sou · GZB336 · 2012-01-01 00:00:00 — Anslaget finansierar även kurser inom ramen för Partnerskap för fred (PFF) samt viss forskning och analysstöd för regeringens behov. Officersprogrammet ska ge de teoretiska kunskaper och de praktiska förmågor som krävs för att kunna bli anställd som officer i Försvarsmakten. De blivande officerarnas studier fokuseras på officersyrkets kärna som grundas på nya akademiska ämnen som krigsvetenskap, militärteknik och ledarskap. började 101 studenter utbildningen på officers- programmet och började 146 studenter utbildningen.41 Enligt regleringsbrevet ska minst 90 aspiranter ha påbörjat utbildningen. 41 En särskild omständighet för studenter på officersprogrammet är att dessa inte får sin inkomst från studiemedel. Detta innebär att dessa studenter kostar Försvarsmakten mer än andra studenter då myndigheten finansierar dessa direkt genom olika ersättningar. Under- lagsrapporter till utredningen har uppskattat denna kostnad till . Utöver officersprogrammet genomför FHS ett antal fristående kurser finansierade via anslag från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Fristående kurser ges inom ämnesområdena statskunskap, ledarskap, militärhistoria och militärteknik. 2009 var som FHS genomförde utbildning finansierad via anslag från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. FHS tillhandahåller uppdragsutbildning efter beställning från olika myndigheter, organisationer, företag, m.m. Sammantaget 411 personer deltog 2009 i poänggivande uppdrags- utbildning att jämföra med 344 . Utöver den poäng- givande uppdragsutbildningen så har också 1 071 personer deltagit i icke-poänggivande utbildning med en omfattning från till fem veckor42. Antalet individer i uppdragsutbildning har minskat marginellt medan antalet helårsstudenter ökat något. Totalt genomfördes utbildning på uppdrag av Försvars- makten till en volym av och till övriga upp- dragsgivare till en volym av . Sammantaget motsvarar intäkter från uppdragsutbildning av FHS totala intäkter, jämfört 2008. Högre militär utbildning (officersutbildning) Den högre militära utbildningen vid FHS bedrivs som uppdrags- utbildning på beställning från Försvarsmakten. bedrivs upp- dragsutbildningen vid FHS i form av: 42 Detta motsvarar en volym på cirka 31 helårsstudenter. chefsprogram (ChP), högre stabsofficersutbildning (HSU), stabsutbildning (SU), och operativ stabskurs (OPSK). Övrig uppdragsutbildning för Försvarsmaktens behov Förutom programutbildningen genomför FHS ett antal fristående kurser för Försvarsmaktens behov.43 Därutöver genomförs som uppdragsutbildning ett stort antal kurser omfattande ett till fem veckors utbildning. Övrig uppdragsutbildning för andras behov Utöver den uppdragsutbildning som sker på uppdrag av Försvars- makten och Myndigheten för samhällsskydd (MSB) och beredskap bedrivs också utbildning på uppdrag av en rad andra myndigheter och organisationer. Som exempel kan nämnas , / och . Vidare har till följd av en beställning av uppdragsutbildning från MSB en magisterkurs i samhällsvetenskap med inriktning mot krisbered- skap startats44. FHS ger kandidatexamen inom huvudområdena: historia med inriktning mot militärhistoria, ledarskap under påfrestande förhållanden, statsvetenskap med inriktning mot krishantering och inter- nationell samverkan, samt 43Som exempel kan nämnas ettåriga kurser som Concept Development and Experimentation och Militärteknisk påbyggnadsutbildning. 44FHS genomför utbildningen, som är en distansutbildning som riktar sig till yrkes- verksamma inom krishanteringssystemet, och examinerar. statsvetenskap med inriktning mot säkerhetspolitik. utfärdade FHS sina första kandidatexamina i krigs- vetenskap och militärteknik. har 19 examina på kandidatnivå utfärdats. På avancerad nivå ges magisterexamen inom huvudområdena: statsvetenskap med inriktning mot krishantering och internationell samverkan, samt statsvetenskap med inriktning mot säkerhetspolitik. Inga examina på magisternivå utfärdades . FHS ger också officersexamen, en yrkesexamen på grundnivå. 2009 har också officersexamen utfärdats första gången sedan FHS inrättades som högskola. Källa: FHS årsredovisning. Antal studenter, m.m. Det totala antalet individer som studerade vid FHS 2009 var 1 173 vilket är en ökning jämfört med . Mätt i antalet helårsstudenter är ökningen . Inom officers- programmet har antalet helårsstudenter mer än fördubblats och antalet helårsstudenter som studerar på fristående kurser har ökat från 56 till 184. så har totalt 12 doktorander anställda inom och Försvarsmaktens doktorandprogram. Utvecklingen av FHS har gradvis kommit att omfatta mer än högre officersutbildning och inbegriper forskning (och utbildning) för hela försvars- och säkerhetssektorn. Hit hör bl.a. kris- hanteringsforskning inom samhällsskydd och beredskap (skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar). Den forskning som bedrivs är också ett resultat av den ansvarsfördelning mellan FHS och Försvarsmakten som gjordes i samband med FHS inrättande som högskola. Förutom de rent militära forskningsområdena har forskningen samhällsvetenskaplig inriktning och omfattar t.ex. folkrättsliga frågor. Vid FHS bedrivs forskning och utbildning inom ett antal ämnen och inriktningar av ämnen som speglar högskolans profil med dess fokus på krigföring och krishantering. Ämnena krigsvetenskap och militärteknik är ämnen som i är unika för FHS, vilket innebär att högskolan har ansvar för dessa ämnens utveckling nationellt. De övriga ämnena utgör egna inriktningar inom ämnen som återfinns på andra svenska lärosäten. Ämnena utgör tillika högskolans forskningsområden. Forskningen och utbildningen är inriktad mot folkrättsliga regler som bl.a. rör rätten att använda militärt våld, folkrättsliga aspekter på internationella fredsoperationer, krigets lagar, mänskliga rättigheter i väpnad konflikt, fredsoperationer och andra kris- situationer, samt ansvarsfrågor i internationella militära operationer i olika konfliktnivåer och sammanhang. Forskningen i krigsvetenskap syftar till att: Förstå och förklara krigserfarenhet på nya sätt, Systematiskt ifrågasätta militära föreställningars stabilitet, samt Studera framtida betingelser för krigföring. Forskning inom krigsvetenskap har såväl inomvetenskaplig och utbildningsrelaterad som praktisk relevans och karaktär. Inom krigsvetenskapen ingår även militärstrategi. Forskning och utbildning i militärstrategi handlar specifikt om att analysera och beskriva länken mellan det övergripande politiska besluts- fattandet och genomförandet av militära operationer. Dessutom ingår frågor som rör skapandet av militär förmåga på kort och på lång sikt. Forskning rörande ledarskap och management syftar, på ett övergripande plan, till att identifiera relevanta sociala och beteende- mässiga faktorer och mekanismer av betydelse för ledarskap och ledarskapsrelationer i komplexa och krävande situationer. Ledningsvetenskapen behandlar formulering av mål, samt val, samordning och inriktning av resurser för att uppnå mål i tids- begränsade verksamheter och under omständigheter som ofta innebär fara för de inblandade. Målet kan kräva en serie av verk- samheter eller en enskild verksamhet. Viktiga exempel är ledning av väpnad strid i militära sammanhang och ledning av räddnings- insatser vid olyckor och katastrofer. Militärhistoria är det vetenskapliga studiet av historia där militärens roll sätts in i ett större politiskt, ekonomiskt och socialhistoriskt sammanhang. Traditionellt har studierna utnyttjats för att analysera historiska fälttåg och operationer i syfte att fastslå generella doktriner och belysa principer. Vid FHS är ämnet särskilt inriktat mot att studera utvecklingen av strategi, operationer och taktik som stöd till ämnet Krigsvetenskap. Styrande för forskningen är militärvetenskapligt orienterade problem med fokus på ämnesmässig teori- och metodutveckling samt praktisk tillämpning av dessa. De möjligheter som teknik- utvecklingen skapar utgör ett viktigt fält för forskningen. Forskningen sker i syfte att förutsäga kommande utveckling, dvs. att förklara fenomen och att förstå t.ex. dynamiken som kännetecknar både teknisk förändring i sig och militär användning av teknik. Forskningsfrågorna behandlar bl.a. nyttoaspekten av ny teknik, hur nya tekniska system uppkommer och varför viss teknik väljs och inte annan. Statsvetenskap med inriktning mot krishantering och internationell samverkan Vid avdelningen bedrivs forskning och utbildning med fokus dels på säkerhetspolitik, dels på samhällssäkerhet, krishantering, kris- beredskap och internationell samverkan. Forskningen vid avdelningen är omfattande. Aktuella forskar- projekt behandlar bl.a. Strategisk planering, Security Sector Reform, , Multinationellt Experiment och Svensk Militär Strategi. Andra forskningsområden är , Politicirkal elites och Social groups as military navigators. Forskningen är inriktad på centrala aktörer inom transatlantisk säkerhet, främst , , EU, NATO och europeiska stor- makter samt , främst vad gäller säkerhetsagendor, hotupp- fattningar och interaktionsmönster. Forskningen utreder också betydelsen av icke-statliga aktörer, såsom NGO:s, i den globala säkerhetspolitiska sfären i ljuset av humanitära interventioner och s.k. nya krig. Försvarsmakten och FHS doktorandprogram startade som ett led i att akademisera officersprofessionen och officersutbildningen och kallades då ÖB:s doktorandprogram. Programmet drevs då med Försvarsmakten som huvudman i samverkan med FHS. är FHS huvudman i samverkan med Försvarsmakten. Syftet med programmet är att främja Försvarsmaktens och FHS upp- byggnad av vetenskapligt skolad specialistkompetens inom respektive myndighets verksamhetsområden. Eftersom FHS inte har examensrätt för forskarutbildning har doktoranderna en anställning som doktorand vid FHS, men är antagna till forskarutbildning vid ett värduniversitet. Några exempel på värdlärosäten är , och . FHS har också inlett ett samarbete med det finska Försvarsuniversitetet (FNDU) i . FHS har genom anslaget 1:7 Officersutbildningen m.m. under Försvarsdepartementet särskilda medel avsedda för finansiering av forskarutbildning inom officersutbildningens ämnen. /2010 var tolv personer inskrivna inom doktorandprogrammet enligt tabellen nedan. Tabell 6.9 Doktorander fördelat på ämne Doktorander fördelat på ämnen Vid FHS fanns också ett 30-tal personer (varav 11 kvinnor) med anställning som framförallt lärare med forskar- utbildningstid inom ramen för sin tjänst, se Tabell 6.10 nedan. Aktivitetsgraden varierar från till . Tabell 6.10 Ämnen och forskarutbildning Ämnen för forskarutbildning: Såväl doktoranderna inom doktorandprogrammet som övriga som bedriver forskarutbildning bedriver huvudsakligen sina studier inom det samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. disputerade tre personer anställda vid och en person. Ytterligare en person tog ut en licentiat- examen vid sitt värdlärosäte. De doktorander som deltar i FHS och Försvarsmaktens doktorandprogram enligt ovan, har anställning som doktorander vid FHS. Dessa finansieras av de särskilda medel som ingår i anslaget 1.7 Officersutbildning m.m.45 45 En särskild omständighet för doktorander inom ramen för programmet är att de flesta är tjänstlediga från Försvarsmakten under sin forskarutbildning. De har då med sig sin lönenivå från Försvarsmakten . Det innebär att dessa doktorander kostar mer än doktorander med vanligt utbildningsbidrag och att den öron- märkta posten för forskarutbildning under anslaget 1.7 Officersutbildningen m.m., räcker till Av tabellen nedan framgår redovisningen av kostnader för personer med forskarutbildningtid i sin tjänst . Tabell 6.11 Kostnader för personal med forskarutbildning Kostnader för personal med Annan anställning vid lärosäte1 1Avser i huvudsak anställning som lärare. 2Beloppet framtaget utifrån redovisade lönekostnader (inkl. LKP för doktorandstudier samt därtill kopplade kostnader (övriga+indirekta) enligt SUHFs modell. 6.5.6Nordiskt samarbete i utbildningsfrågor I det nordiska samarbetet – Nordic Defence Cooperation (NORDEFCO) har FHS samarbetet med Försvarsmakten och samt inom området Higher Military Education (HME). Det tolkas som högre militär stabsutbildning med examensnivå ovanför kandidat (bachelor) – även kan ingå. Den norsk-svenska mulighetsstudien (NSFS) ligger till grund för samarbete. har även visat intresse av ökat samarbete. FHS tillhandahåller grundutbildning, (av totala intäkter om ), uppdragsutbildning, (av intäkterna), forskning och forskarutbildning (av de totala intäkterna) och uppdragsforskning (av skolans totala intäkter). att finansiera 1–2 nya doktorander , utöver de som redan ingår i doktorand- programmet. FHS intäkter uppgick till , varav avsåg forskning. Verksamheten hade ett positivt resultat om , där forskningen bidrog med . Tabellen nedan visar FHS:s resultaträkning för perioden – 2009. Den nedre tabellen visar forskningens resultat . Tabell 6.12 Finansiering och kostnader av FHS 2009 Intäkter av avgifter och andra ersättningar -5,8 -7,6 -22,0 Forskning 2009 (MSEK) Intäkter av avgifter och andra ersättningar -0,9 Källa: FHS årsredovisning 2009 FHS verksamhet har till nästan hälften finansierats av anslag. Anslagen kommer främst från anslag 1:7 Officersutbildning. Resterande intäkter består av intäkter från avgifter och andra ersättningar. Intäkterna för den uppdragsfinansierade forskningen avser huvudsakligen avgifter från Försvarsdepartementet, Försvars- makten, FMV och MSB. Försvarsmakten stod för av intäkterna för forskning. Kostnaderna har ökat med , där avser ökade personalkostnader och avser ökade driftskostnader. Ökningen av personalkostnader beror främst på ökat antal årsarbetskrafter och retroaktiva kostnader för pensioner. I och med det positiva resultatet om upp- går FHSs myndighetskapital till . Forskningen har endast bidragit marginellt till det positiva resultatet. Det är dock en tydlig förbättring då forskningen genererade ett underskott om . Särskilt om resurser för forskning Vid FHS bedrivs såväl anslagsfinansierad forskning som forskning på uppdrag av olika myndigheter. Flera av FHS ämnen med nära koppling till officersutbildningen, såsom krigsvetenskap och militärteknik, är nya och därmed under utveckling. Det innebär också att möjligheterna till externfinansiering för nyetablerade ämnen från t.ex. forskningsråden är begränsade. består anslaget 1:7 Officersutbildningen m.m. av poster avsedda för bl.a. ämnesutveckling, vetenskaplig grund och ämnes- ansvar inom officersutbildningens ämnen. Därutöver finns en post avsedd för forskarutbildning. Därutöver har FHS anslagsmedel genom anslag 2:57 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete från . En stor del av FHS forskningsverksamhet utgörs av forskning som bedrivs på uppdrag av beställare. Av den totala forsknings- volymen 2009 utgjordes av uppdragsfinansierad forskning jämfört 2008. FHS har som målsättning att öka andelen externa forskningsmedel. Den största avnämaren för FHS uppdragsforskning 2009 har varit Försvarsmakten. Andra beställare av uppdragsforskning har varit Försvarsdepartementet, MSB och FMV. Försvarsupphandlingarnas särdrag är en följd av försvarsmaterielens och tillhörande tjänsters själva natur. Den bestäms inte enbart av eko- nomiska och tekniska faktorer, utan beror även på de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik. Försvarsindustrin är följaktligen av strategisk natur, och står i ett specifikt för- hållande till staten. I egenskap av dominerande kund styr staten produktefterfrågan utifrån militära behov kopplade till de strateg- iska målen och har därigenom ett betydande inflytande på mark- nadens omfattning. Staten bidrar också, i varierande utsträckning i olika länder, till finansieringen av forskning och utveckling på försvars- och säkerhetsområdet, och påverkar på så sätt även för- svarsindustrins tekniska kunnande och konkurrenskraft på såväl kort som lång sikt. Staterna reglerar även handeln med försvars- materiel genom olika lagstiftningsåtgärder. Försvarsmateriel, särskilt de militära programmen för materiel- utveckling, är dessutom ofta mycket tekniskt komplicerad. Materielen består ofta av system där både militär och civil teknik ingår. Materiel- systemens livscykel är vanligen lång och tiden mellan den tidpunkt då behovet formuleras till den då ett system tas ur bruk kan vara upp till . Prisvärdhet och riskhantering måste kunna garanteras . Staten behöver ha tillgång till lämplig teknik och industriell kapacitet under ett materielsystems hela livscykel, vilket förutsätter ett beständigt och tillförlitligt för- hållande till leverantörerna. I detta kapitel lämnas en översiktlig beskrivning av marknaden för försvarsmateriel och olika aktörer.1 Beskrivningen är avgränsad 1 Beskrivningen av försvarsindustrimarkanden bygger i allt väsentligt på den redogörelse över försvarsindustrin som regeringen lämnade till (regeringens till att beröra de områden som är av betydelse för utredningens fortsatta överväganden och förslag i betänkandet. 7.2Försvarsindustrin roll i ett säkerhetspolitiskt perspektiv Den svenska försvarsindustrins betydelse för vår försörjnings- trygghet har historiskt varit kopplad till förmågan att kunna trygga försörjningen i händelse av förändrade behov. Under det var målet att ha en inhemsk, av omvärlden oberoende för- svarsindustri som konstruerade och utvecklade utpräglat svenska lösningar. I ljuset av den säkerhetspolitiska doktrinen utvecklade tidigare i materielanskaffningshänseende en stormakts- struktur i miniatyr, med undantag för kärnvapen- och rymd- området. Doktrinen ledde också fram till att nationella särlösningar inte bara var en möjlighet, utan snarare ett mål i sig för att påvisa oberoendet. Något förenklat kan det konstateras att det var ett antal tydliga och distinkta omgivningsfaktorer som blev de dimension- erande drivkrafterna bakom materielförsörjningen till Försvarsmakten fram till det slut. Det är också utmärkande att det är summan av dessa som i hög grad kom att påverka materielför- sörjningen. Utvecklingen har i allt väsentligt skett i samförstånd mellan staten och industrin. har vi en ny politisk karta i . Den tidigare svenska lösningen är – enligt dagens säkerhets- och försvarspolitiska bedömningar – inte längre vare sig möjlig eller önskvärd med hänsyn till samlade intressen. Detta har med nödvändighet medfört förändrade svenska ställningstaganden. medförde insikten om det omöjliga i självför- sörjningsprincipen att försörjningstryggheten påverkas genom ömsesidiga beroenden 2. Det ligger i säkerhetspolitiska intresse – enligt reger- ingen – att samverka med likasinnade länder, såväl inom som utanför EU, om gemensam säkerhetsfrämjande verksamhet och krishanter- ing. Sådan samverkan sker med såväl civila som militära medel. De nya säkerhets- och försvarspolitiska realiteterna innebär även – enligt regeringen – behov av samverkan på materielförsörjnings- skrivelse Strategisk exportkontroll 2009 – krigsmateriel och produkter med dubbla använd- ningsområden, Skr. 2009/10:114). 1999/2000:30, Det nya försvaret, s. 96 ff. Önskan att vara självförsörjande när det gäller materiel till det svenska försvaret har ersatts av det växande behovet av samarbete med likasinnade stater och grannar. Regeringen framhåller att bland de utrikes- och säker- hetspolitiska intressena finns möjligheter att bidra till internationell fred och säkerhet genom effektiv medverkan i inter- nationell fredsfrämjande verksamhet, där en generell teknisk systemlikhet med våra främsta samarbetspartners ökar den opera- tiva effekten. Det ligger i säkerhetspolitiska intresse att värna om ett långsiktigt och kontinuerligt samarbete med tradi- samarbetsländer. Detta ömsesidiga samarbete, inklusive samarbetsprojekt, bygger på såväl export som import av krigs- materiel. Materielförsörjningen, såväl i som i andra länder, bygger numera bland annat på avtalsförpliktelser och gemensamma beroenden. De samarbetande länderna är ömsesidigt beroende av leveranser av komponenter, delsystem och färdiga system, liksom produkter som är tillverkade i respektive land. Endast med fortsatt utveckling av en teknologinivå som har internationell konkurrens- kraft kan förbli ett intressant land för det internationella samarbetet, vilket ligger i vårt nationella intresse. Regeringen konstaterar att en internationellt kon- kurrens- och slagkraftig teknologinivå innebär i ett internationellt samarbete också bättre möjligheter för än annars att påverka det internationella exportkontrollsamarbetet i önskad riktning. Detta gäller främst inom EU, men även i ett bredare internationellt sam- manhang. deltar i olika samarbetsprojekt som den Europeiska för- svarsbyrån () bedriver. har framförallt medverkat till att påverka EDA:s förutsättningsskapande åtgärder, till exempel framtagande av ett forsknings- och teknikutvecklingssamarbete samt en strategi för internationella materielsamarbeten och imple- menteringen av den europeiska försvarsindustristrategin. Genom att delta i det s.k. sexnationsinitiativet3 mellan de sex största industristaterna i påverkar den försvars- industri- och exportpolitik som utvecklas i . 3- Framework Agreement/Letter of Intent, FA/LoI. 2000/01:49 Ett ramavtal om åtgärder för att underlätta omstrukturering och drift av den europeiska försvarsindustrin -Tillämpningsöverenskommelse till ramavtalet avseende leveranssäkerhet och indirekt ett större inflytande på EU:s framväxande försvars- och säkerhetspolitik. Samarbeten kring multilaterala ramverk ger utdelning avseende resursutnyttjande ur ett europeiskt perspektiv och för en mer har- moniserad och förbättrad europeisk och transatlantisk samverkans- förmåga. och /PFF-samarbetet utgör härvid grundbultar tillsammans med FA/LoI-samarbetet och det nordiska samarbetet. De stater som ingår i försvarsallianser har särskilda åtaganden inom ramen för dessa allianser som påverkar val av materiel, standarder och leverantörer. Företag som är lokaliserade i vissa länder påverkas därvidlag av ländernas försvars- och säkerhetsager- ande samt deras allianstillhörighet. I , som utan jämförelse utgör världens största nationella marknad, genomförs mer än 1 000 beslutade marknadsingripanden eller -prioriteringar varje år.4 Ingrip- andena påverkar marknaden och möjligheten för andra aktörer att genomföra leveranser och att få leveranser. Svensk försvarsindustri utvecklades till sin nuvarande storlek och kompetens under det . neutralitetspolitik, som den utformades efter , krävde en stark försvars- makt vilket i sin tur krävde en stark nationell försvarsindustri. Ambitionen var maximalt oberoende av utländska leverantörer. Försvarsindustrin blev en viktig del av den svenska säkerhets- politiken. Under de senaste 15–20 åren har försvarsindustrin emeller- tid genomgått en omfattande omstrukturering parallellt med Försvars- maktens utveckling från invasions- till insatsförsvar. 4Enligt Defense Prioritization and () omfattar dess såväl kontrakts- innehavare som underleverantörer, etc. 5En stor förändring var samgåendet mellan då flyg-, robot- och flygelektronik- tillverkningen samlades inom , medan artilleriverksamheten, inklusive s.k. intelligent ammuni- tion, överfördes till . Förvärvet av och dess unika radar- och sensorverksamhet stärkte bilden av som en komplett leverantör av försvars- och säkerhetssystem. På fordonssidan har skaffat sig en ledande position inom stridsfordons- och bandfordonsområdet, inte minst p.g.a. försäljningen av till , , , , och . Till de större företagen räknas även Aero, med sin kompetens inom såväl det mili- tära som det civila flygmotorområdet, (tidigare Peltor), med verksamhet rörande hörselskydd (numera ett högteknologiskt område) och , specialist på systemkonstruktioner och IT-lösningar. På marinsidan har såväl ytfartygs- som ubåtsutveck- lingen koncentrerats till . har för industrin inneburit att den svenska marknaden kommit att reduceras avsevärt.