sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — 11Ester , red., Être traduit ou ne pas être – rapport /IRL sur la situation de la traduction littéraire (Institut , 2007). 12Johan , Svensk skönlitteratur i världsperspektiv, i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 238-239. 13Svedjedal, Svensk skönlitteratur i världsperspektiv, s. 242–243. Litteraturen i en globaliserad värld har även gjort en sammanställning och analys av vilka svenska författare som har översatts mest 1965–1969 och 2006–2010. Denna visar att mängden översättningar har ökat väsentligt . Vid en jämförelse mellan perioderna framgår att underhållningslitteratur tydligare dominerar den senare listan. Betydligt färre s.k. kvalitetsförfattare återfinns bland de översatta titlarna 2006–2010 än . Barn- och ungdomsboksförfattare har en fortsatt stark ställning och kriminalförfattarna har stärkt sin ställning betydligt. Denna utveckling syns även tydligt vid en analys av Kungl. registrering gällande utgivningen av svensk skönlitteratur i översättning. Den svenska skönlitteraturens relativt starka transnationella genomslag framgår även av internationella undersökningar. Dessa visar också att den svenska kriminallitteraturen i allmänhet och i synnerhet, är en betydande faktor för höga placering på listorna över länder från vilka litteratur översätts.14 Även och placerar sig högt på listorna. Försäljningen av utgivningsrätter har ökat kraftigt även för nordisk kriminallitteratur generellt, en utveckling som uppmärksammats internationellt under epiteteten Nordic Noir och Scandinavian Crime Fiction. menar att den synlighet svensk litteratur har haft utomlands genom översättningar under tidigare decennier utgör grunden för den starka ställning som den svenska litteraturen har i utlandet . Det som ibland har kallats det svenska deckar- undret har enligt således sin utgångspunkt i en tidigare etablerad stark ställning för svensk litteratur internationellt. Den svenska litteraturens internationella genomslag bör således ses i ljuset av tidigare internationella framgångar för svenska författare som , och . Enligt har detta samtida intresse för svensk kriminal- litteratur även skapat nytt intresse för svensk kvalitetslitteratur genom vad han kallar en multiplikationseffekt. Det översätts även relativt många titlar av samtida svenska författare som är verk- samma inom andra litterära genrer än kriminallitteraturen. Han betonar även särskilt de svenska kulturpolitiska insatsernas 14 Se t.ex. Miha Kovač & , Diversity Report 2010: Literary Translation in Current European Book Markets – An analysis of authors, languages, and flows (2011). Litteraturen i en globaliserad värld betydelse för den svenska kvalitetslitteraturens internationella genomslag och lyfter fram översättningsstödet och stödet till litterära evenemang i utlandet som bidragande faktorer till den svenska litteraturens transnationella framgångar. Export av svensk litteratur Förlagens internationella kontaktnät är viktiga för spridningen av svensk litteratur i utlandet, liksom för utgivningen av utländsk litteratur i . Svenskkunskaper bland utländska förläggare är generellt sett mycket ovanligt, vilket innebär att lektörernas, de svenska förläggarnas och agenternas rekommendationer blir särskilt betydelsefulla. Svenska förlag översätter numera i allt högre grad även delar eller hela böcker till främst engelska för att öka en titels möjlighet till utlandsförsäljning. De internationella bokmässorna utgör nav i handeln med rättigheter och är viktiga för spridningen av litteratur inter- nationellt. De mest betydelsefulla internationella mässorna är de i , , barn- och ungdomsboksmässan i samt . Försäljning av utgivningsrättigheter har kommit att bli en allt viktigare intäktskälla för de svenska förlagen. Hanteringen av rättigheter har i många fall professionaliserats och fristående litterära agenter och agenturer inom förlagen har i många länder, inklusive , fått en mer framskjuten position inom branschen. Litterära agenter kan vara antingen utländska agenter som säljer in utländsk litteratur till svenska förlag eller svenska agenter som säljer in svensk litteratur hos utländska förlag. Agentsystemet är relativt nytt i och började få ökad betydelse då ett fåtal agenturer startade verk- samhet. Strukturen med litterära agenter som en del av bok- branschen var då redan mycket vanligt förekommande i t.ex. och . Agenterna har numera även en väl etablerad position i . I europeiska länder som och är agentsystemet däremot inte en integrerad del i förlags- branschen.15 15 Agentsystemet beskrivs t.ex. i . , Merchants of Culture (, 2010). Litteraturen i en globaliserad värld Agentens vanligaste roll i är att sälja rättigheter på utlandsmarknaden. Klienter kan i detta fall vara både författare och förlag. Vissa agenter arbetar som underagenter till utländska förlag med uppgift att placera titlar på den svenska marknaden. Agentens roll i är dock annorlunda än i t.ex. , där de amerikanska agenterna utför redaktionella uppgifter utöver försäljningen och har en viktig roll som grindvakter genom att de gör ett urval på manusnivå, vilket i främst sköts av förlagen. Även de svenska agenterna kan dock företräda sina klienter mot de svenska förlagen, vilket blivit vanligare . Långa förhand- lingar och avancerade auktioner har också blivit allt vanligare för den del av handeln med utgivningsrätter som gäller särskilt efter- frågade titlar. I finns det ett femtontal fristående agen- turer.16 De stora svenska förlagsgrupperna har också skapat egna agenturer , t.ex. och . Utöver handel med utgivningsrätter för böcker handhar agenturerna även annan typ av rättighetsförsäljning, exempelvis s.k. för olika typer av kringprodukter (t.ex. spel, kläder och leksaker) och för tillgängliggörande i andra medieformat som film. Denna typ rättigheter har blivit allt viktigare intäktskällor för de större förlagen. Försäljningen av svensk litteratur till utlandet har ökat kraftigt hos Svenska Förläggareföreningens medlemsförlag. Intäkterna har ökat från kring till . Det är framförallt försäljningen av utgivningsrätter, dvs. förlagens provisioner på utlandsförsäljningen (i regel 20–av royaltyn) som har ökat markant.17 Att utlandsförsäljningen totalt sett har ökat kan till stor del förklaras av de framgångar som den svenska kriminallitteraturen haft på många marknader. 16Viktiga svenska agenturer är , , , , , /ICBS, , , och . 17Försäljningen av färdiga böcker på svenska och delupplagor på andra språk har till skillnad mot utgivningsrätterna varit vikande. Delupplagorna innefattar huvudsakligen bilderböcker och illustrerade faktaböcker som trycks av svenska förlag och levereras till utländska förlag, s.k. samtryck. Litteraturen i en globaliserad värld 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 Se bilaga 2, tabell 20. Anm.: Nettointäkterna består av intäkter från färdiga böcker på svenska, delupplagor på främmande språk och förlagens provisioner på utgivningsrätter och licensintäkter. Gällande diagrammet ovan bör noteras att minskningen består av förlagens export av färdiga böcker och delupplagor och inte förlagens provisioner på utgivningsrätter, vilka visar en svag ökning jämfört med 2010.18 Viktigt i samman- hanget är att många svenska författare låter fristående litterära agenter sköta utlandsförsäljningen, vilket gör att en stor andel av försäljningen inte framgår av siffror.19 Det finns således ingen heltäckande statistik tillgänglig för den totala utlandsförsäljningen av utgivningsrätter för svensk litteratur. uppskattar att utlandsförsäljningen inklusive agen- turernas intäkter gav svenska förlag och författare intäkter på över 18Svenska , Branschstatistik 2011 (2012), s. 7. 19Exempel på svenska författare som har fristående litterär agent och vars utlandsförsäljning därför inte ingår i statistik är bl.a. , , , , , , , , och . Litteraturen i en globaliserad värld år 2009.20 Bohlund menar även att storleken på de potentiella intäkterna från utlandsförsäljning numera är så om- fattande att de har betydelse vid förlagens utgivningsbeslut. Den svenska bokmarknaden har länge varit en utpräglad skön- litterär importkultur. Sedan det moderna förlagssystemets framväxt i har marknaden präglats av en stor andel översatt litteratur. var tre av fyra romaner i översatta och uppgick andelen översättningar till av den utgivna fiktionsprosan.21 Översättningarna gjordes främst från europeiska språk. En viktig orsak till den stora mängden översättningar var att det upphovsrättsliga skyddet vid översättningar var outvecklat. Svenska förläggare kunde därför ge ut utländska författare i svensk över- sättning utan kostnad. Det var inte förrän anslöt sig till som de svenska förlagen behövde betala honorar till de utländska författarna. Anslutningen innebar också att utgivningen av svensk litteratur ökade märkbart. har proportionerna mellan den svenska respek- tive den översatta skönlitteraturen legat relativt stilla. beräknades ungefär hälften av den totala utgivningen i inom skönlitteratur bestå av översatta verk.22 Engelskan har dominerat som källspråk och ökat kontinuerligt. Bland titlar som översätts från engelska har andelen från ökat . Vad gäller försäljning står det klart att viss svensk litteratur säljer mycket bra och att de svenska topplistorna i allt högre grad domineras av svenska originalverk. var 70 av de 100 mest sålda titlarna svenska originalverk.23 var mer än sju av tio sålda skönlitterära böcker hos Svenska Förläggareföreningens medlemsförlag svenska original (pocketböckerna oräknade), vilket 20Kjell Bohlund, Bokmarknaden (, 2011), s. 24–25. 21Bo Peterson, Välja och sälja om bokförläggarens nya roll , då landet industrialiserades, tågen började rulla, elektriciteten förändrade läsvanorna, skolan byggdes ut och bokläsarna blev allt fler (, 2003), s. 120. 22Svedjedal, Svensk skönlitteratur i världsperspektiv, s. 238. 23Steiner, Läsarnas marknad, marknadens läsare, s. 29. Litteraturen i en globaliserad värld ger en indikation på att det är nya böcker av svenska författare som inom detta segment bär upp försäljningen för de större förlagen. Som tidigare nämnts visar statistik också en klar minskning av antalet nyutgivna översatta titlar inom flera litteraturkategorier (se kapitel 7). Såväl utgivning som försäljning av översatt litteratur utgiven av medlemsförlag har minskat kraftigt . stod översättningar för av medlemsförlagens original- försäljning och 2011 var motsvarande siffra . Antalet ut- givna titlar översatt skönlitteratur har särskilt minskat markant. statistik visar att utgivningen av översatt litteratur har minskat inom såväl skönlitteratur, barn- och ungdomslitteratur som facklitteratur.24 Enligt har framför allt antalet översättningar från engelska till svenska minskat . Flera faktorer tros samverka i denna utveckling. Det handlar dels om att svenska läsare i högre grad läser engelska böcker på originalspråk och dels om att internethandeln och importen av engelskspråkiga titlar har ökat tillgången till litteratur på originalspråk. har blivit en allt viktigare exportmarknad för de brittiska och amerikanska förlagen. (KB) registrering av översatta titlar pekar, till skillnad från statistik, på att antalet utgivna titlar är tämligen stabilt . Det gäller såväl inom den skönlitterära och facklitterära utgivningen som inom barn- och ungdomslitteraturen. publicerades 1 073 skönlitterära titlar, 1 005 facklitterära titlar och 820 barn- och ungdomsböcker i översättning. Inom den översatta skönlittera- turen publicerades flest romaner (931 stycken). I betydligt lägre antal kommer därefter i fallande ordning noveller, lyrik, tecknade serier/serieromaner, dramatik och essäer. Inom skönlitteraturen har utgivningen enligt KB:s siffror till bestått av översätt- ningar. Motsvarande andel inom facklitteratur är betydligt lägre. Registreringsrutinerna vid KB förskjuter tyvärr siffrorna under fler av , men mycket tyder på att andelen översättningar inte är mer än . när antalet delar i rapportserier m.m. inte getts samma genomslag uppgick andelen 24 Se , Branschstatistik 2011, s. 3. Litteraturen i en globaliserad värld Enligt , som mer nog- grant registrerar utgivningen av barn- och ungdomslitteratur, uppgick andelen översättningar till i genomsnitt av titlarna inom barn- och ungdoms- litteraturen.25 De mest översatta språken till svenska inom samtliga litteratur- kategorier är i fallande ordning: engelska, norska, danska, franska och tyska. Det ser dock i viss mån olika ut vid en analys av skilda litteraturkategorier. Det är främst litteratur från , och som har svårt att få en plats på den svenska bokmark- naden. minskade även utgivningen av västeuropeisk litteratur i . Antalet över- sättningar från franska minskade t.ex. och från tyska under perioden.26 Denna utveckling har dock vänt, till stor del eftersom nya förlag specialiserade på översatt litteratur har startats. Dessa är ofta inriktade mot utgivning av litteratur från specifika språkområden. Vad gäller skönlitteratur för vuxna visar KB:s registrering att engelska är det överlägset största originalspråket (se bilaga 2, tabell 7). Dominansen är överväldigande med kring av alla titlar nästan varje år.27 Det är dock även i denna kategori en påtaglig minskning kan skönjas . För skönlitteraturen är det tydligt att norska och danska står relativt starkt liksom franska och i viss mån tyska. Däremot är även viktiga europeiska språk som spanska, ryska och italienska relativt sett sämre företrädda. Bilden accentueras om man ser till språk längre från de europeiska språkfamiljerna. Få titlar översätts från stora språk som arabiska och från asiatiska språk som japanska och kinesiska. Gällande källspråk i utgivningen av översatt facklitteratur domineras även den av engelska, följd av tyska, danska och norska (se bilaga 2, tabell 6). Vad gäller översättningar av barn- och ungdomslitteratur är mönstret delvis detsamma som för 25Jfr även , Läsarnas marknad, marknadens läsare, s. 29, och , Det globala översättningsfältet och den svenska översättningsmarknaden, i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 226. 26Styrbjörn , World Literature – for Literary Diversity, (Sida, 2001), s. 72. 27I detta ryms även titlar som översatts via engelska. Med andra ord är det inte säkert att alla titlar som översatts från engelska härrör från eller speglar de kulturella förhållandena i engelsktalande länder. Det innebär heller inte att alla typer av litteratur från det engelska språkområdet är väl representerade i översättning till svenska. Litteraturen i en globaliserad värld skönlitteratur för vuxna.28 Engelska är det dominerande käll- språket, även om andelen minskat något . Det har vad gäller barn- och ungdomslitteratur länge funnits en kritik mot den likriktning som den stora andelen översättningar från engelskan medför. För barn- och ungdoms- litteraturen är annars norska och danska relativt väl företrädda källspråk, liksom franska, tyska och nederländska. Några viktiga skillnader i jämförelse med skönlitteraturen för vuxna syns även, bl.a. att utgivningen av manga under fick till följd att japanskan seglade upp som näst största originalspråk för att sedan åter minska. Mangaboomen är också förklaringen till engelskans minskade dominans under . Bortsett från denna tillfälliga våg av översättningar från japanska och koreanska finns få titlar från utomeuropeiska språk. Enligt Nationalbibliografin är således antalet utgivna titlar i översättning relativt stabil, medan en betydande minskning i utgivningen av översatt litteratur syns hos Svenska Förläggare- föreningens medlemsförlag. En växande andel av den översatta litteraturen kan mot denna bakgrund förmodas ges ut av förlag eller andra utgivare som inte är medlemmar i föreningen. Exempel på svenska förlag som inte är med i föreningen men har en katalog som till stor del består av översatt litteratur är både förlag som Harlequin, en rad läromedelsförlag och kvalitetsutgivare inom allmänlitteratur (se vidare kapitel 8). 28 Se Svenska barnboksinstitutets statistik samt , Dragonball, LasseMaja och Twilight, i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 329–352. Jfr även bilaga 2, tabell 8, för de vanligaste källspråken inom kategorin enligt Nationalbibliografin. 13Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet I detta kapitel behandlas i huvudsak statliga insatser för att stärka det internationella utbytet på litteraturområdet. Fokus är insatsernas utformning , men i vissa fall beskrivs även bak- grunden till nuvarande system. Staten står bakom insatser som rör internationellt utbyte och samarbete på litteraturområdet genom olika myndigheter och institutioner. Flera departement är ansvariga och bl.a. , och Sida är viktiga statliga aktörer på området. Insatser genomförs inom flera olika politikområden och de politiska målen och inriktningen på verksamheterna är av skild karaktär. Mål och riktlinjer på de olika områdena beskrivs därför inledningsvis. Dessa harmonierar ibland, men kan även vara uttryck för olikartade prioriteringar, vilket kan bidra till ett behov av att jämka samman olika intressen. är även del i ett flertal internationella mellanstatliga organisationer och nätverk av betydelse för litteraturpolitiken. I sammanhanget relevanta insatser inom Europeiska unionen och det nordiska samarbetet behandlas därför även i det följande. 13.1Kulturutbyte inom olika politikområden Det internationella kulturutbytet har behandlats i ett flertal utredningar och propositioner. Den första omfattande utredningen om internationellt kulturutbyte var den s.k. , som lämnade betänkandet Kultur och information över gränserna (SOU Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet 1978:56).1 Den senaste utredningen på området tillsattes av regeringen för att göra en översyn av de statliga insatserna för internationell kulturverksamhet. Inriktningen på statens insatser på området hade i stort varit oförändrad . Utredningen föreslog bl.a. i sitt betänkande Internationella kulturutredningen (SOU 2003:121) att skulle få ett samordningsansvar för den internationella kultur- verksamheten och att skulle få i uppdrag att efter mönster från Iaspis undersöka möjligheten att utveckla utbytesverksamhet inom andra områden än bildkonst. Ytterligare förslag var att Svenska institutets insatser inom litteraturområdet borde överföras till , där ett internationellt litteratur- centrum för stöd till översättning och främjande av svensk litteratur i utlandet skulle inrättas. Vidare föreslogs att en internationell kulturfond med egen styrelse skulle bildas inom Statens kulturråd.2 Grunden för den nuvarande inriktningen på det internationella kulturutbytet lades fast i regeringens skrivelse Kulturlivets internationalisering (skr. 2005/06:188). I skrivelsen presenterades ett program för ökat internationellt kulturutbyte med mål för kulturlivets internationalisering i ett långsiktigt perspektiv, hur de statliga insatserna ska utvecklas och hur ansvarsfördelningen mellan statliga aktörer ska utformas. Vidare angavs att hög kvalitet, konstnärlig integritet, långsiktighet och ömsesidighet ska eftersträvas oavsett vilka politiska mål som motiverar de statliga insatserna. Enligt regeringens bedömning var resurserna till internationellt kulturutbyte otillräckliga i förhållande till kultur- livets efterfrågan och med hänsyn till omvärldsutvecklingen. Resurserna till internationellt kulturutbyte förstärktes därför 2006. 1Andra utredningar av betydelse är Sverigeinformation och kultursamarbete (SOU 1988:9) och Vår andes stämma – och andras (SOU 1994:35). En översyn av Sverigefrämjandet gjordes i Svenska bilder – en översyn om Sverigeinformationen (Ds 1993:72). 2De sistnämnda förslagen kom dock inte att genomföras, utan regeringen ansåg att bidragsgivningen borde ske inom ramen för gällande organisation. I övrigt föreslog utredningen bl.a. att Svenska institutets uppdrag borde renodlas och innefatta Sverigeinformation, Sverigepresentation och ambassadservice. Verksamheter inom utbild- ning och forskning (ej svenskundervisning i utlandet), bidragsgivning (t.ex. översättnings- stödet) samt demokrati- och biståndsinsatser borde hanteras av andra myndigheter. Utredningen menade även att aktiviteter bör samordnas i högre grad och att kommu- nikationen mellan olika departement och mellan myndigheter borde förbättras. Vidare ansåg utredningen att uppdraget för kulturråden i utlandet borde förtydligas samt att särskilda insatser borde göras för att höja kompetensen hos UD:s personal inom kulturområdet. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet Utifrån skrivelsen fick ett särskilt uppdrag om att utveckla den internationella kulturverksamheten.3 Inom det internationella litteraturutbytet fick och i uppdrag av regeringen att föreslå en samordnad och långsiktig strategi för att stärka svensk litteratur i utlandet och det internationella litteraturutbytet. Även i den senaste kulturpropositionen, Tid för kultur (prop. 2009/10:3), behandlas det internationella kultursamarbetet. I propositionen anges bl.a. att möjligheterna till samverkan mellan politikområden aktivt ska tillvaratas som kulturens egen- värde och den konstnärliga integriteten ska beaktas. I de nuvarande kulturpolitiska målen formulerades att kulturpolitiken bl.a. ska främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan samt främja kvalitet och konstnärlig förnyelse. I propositionen anges följande prioriteringar för det internationella och inter- kulturella arbetet: utveckling av strategier för internationalisering inom olika kulturområden, fortsatt utveckling av myndigheternas internationella och inter- kulturella arbete, främjande av nationella arenor för internationellt och inter- kulturellt utbyte, samverkan över politikområdesgränserna, ett aktivt agerande för kulturpolitiska frågor inom EU, och det nordiska samarbetet.4 Ansvarsfördelning för internationellt litteraturutbyte () ansvarade för bidragsgivning till översättning av svensk litteratur i utlandet samt för andra åtgärder som syftar till att främja internationell spridning av svensk litteratur. SI erhöll från Kultur- departementet. fick SI inte längre dessa särskilda medel och myndigheten ansåg inte att det fanns resurser för verksam- 3Målen för internationella arbete inom samtliga konstområden uttrycks i strategi för internationell verksamhet 2011–2013 (2010). 4Tid för kultur (prop. 2009/10:3), s. 80. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet heten inom ramanslaget för internationell samverkan. beviljades inget översättningsstöd och det indragna stödet resulterade i en debatt där stödets betydelse framhölls. föreslog i en promemoria att ett nytt centrum för svensk litteratur skulle inrättas. Centret skulle vara en fristående, samlande aktör för det internationella litteratur- utbytet. Det skulle t.ex. administrera översättningsstödet och föreslogs även få i uppdrag att främja litteratur och läsning på nationell nivå.5 Förslaget blev dock inte antaget, utan regeringen beslutade i budgetpropositionen att skulle få i uppdrag att ansvara för stödet till översättning av svensk litteratur och utveckla det internationella litteratursamarbetet. Vidare fick i uppdrag att fördela resebidrag och stipendier för att stärka den internationella utbytes- verksamheten för litterära upphovsmän. I samband med detta beslutades även att det statliga stödet till internationellt utbyte och samarbete på litteraturområdet skulle förstärkas . Vidare infördes möjligheten att ansöka om översättningsstöd för facklitteratur och barn- och ungdomslitteratur samt bidrag till provöversättningar av svensk litteratur.6 övergick därmed ansvaret för den internationella litteraturverksamheten från SI till och . fick även i uppdrag att tillsammans med författarfonden redovisa en långsiktig strategi för det internation- ella litteratursamarbetets utformning och synlighet.7