för de försäkrade inom tjänstepension jämfört med på ett sätt som motiverar företagens övergångskostnader och eventuella merkostnader där- efter. Förslag om en utvidgad flytträtt är ett skydd för de försäkrings- tagare som inte vill ha kvar sitt pensionssparande hos det berörda företaget. Flytträtten stärker även förhandlingspositionen för de försäkringstagare som inte överväger att flytta. I ömsesidigt verkande företag uppnås det framför allt genom att förslagen innebär större krav på företagets styrelse och verkställande direktören att respekt- era försäkringstagarnas anspråk på överskott, förbättrad information och insyn om användningen av överskott, särskilt i hybridbolag, samt en mer oberoende kontroll och tillsyn av överskottsanvänd- ningen. Därigenom förbättras även förutsättningarna för hanteringen av de olika intressekonflikter som finns inom livförsäkringsverk- samhet. Genom att våra förslag, förutom de som berör den utvidgade flytträtten, i huvudsak avser ömsesidigt verkande försäkringsföretag är det försäkringstagarna i dessa företag som kommer att få bekosta förändringarna, genom högre eller avgifter. Finansieringen kan även ske genom att företagens överskott övergångsvis minskar med kostnaderna för förändringarna. Den genomgående principen vad gäller förslag om vidgad flytträtt är att det är den flyttande som 3 Med försäkringstagare menas i vissa fall även försäkrade och andra ersättningsberättigade. ska bära de hanteringskostnader som uppstår vid flytten, vilket ger företagen möjlighet att kompensera sig för de faktiska kostnader som uppstår. Det innebär alltså att finansieringskostnaderna bärs av dem vars rätt gynnas av de föreslagna reglerna. Här bör också beaktas att livförsäkringsavtal kan sträcka sig över . Det medför att övergångskostnader generellt har liten betydelse för det samlade utfallet . 16.1.5Allmänt om konsekvenserna för försäkringsmarknaden m.m. Utredningen förslag om utökad flytträtt minskar inlåsningen av pensionskapitalet, förbättrar marknadsdisciplinen och likställer därmed försäkringsmarknaden i detta avseende med andra branscher. Nya regler för överskottshantering, som ger försäkringstagare och försäkrade bättre förutsättningar för att utvärdera och jämföra olika former av livförsäkringssparande, leder till en ökad konkurrens. Försäkringsföretagen kommer att behöva anpassa verksamhet och driftskostnader i takt med att marknaden förändras. Det är nöd- vändigt för ett kundorienterat företag att justera sina priser och villkor i takt med att marknaden utvecklas. På den svenska försäkringsmarknaden är även andra aktörer än försäkringsföretag verksamma. Det är intermediärer som kan användas av försäkringsföretag och försäkringstagare. Gruppen omfattar försäkringsförmedlare, valcentraler och andra företag med olika tjänster att erbjuda, som att förvalta kapital eller att åta sig administrativa uppdrag för försäkringsföretagens räkning. kommer en omfattande regelutveckling inom försäkringsområdet att ske, det gäller nya EU-direktiv på solvens-, tjänstepensions- och försäkringsförmedlarområdet. Det finns även andra förändringar som kan få inverkan på försäkrings- marknaden, som utvecklingen av redovisningsreglerna och utökade krav på revision i finansiella företag. Utredningens förslag påverkar dessa aktörer i olika omfattning, vilket närmare beskrivs i ett senare avsnitt. 16.1.6Allmänt om konsekvenserna för och övriga myndigheter Det förstärkta konsumentskyddet för försäkringstagare och för- säkrade som utredningens förslag innebär bygger på att Finans- inspektionen och i förekommande fall kan säker- ställa en god tillsyn. Konsumenterna på det finansiella tjänste- området har generellt en svag ställning genom det informations- övertag som de professionella aktörerna har, någonting som är sär- skilt tydligt när det gäller utredningens fyra områden. I utrednings- direktivet framhålls att det är en viktig konsumentskyddsfråga att försäkringstagarnas anspråk på överskott omfattas av särskilda skyddsregler. I tider av finansiell oro kan det finnas större risk än annars att överskott, som inte omfattas av solvens- och skuld- täckningsregler, hanteras på ett sätt som inte sammanfaller med försäkringstagarnas bästa. Detta gäller i den löpande hanteringen, men också vid flytt av pensionskapital eller beståndsöverlåtelser. har tidigare lyft fram att tillsynen av över- skottshantering och kontributionsprincipen ska prioriteras. För- bättrad information är ett grundläggande inslag i utredningens förslag och det är viktigt att kraven på information efterlevs. Till- synen av det finansiella området är delad mellan och och utredningens för- slag till nya regler kan ha inverkan på hur man samverkar i tillsynen . 16.1.7Sammanfattning av förslagens ekonomiska konsekvenser Allmänt om finansieringen av utredningens förslag Utredningens förslag om flytträtt omfattar alla livförsäkrings- företag, medan förslag om ny överskottsreglering framförallt berör de ömsesidigt verkande livförsäkringsföretagen. I ömsesidigt verk- ande försäkringsföretag är det försäkringstagare och försäkrade som drar nytta av förslagen och som kommer att finansiera de kostnader som uppstår till följd av dem. Även när det gäller de hanteringskostnader som uppstår vid flytt av pensionskapital är principen att de kunder som väljer att flytta ska stå för dessa kost- nader. Förslag som berör företagsstyrning och förstärkt försäkrings- tagarinflytande har inte samma omfattning och får inte heller samma betydelse för kostnaderna för branschen. Regler för över- gång till vinstutdelande verksamhet medför endast kostnader för de företag som är aktuella för sådana verksamhetsförändringar och de kostnader som förslagen medför bör ses i det sammanhanget. Kostnader för att förbättra konsumentskyddet och minska risken för att försäkringstagare och försäkrade går miste om värden De kostnader som beräknas uppstå till följd utredningens förslag motiveras av behovet av ett förstärkt försäkringstagarskydd. Det kan konstateras att det i stor utsträckning är de försäkringstagare och försäkrade som gynnas av förslagen som också finansierar kostnaderna. Denna kostnadsökning ska vägas mot risken att försäkringstagare och försäkrades går miste om värden, vid flytt eller om företagen hanterar försäkringstagarnas anspråk på över- skott på ett otillbörligt sätt. Det kan vara fråga om betydande belopp både för den enskilda försäkringstagaren, t.ex. vid en flytt då försäkringskapitalet i många fall kan bestå till mer än hälften av anspråk på överskott. Utredningen gör bedömningen att de rent administrativa kostnadernas andel av de totala kostnaderna till följd av de föreslagna reglerna är små. Det som betraktas som administr- ativa kostnader i andra sammanhang är i försäkringsverksamhet en del av kärnverksamheten, det gäller t.ex. försäkringsadministration. Hur stora kostnader kan det röra sig om? Utredningen ser svårigheter med att bedöma hur stora kostnader förslagen sammantaget kommer att leda till. Kostnaderna kan variera betydligt mellan olika försäkringsföretag, bl.a. beroende på: vilka olika slag av försäkringar som meddelas om företaget redan har en mer utvecklad överskottshantering om företaget har fri flytträtt för sina försäkrings- tagare eller inte För större företag skulle en initial kostnad på någon eller några miljoner, särskilt i de fall dessa kostnader kan fördelas på väldigt många kunder, inte innebära någon större påfrestning, medan det för ett mindre företag och dess försäkringstagare kan bli mer känn- bart. När det gäller flytträtten införs dock lagregler som begränsar hur stora flyttkostnaderna kan bli för den enskilde försäkrings- tagaren eller försäkrade. syftar förslagen till att stärka försäkringstagarskyddet och behovet av konsumentskydd är lika stort oavsett om man är försäkringstagare i ett större eller ett mindre företag. Det är anledningen till att utredningen inte föreslår några lättnader för mindre försäkringsföretag. Även efter övergången medför utredningens förslag vissa mer- kostnader för dessa företag jämfört med , bl.a. för att löpande hantera nya överskottsregler, lämna mer information om över- skotten och dess användning, hantera nya slag av flytträttsärenden samt bereda försäkringstagare tillträda till stämman. Sådana mer- kostnader bedöms sammantaget som om inte försumbara, så i varje fall inte väsentliga. För att försöka bedöma storleken på kostnaderna kan man använda följande modell där man gör olika antaganden: att flytträttsreglerna som berör samtliga livförsäkringsföretag med sparprodukter (36 företag) i genomsnitt skulle medföra kostnader om cirka 2–i övergångskostnader för dessa bolag att regler om överskottshantering för ömsesidigt verkande före- tag med sparprodukter (8 företag) skulle medföra övergångs- kostnader med i genomsnitt 2–för dessa företag Utifrån dessa antaganden skulle de sammanlagda kostnaderna kunna ge en uppskattad kostnadsram om 88–. Som tidigare nämnts kan kostnaderna skilja sig åt i olika företag. Det kan dels bero på att de omfattas i varierande grad, men även att vissa företag redan tillämpar liknande interna regler och har vissa rutiner för hantering på plats. Av detta skäl är det inte möjligt att säkert definiera storleken på de sammanlagda kostnaderna utan att direkt ha tillfrågat de berörda företagen. Ovanstående modell torde ändå kunna ge en möjlig indikation om hur stora kostnaderna kan bli. uppgick de sammanlagda driftskostnaderna för samtliga livförsäkringsbolag till . Det inne- bär en genomsnittlig driftskostnad om cirka en halv procent av för- valtat kapital. Utredningen bedömning är att även vid en dubblering av de antagna kostnaderna enligt modellen ovan, kommer dessa inte att ha någon betydande effekt på de sammanlagda drifts- kostnaderna för försäkringsföretagen, varken i form av övergångs- kostnader eller . 16.2Flytträtt – konsekvenser för försäkringstagare och försäkringsföretag Sammanfattande beskrivning av förslagen Utredningen föreslår när det gäller den civilrättsliga lagstiftningen att flytträtt ska gälla för premiebestämda tjänstepensionsförsäkr- ingar – oavsett om de är individuella eller kollektivavtalade – och för privata pensioner. En flytträtt som avser en sådan kollektiv- avtalad tjänstepensionsförsäkring där premiebetalning pågår, gäller inte om kollektivavtal föreskriver något annat. Reglerna ska även gälla retroaktivt vid flytt av privata pensioner och premiebestämda tjänstepensionsförsäkringar där premiebetalningen har upphört till följd av att anställningen har avslutats eller där försäkringstagaren har upphört att existera eller har avlidit. I sistnämnda fall ska den försäkrade ha rätt att flytta – i övriga fall är det som tidigare för- säkringstagarna som har denna rätt. I det sammanhanget förtydligas också att en flytt inte ska anses ha skett om byte av förvaltnings- form vidtas inom ramen för försäkringsavtalet och om detta sker innan försäkringsfall har inträffat. När det gäller skattelagstiftningen föreslår utredningen att en försäkringstagare i ett sammanhang ska kunna flytta hela värdet även av två eller flera olika pensionsförsäkringar till en nytecknad mottagande pensionsförsäkring, förutsatt att försäkringstagaren tecknar den mottagande pensionsförsäkringen hos samma eller annan försäkringsgivare med samma person som försäkrad. Det förtydligas vidare i skattelagstiftningen att med försäkrings- tagare avses den som tecknat försäkringen eller som vid överlåtelse av försäkring trätt i dennes ställe. Vid överföring av kapital från en tjänstepensionsförsäkring ska det överförda kapitalet placeras i en ny tjänstepensionsförsäkring med en arbetsgivare som åtagit sig premiebetalningen eller med den försäkrade som försäkringstagare. Det förtydligas också att om utbetalning påbörjats från någon av försäkringarna så hindrar detta inte flytt, förutsatt att den försäkring som tecknas i samband med överföringen uppfyller villkoren om tidsfrister och utbetalning i IL. En önskad konsekvens av utredningens förslag är att fler försäkrings- tagare till privata pensionsförsäkringar och försäkrade avseende tjänstepension omfattas av rätten att flytta sitt pensionskapital och att inlåsningseffekter därmed begränsas. För premiebestämda försäkr- ingar där den försäkrade bär risken är möjligheten att flytta en viktig skyddsmekanism som jämställer pensionssparande i detta avseende med sparande i kapitalförsäkring eller andra sparformer. Att försäkringstagare och försäkrade kan visa sitt missnöje genom att ha möjlighet att lämna företaget kan också medföra att försäkrings- företagen väljer att prioritera bättre service och anpassar sina villkor för att inte riskera att kunderna blir missnöjda och flyttar. Pensions- sparande löper ofta under en mycket och rätten att flytta ger möjlighet att byta från ett försäkringsföretag, som kan ha genom- gått stora förändringar, och därför inte längre lever upp till de förväntningar som spararen har på avkastning och andra väsentliga villkor. Det ger också möjlighet att anpassa pensionssparandet till förändrade privatekonomiska förutsättningar. En annan konsekvens av utredningens förslag är att flytträtten för försäkringstagare och försäkrade kan balansera företagens möjlig- het att göra beståndsöverlåtelser till ett annat företag. Att såväl försäkringsföretag som försäkringstagare och försäkrade genom beståndsöverlåtelser respektive flytträtt har en möjlighet att komma ur gamla och mindre lönsamma avtal förbättrar konsumentskyddet och innebär att rollerna blir mer jämlika i detta avseende. Konsekvenser för försäkringstagare och försäkrade av förslaget om att undanta förmånsbestämd försäkring från lagstadgad flytträtt Vid förmånsbestämd försäkring är den anställde skyddad genom att arbetsgivaren fastställt pensionsförmånen i en pensionsutfästelse eller genom att förmånen framgår av ett kollektivavtal. Eftersom förmånen på detta sätt redan är fastställd innebär det att den för- säkrade inte står någon risk för förvaltningen av pensionskapitalet. Samma princip gäller även för värdesäkring av utgående pensioner, om en sådan förmån formellt ingår i arbetsgivarens utfästelse om pension. Arbetsgivaren tryggar utfästelsen genom att teckna en tjänstepensionsförsäkring som är anpassad till pensionsutfästelsen. I detta fall är det arbetsgivaren som bär risken för hur pensions- kapitalet utvecklas och utredningen menar att det är arbetsgivaren som har ett skyddsbehov, då denne behöver ha kontroll över pensionskapitalet (se avsnitt 9.5.1). Skyddsbehovet kan avse såväl den enskilde arbetsgivaren som hela kollektivet av arbetsgivare i de fall där tidigare intjänad förmåns- bestämd pension ska samordnas med pension som kommer att intjänas , vilket exempelvis är fallet inom . En sådan ordning innebär att framtida arbetsgivares pensions- kostnader påverkas av vilken förmån som finns intjänad och vilket pensionskapital som redan är avsatt. I dessa fall är den enskilde arbetsgivaren att betrakta som en del av ett system, t.ex. ITP-kollektivet. En konsekvens av undantaget för förmånsbestämd tjänste- pensionsförsäkring när det gäller flytträtt är således att skydds- behovet för arbetsgivarna säkerställs. Inom kollektivavtalad för- säkring får det också till konsekvens att nuvarande funktionssätt inom systemet med förmånsbestämd pension bibehålls. Inom exempelvis är huvudprincipen att den sista arbets- givaren bär kostnaden för att slutbetala ITP-förmånen och att dennes kostnader för att betala är beroende av tidigare intjänade fribrev. I särskilda fall kan s.k. premiemaximering före- komma. Den innebär att vissa delar av premien vid mycket höga premienivåer finansieras av kollektivet, vilket är ett skydd för såväl den anställde som för den sista arbetsgivaren. Det är alltså ett system som är beroende av att ett kollektiv av arbetsgivare till- sammans och finansierar den utfästa pensionsförmånen. Om systemet skulle sättas ur funktion, genom att fribrev kunde flyttas och därmed riskerar att minska i värde, skulle det även kunna påverka pensionskostnaderna för äldre anställda vilket skulle kunna få effekter på löneutveckling och anställningsbarhet för dessa. Det kan finnas intresse hos arbetsgivare att byta leverantör och flytta pensionskapital till ett annat försäkringsföretag. Att förmåns- bestämda pensioner undantas från lagstadgad flytträtt innebär emeller- tid inte att möjligheten att flytta medel inom förmånsbestämd försäkring förbjuds på något sätt. Det är även i fortsättningen möjligt att införa frivillig flytträtt eller förhandla fram särskilda avtal för att möjliggöra flytt inom förmånsbestämd försäkring. Det finns också möjligheter att, med godkännande, överföra pensionskapital och förpliktelser avseende förmånsbestämd försäkring genom en beståndsöverlåtelse4 mellan två försäkrings- företag. De kostnader som kan uppstå vid en flytt måste vägas mot nyttan av att försäkringstagaren eller den försäkrade kan flytta sitt pensions- kapital till en ny pensionsförsäkring. Det är viktigt att de avgifter som företagen kan ta ut inte blir så höga att de förhindrar flytträtt i praktiken. ska även de kvarvarande försäkringstagarnas intressen tillvaratas. Utredningens förslag bygger på utgångspunkten att försäkringsföretaget har möjlighet att ta ut flyttavgifter och andra eventuella kostnader vid flytt i den mån dessa avgifter fram- går av försäkringsavtalet. Utredningen har valt att dela upp de direkta hanterings- kostnader som kan uppstå vid en flytt i flyttavgifter samt övriga kostnader eller avräkningar som kan påverka flyttvärdet (se även avsnitt 8.11). Flyttavgifter är administrativa kostnader som uppstår för företaget när det ska hantera en flytt in eller ut ur företaget. För ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag är det ytterst försäkrings- tagarna som bär alla kostnader i egenskap av riskkapitalägare. Huvudprincipen är att hanteringskostnader vid flytt ska bäras av de kunder som väljer att flytta så att inte kvarvarande försäkrings- tagare belastas. Det preciseras att avgifter vid flytt får bestämmas till högst de direkta kostnaderna för den administrativa hanter- ingen, beräknad för försäkringar av samma slag, och de obetalda anskaffningskostnader som direkt hänför sig till försäkringen. De indirekta kostnaderna ska däremot belasta försäkringstagarkollektivet och anses som en nödvändig kostnad för en flytträtt. Bolag som inte är ömsesidigt verkande kan välja att finansiera flyttkostnader på annat sätt vilket kan ha betydelse för försäkringstagarna i dessa bolag. Enligt föreslagna regler får företaget vid flytt även ta ut avgifter som högst motsvarar de obetalda anskaffningskostnader som direkt hänför sig till försäkringen. Det kan avse provisionskostnader och 4 Exempelvis genomfördes en beståndsöverlåtelse 2007 avseende kollektivavtalad förmåns- bestämd pension för vissa anställda hos SAS. Det möjliggjordes av en option i avtalet och innebar att cirka 7 mdkr överfördes från till Euroben. andra anskaffningskostnader som uppstod när försäkringen tecknades och som ännu inte täckts av avgifterna som tagits ut för för- säkringen. Utredningen har utifrån vad som framkommit vid kart- läggningen av flytträtten uppfattat att det är relativt ovanligt att sådana specifika kostnader belastar den enskildes pensionskapital vid en flytt. Anledningen till detta är sannolikt att företagen har svårt att motivera sådana avdrag om man inte tydligt har upplyst kunden om denna typ av kostnader. En annan orsak till att det sällan förekommer kan vara att försäkringsföretag valt att avstå från att erbjuda flytträtt för försäkringsbestånd där problemen med obetalda anskaffningskostnader är som störst (se även följande avsnitt om konsekvenser för försäkringsföretagen och försäkrings- förmedlarna och andra rådgivare5). Flytträtten ger kunder en möjlighet att sänka de framtida kost- nader som är förenade med det befintliga försäkringsavtalet. Utred- ningen har erfarit att särskilt flytt av fondförsäkring kan leda till kraftigt sänkta kostnader. Vid en flytt av ett pensionskapital på , till en ny försäkring med lägre avgifter kan kostnadsminskningen innebära att man under den återstående avtalstiden kan sänka kostnaden med . Det kan förutom sänkta förvaltningskostnader även finnas andra förbättringar i försäkringsvillkor, som kan ha betydelse för den som överväger att flytta. Ingen ny hanteringskostnad för arbetsgivare som är försäkringstagare Inom tjänstepensionsavtal är det vanligt att den försäkrade, enligt överenskommelse med arbetsgivaren, har fått rätt att göra vissa ändringar utan arbetsgivarens medgivande. Det kan t.ex. gälla hur kapitalet ska förvaltas eller att man har en avtalad rätt att flytta pensionskapitalet. En sådan ändringsrätt för de försäkrade avseende tjänstepensioner minskar administrationen för arbetsgivaren, då denne inte behöver underteckna och godkänna varje ändring som den försäkrade vill göra. Utredningen föreslår att den försäkrade ska ha lagstadgad rätt att flytta sitt pensionskapital i de fall som både anställningen och premiebetalningen har upphört. 5 När det i texten endast står rådgivare inkluderas de aktörer som ägnar sig åt rådgivning och som har skyldighet att följa regler om förmedling och rådgivning, dvs. försäkringsförmedlare (vilket inkluderar bankanställda förmedlare) samt försäkringsföretagens egna anställda som arbetar med rådgivning och försäljning. dessa rekvisit är uppfyllda och försäkringen därmed kan betraktas som ett fribrev, har arbetsgivaren inte längre något åtagande att betala enligt den pensionsutfästelse som ligger till grund för tjänstepensionsförsäkringen. I dessa fall uppstår ingen hanterings- kostnad för de arbetsgivare som är försäkringstagare. Flyttvärde – avräkningar vid flytt av pensionskapital Bland avräkningar som kan förekomma finns marknadsvärdes- justeringar inom traditionellt förvaltad försäkring. Rätten att justera flyttvärdet är till för att skydda kvarvarande kunders anspråk på överskott. Utredningens förslag om överskottsreglering innebär förtydliganden av hur sådana anspråk på överskott ska hanteras vid en flytt. En konsekvens av överskottsregleringen är att försäkrings- tagaren får en mer utförlig information och därmed bättre möjlig- heter att bedöma vad det nuvarande avtalet har för värde för denne, som skyddet för kvarvarande kunder stärks. I de fall pensionsförsäkringen saknar eller har ett begränsat efter- levandeskydd och ger upphov till s.k. arvsvinster, har försäkrings- företagen med nuvarande lagstiftning möjlighet att göra avräkning för sådana värden eller på annat sätt hantera den intressekonflikt som kan finnas mellan den som flyttar och det kvarvarande kollekt- ivet. Utredningen har efter övervägande valt att behålla nuvarande regel som föreskriver att den lagstadgade flytträtten i särskilda fall kan begränsas med hänsyn till försäkringens art. Det innebär att försäkringstagare som överväger att teckna en ny pensions- försäkring eller flytta en sådan försäkring som saknar eller har ett begränsat efterlevandeskydd, behöver vara uppmärksam på vilken betydelse hantering av arvsvinster eller andra försäkringsrisker, som kan ingå i försäkringsavtalet, kan ha för dem. Möjlighet att anpassa pensionsuttag till privatekonomiska förutsättningar och anställningsförhållanden En annan form av ekonomisk konsekvens av flytträtten är att det kan ge ökade möjligheter att bestämma hur man vill ta ut sin pension. Om man väljer att gå ner i arbetstid före det att man fyller , eller kvarstår i arbete efter den tänkta pensionsdagen, kan det finnas behov av lägre pensionsutbetalningar .