sou · GZB336d4 · 2012-01-01 00:00:00 — FOI gör i sin årsredovisning för en åtskillnad mellan kunskapsuppbyggnad och kunskaps- tillämpning, samt skriver att kunskapsuppbyggnaden främst sker i projekt inom just samlingsbeställningen. Kunskapstillämpningen sker sedan primärt genom enskilda uppdrag från kunderna. FOI bedriver verksamhet över ett stort kompetensfält som kan beskrivas på flera olika sätt. Internt arbetar myndigheten med 29 stycken kompetensklossar som en fast indelning. Externt kan man aggregera den samlade kompetensen på olika sätt och variera beskrivningen något beroende på sammanhang30. I anslutning till arbete – och därmed av vikt för denna utredning – förekommer en indelning i tio forskningsområden: Samhällsanalytisk forskning och metodstöd FOI:s verksamhet ska bedrivas med vetenskaplig kvalitet även om det primära syftet för FOI inte är att positionera sig i vissa angivna akademiska fält. Kärnan i verksamheten är snarare förmågan att integrera olika kompetenser med hög kvalitet i samma uppdrag31. Den forskning som bedrivs är i hög utsträckning av tillämpad karaktär 29Möte referensgrupp FoU, . 30Samtal, FOI, . 31Intervju, FOI, . (i motsats till grundforskning), med uppdragsgivarna och inte veten- skapssamhället som primära mottagare av resultaten/kunskapen. FOI söker (och tilldelas) också medel från traditionella forsknings- finansiärer, man publicerar i viss utsträckning i vetenskapliga tid- skrifter, samt genomför externa kvalitetsgranskningar av sin verk- samhet för att vara en attraktiv forskningspartner med andra länder. Av myndighetens årsredovisning för framgår att FOI deltar i flera internationella sammanhang, såväl multilaterala som bilaterala. Deltagandet i samarbetsforum som och finansieras enligt FOI i allt väsentligt via uppdragen från huvudkunderna. Viss del av den internationella verksamheten finansieras också via anslag.32 FOI anger vidare att utgångspunkten för deltagandet i bilaterala samarbetsprojekt är behov som finns i uppdragen från huvud- kunderna. Även kostnadsdelning och tillgång till kunskap och kompetens hos andra aktörer anges som starka drivkrafter. I vissa fall motiverar FOI de internationella samarbetena med informations- inhämtning om betydelsefulla utvecklingstendenser i vår omvärld. Slutligen anges att det också förkommer flera fall där vissa utländska kunder köper kunskap direkt av FOI. Vem äger resultaten av uppdragsforskningen? Särskilt med tanke på den dominans uppdragsforskning har i FOI:s verksamhet är det av stor betydelse hur och i vilken omfattning FOI:s resultat kan kommersialiseras, samt av vem och på vilka villkor de resultat som uppnås kan utnyttjas. Här är situationen den att FOI äger de resultat som kommer fram som ett resultat av den uppdragsforskning man bedriver åt Försvarsmakten och FMV. Detta framgår, enligt FOI, av de övergripande avtal som finns med respektive organisation33. Försvarsmakten respektive FMV har dock nyttjanderätt till resultaten och det åligger FOI att säkerställa 32Intervju FOI, . 33Mellan FOI och Försvarsmakten finns ett Samordningsavtal. Mellan FOI och FMV finns ett Ramavtal. att denna nyttjanderätt kvarstår (om önskemål finns) vid eventuell överlåtelse/upplåtelse av rätten till annan aktör. För andra uppdragsgivare än Försvarsmakten och FMV strävar FOI efter motsvarande situation, det vill säga att resultaten om ej annat avtalas ska vara FOI:s egendom, medan uppdragsgivaren har rätt att för eget bruk nyttja resultaten.34 Hur arbetar FOI med kommersialisering? FOI är beroende av uppdragsintäkter och arbetar därför på alla organisatoriska nivåer och på flera sätt med kommersialisering och med att nå nya kunder. På myndighetsövergripande nivå finns fyra så kallade marknadsområdesgrupper för att koordinera dessa insatser: Av särskilt intresse för denna PM är arbetet med att finna vägar att kommersialisera gjorda upptäckter. Här kan först konstateras att FOI har i storleksordningen fem licensavtal och ett hundratal patent35. Man arbetar med en genomgång av patentportföljen i det uttalade syftet att minska den. har FOI lämnat in cirka tio ansökningar om patent till det organ som har att hantera detta36. Detta är färre . FOI har prövat flera olika vägar för att öka kom- mersialiseringen av gjorda upptäckter; både med egna interna organisationsenheter och genom anlitandet av externa aktörer. hanteras frågan primärt i marknadsområdesgruppen När- ingsliv och med visst avtalsreglerat stöd av STING, en så kallad inkubatorverksamhet med starka kopplingar till Kungliga Tekniska Högskolans innovationssystem37. Huvudsakligen utgörs detta stöd av vad FOI beskriver som affärscoaching. Med detta avses att STING bland annat agerar som en samtalspartner i frågor kring hur olika erbjudanden/idéer inom FOI:s uppdragsverksamhet kan 34Detta framgår av FOI:s så kallade Allmänna villkor som tillämpas vid uppdragsavtal. 35Intervju, FOI, . 36Försvarets patentorgan eller mer formellt Patentenheten på FMV. Intervju, FMV/För- svarets patentorgan, . 37STING har för övrigt också ett visst samarbete med KIAB. avgränsas, paketeras och presenteras för potentiella nya uppdrags- givare.38 FOI har också prövat olika former och olika typer av incitament för att internt stimulera forskarna att anmäla sina upptäckter och hitta sätt att vidareutveckla dessa mot kommersialisering. För när- varande finns möjligheter inom myndigheten att lämna viss eko- nomisk ersättning och/eller del i en eventuell licens till den/de forskare som gjort upptäckten. I övrigt gäller de villkor och lagar som behandlas i avsnittet om försvarspatent nedan. Ur patentsynpunkt finns det två regelverk som är av intresse i detta sammanhang. För det första lyder FOI under lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar. Denna lag innebär att en arbetstagare ska anmäla gjorda upptäckter till arbetsgivaren som sedan har på sig att ta ställning till om han vill överta rätt till uppfinningen. Om arbetsgivaren inte gör detta behåller arbetstagaren rätten och arbetsgivaren kan inte använda upp- finningen ens i egen verksamhet39. Det finns inom försvarssektorn ett gemensamt patentorgan, placerat vid FMV, som stöder FOI med bland annat bedömningar i fall som dessa, liksom med de patentansökningar med mera som senare kan bli aktuella. Det kan noteras att om arbetsgivaren i detta fall vill överta rätten så är det enligt praxis staten som tar över rätten medan ett eventuellt patent söks i FOI:s namn. Enligt för- svarets patentorgan så kan staten/FOI senare överföra rättig- heterna till ett bolag, i det fall man t ex skulle vilja hantera kom- mersialiseringen via ett holdingbolag. Observera dock att det finns olika grader av rätt och att rättigheterna i viss utsträckning (t.ex. nyttjanderätt) kan behöva stanna i försvarssektorn40. För det andra finns en lag (1971:1078) om försvarsuppfinningar, enligt vilken alla svenska uppfinningar – oavsett upphovsman – som kan vara försvarshemliga, ska prövas av den så kallade för försvarsuppfinningar, efter ett utlåtande av för- svarets patentorgan. Om uppfinningen anses vara försvarshemlig får kunskap om den inte spridas utan regeringens tillåtelse. 38Samtal, FOI, . 39Hedefält, D. (odaterat), Försvarets patentorgan; placerat vid FMV, arbetspapper 40Intervju, FMV/Försvarets patentorgan, . uppfinning ska vara hemlig är förhållandevis sällsynt. Enligt för- svarets patentorgan är det i storleksordningen 40–50 uppfinningar som prövas och av dessa maximalt tio som bedöms försvars- hemliga. Icke desto mindre kan naturligtvis denna lag försvåra kommersialisering av vissa upptäckter, men FOI (och ett eventuellt holdingbolag) lyder i detta under samma regler som alla andra aktörer i . Försvarshögskolan, FHS, lyder under såväl en egen förordning (2007:1164) som under ett antal särskilt angivna bestämmelser i hög- skoleförordningen (1993:100). Av förordningen för FHS framgår bland annat att man ska ha en forsknings- och utbildningsnämnd som ansvarar för forskning och utbildning på grundnivå och på avancerad nivå. FHS lyder också under högskolelagen (1992:1434). I denna lag anges bland annat att verksamheten ska bedrivas så att det finns ett nära samband mellan forskning och utbildning. Vidare anges att det i en högskolas uppgift ingår att samverka med det omgivande sam- hället och informera om sin verksamhet samt verka för att forsk- ningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta (den så kallade tredje uppgiften). I högskolelagen anges även tre allmänna principer för forskningen vid en högskola Forskningsproblem får fritt väljas. Forskningsmetoder får fritt utvecklas. Forskningsresultat får fritt publiceras. Utöver högskolelagen och de förordningar som nämns ovan, anges Försvarshögskolans uppdrag och uppgifter också i två olika regler- ingsbrev. Här finns dels ett allmänt regleringsbrev avseende uni- versitet och högskolor,41 dels ett regleringsbrev avseende anslag 1:7 Officersutbildning m.m. Av dessa regleringsbrev för framgår bland annat följande: FHS ska anordna utbildning som leder till officersexamen, och ska minst 150 helårsstudenter ha påbörjat grund- utbildning på Officersprogrammet. FHS ska på uppdrag av Försvarsmakten utbilda personal för att därigenom bidra till att det militära försvarets kompetensbehov inom ramen för FHS kompetensområden tillgodoses. FHS ska bedriva forskning och analysstöd för regeringens behov och därigenom stödja utformningen av svensk försvars- och säker- 41 Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m. hetspolitik samt utformningen och utvecklingen av samhällets krisberedskap. Försvarshögskolan ska för regeringens behov genomföra verk- samhet inom kompetensområdena säkerhetspolitisk forskning, forskning och strategisk analys, forskning inom det folkrättsliga området, statsvetenskaplig forskning med inriktning mot kris- hantering och internationell samverkan, forskning med inrikt- ning mot fredsfrämjande verksamhet samt forskning om för- svarspolitik. En sammanställning av FHS intäkter för ser ut enligt nedan: Tabell 2 FHS 2009 (verksamhetsintäkter ur årsredovisningen, tkr) Tabell 2: FHS intäkter (Källa: FHS Årsredovisning ). Utöver denna sammanställning av totalbilden kan noteras att För- svarsmakten stod för av FHS intäkter för uppdrags- Försvarsmakten är också FHS största beställare av upp- dragsforskning av den totala volymen42. FHS inrättades som statlig högskola år 200843. Tiden har till del varit turbulent. Den så kallade föreslog att FHS skulle avvecklas44. Också i styrningen av verk- samheten har problem funnits; en konflikt mellan styrelse och rektor ledde till att rektor lämnade , och brister i årsredovisningen för ledde till att invände mot denna45. Försvarsmakten har också i delar ifrågasatt verksam- heten, bland annat vad gäller forskningskvalitet46. Enligt FHS är dock flera av dessa punkter nu utlösta, så sker t.ex. planeringen enligt en ny styr- och ekonomimodell. FHS har ett stort beroende av Försvarsmakten. Som kon- staterats ovan står Försvarsmakten för en mycket stor andel av FHS intäkter. Relationen mellan myndigheterna är dock tätare än så; det regleras i FHS instruktion att Försvarsmakten ska vara repre- senterade med en person i såväl som i dess ,47 av de som FHS fick i anslag från Försvarsdepartementet gick nästan direkt vidare till Försvarsmakten för FHS utnyttj- ande av lokaler och annan infrastruktur vid samt som ersättning för att Försvarsmakten sköter de två verksamhets- förlagda terminerna i Officersprogrammet. Slutligen finns vid FHS ett stort antal officersbefattningar för vilka FHS är beroende av Försvarsmaktens personalplanering och att Försvarsmakten faktiskt avdelar personer till dessa befattningar. Det faktum att ett antal av 42Bildmaterial överlämnat vid möte . 43Innan dess var FHS en högskola under Försvarsdepartementet, utan egen examensrätt. 44Ett användbart och tillgängligt försvar – Stödet till Försvarsmakten, Fö 2009:A. Utredningen föreslog för övrigt även att FOI skulle avvecklas som egen myndighet. 45Riksrevisionen (2010), Revisionsrapport – Försvarshögskolans årsredovisning 2009, Dnr 32- 2009-0623. 46Se t.ex. Försvarsmakten (2010), Utvärdering av FoT Temaområde Människan i NBF, , HKV 21 000:56248. 47Instruktionen anger för övrigt också att även Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap ska vara representerade med en person i såväl Styrelsen som Forsknings- och utbild- ningsnämnden. befattningarna inte besattes av Försvarsmakten bidrog till FHS svårigheter under det året48. FHS bedriver forskning inom åtta olika områden: Historia med inriktning mot militärhistoria Juridik med inriktning mot folkrätt Ledarskap under påfrestande förhållanden Statsvetenskap med inriktning mot krishantering och inter- nationell samverkan Statsvetenskap med inriktning mot säkerhetspolitik och strategi Den forskning som bedrivs är såväl anslags- som uppdrags- finansierad. av anslagsmedlen kommer från anslaget 1.7 Officersutbildningen m.m. inom utgiftsområde 6 (övriga medel kommer från anslag inom utgiftsområde 16). Dessa medel är bland annat avsedda för sådant som ämnesutveckling, vetenskaplig grund och ämnesansvar inom officersutbildningens ämnen, samt forskar- utbildning. FHS beskriver i årsredovisningen för dessa medel som att de ger goda förutsättningar för att tillhandahålla en basplatta för forskningen inom berörda ämnen och för att bygga upp vad man kallar professionsforskningen. En särskild pott inom anslaget 1.7 ska också användas för forsk- ning och analysstöd för regeringens behov. Här anges specifikt kompetensområdena säkerhetspolitisk forskning, forskning och strategisk analys, forskning inom det folkrättsliga området, stats- vetenskaplig forskning med inriktning mot krishantering och inter- nationell samverkan, forskning med inriktning mot fredsfrämjande verksamhet, samt forskning om försvarspolitik. Majoriteten av den forskning FHS bedriver () är dock uppdragsfinansierad, tillämpad forskning. Den största kunden här är Försvarsmakten och de ämnen som är aktuella är då huvud- sakligen ledarskap och ledningsvetenskap, men även krigsvetenskap och modellering/simulering. Det kan noteras att volymen (dock ej projektinnehållet) på Försvarsmaktens beställningar till FHS till del har styrts av utbildningens behov av forskningsanknytning49. Det kan också noteras att en annan viktig kund för uppdragsforsk- ningen är MSB, och det handlar då om olika frågeställningar inom det övergripande området samhällets krisberedskap. Ett visst samarbete finns med andra lärosäten, såväl inom som utanför landets gränser. Inom ämnet militärhistoria finns ett samarbete med . Inom ämnet statsvetenskap samarbetar FHS med uni- versitet, även om intensiteten i detta samarbete var större då FHS inte hade egen examensrätt. Det så kallade bildades och inom den ramen samarbetar FHS med sina motsvarigheter i , , , , Neder- länderna, och (), bland annat genom flera olika ämnesspecifika arbetsgrupper och en gemensam årlig konferens. Försvarshögskolan och Försvarsmakten har också ett doktorand- program inom vilket deltagande doktorander examineras vid olika universitet, beroende på ämnesval. FHS bedriver såväl anslagsfinansierad högskoleutbildning som uppdragsutbildning50. Inom högskoleutbildningen kan studenterna läsa in kandidatexamen i statsvetenskap, samt i FHS samtliga åtta ämnen utom folkrätt. FHS har också rätt att utfärda magister- examen i statsvetenskap med inriktning mot krishantering och inter- nationell samverkan, i statsvetenskap med inriktning mot säkerhets- politik, samt i Krigsvetenskap51. Till högskoleutbildningen räknas också Officersprogrammet, en treårig högskoleutbildning på grundnivå som leder fram till Officersexamen. Fyra av pro- grammets sex terminer ges av FHS medan två terminer (termin 4 49Möte referensgrupp FoU, . 50Denna information, liksom den följande genomgången av vad som innefattas i respektive grupp är, om inte annat anges, hämtad ur Försvarshögskolans utbildningskatalog för 2010- 2011. 51Bildmaterial överlämnat vid möte . och 5) är verksamhetsförlagda, det vill säga bedrivs av Försvars- makten. Den uppdragsutbildning som FHS erbjuder ges inom tre olika områden; militär vidareutbildning, krishantering och ledarskap. Den militära vidareutbildningen ges på uppdrag av Försvarsmakten och omfattar ett antal kurser av mycket olika längd. Den mest omfattande kursen är Högre stabsofficersutbildning; en tvåårig aka- demisk utbildning på avancerad nivå som kan leda till en magister- examen. Bland övriga utbildningar kan t.ex. nämnas en Militärteknisk påbyggnadsutbildning omfattande ett drygt år, en ettårig utbild- ning i Concept Development and Experimentation (CD&E) samt flera olika, kortare kurser inom området Krigsvetenskap. De uppdragsutbildningar som erbjuds inom krishanterings- området genomförs av och ges ofta på uppdrag av Försvarsmakten och MSB gemensamt. Här kan nämnas t.ex. den så kallade Solbackakursen, samt Högre kurs i samhällets Krisberedskap – steg 1 och 2. Slutligen erbjuder FHS också flera relativt korta uppdrags- utbildningar (1–) inom ledarskapsområdet. Som framgår ovan utfärdar FHS kandidatexamina inom samtliga sina åtta ämnen utom folkrätt, samt magisterexamen inom tre ämnen. Högskolan håller på att utarbeta en strategi för utökad examensrätt, i första hand för tre ämnen på masternivå samt ett ämne på forskarnivå. Att få denna utökade rätt anses av FHS vara en fråga av avgörande betydelse för högskolan eftersom man därigenom på ett annat sätt skulle kunna bygga egna forskare med unika profiler och reproducera sin lärarkår52. Sådan rätt utfärdas av efter ansökan från läro- sätet. Av de riktlinjer har utgett för beviljandet av examensrätt på forskarnivå53 framgår bland annat att viktiga faktorer är hur området avgränsas, vilken kvalitet och omfattning det är på den forskning som bedrivs inom området, högskolans kvalitetsarbete, den akademiska miljön, handledarresursernas kvalitet 53Högskoleverket (2009), prövning av ansökan om tillstånd att utfärda examen på forskarnivå inom ett område, Reg.nr 641-5096-10 och omfattning, samt vilken finansiering högskolan kommer att ha för forskarutbildning över . Statskontoret har översiktligt studerat de ansökningar om till- stånd att utfärda examina på forskarnivå som fattade beslut om . Sammanlagt prövades 19 ansökningar från nio högskolor. Av dessa beviljades 15 ansökningar medan fyra fick avslag – tre av dessa avslogs trots att externa bedömargrupper hade rekommenderat beviljande. avslag baserades i ett av fallen på att kvaliteten på och omfattningen av forskningen inom området bedömdes som otillräcklig, i ett fall på att området bedömdes som inte tillräckligt tydligt avgränsat samt i två fall på att forskningsmiljön bedömdes som för svag och tillgången till kompe- tenta handledare för dålig. I FHS fall uppger högskolan till Statskontoret att man bedömer verksamhetens volym som det kanske största hindret för att få examensrätt på forskarnivå. Detta är också skälet till att man i första hand avser att söka sådan rätt för endast ett ämne54. Det kan slutligen i detta sammanhang noteras att Högskole- verket avser genomföra en granskning av FHS befintliga utbild- ningar . Detta ska ske inom ramen för ett nytt system för kvalitetsutvärdering55. 55Högskoleverket, mail till Statskontoret . Den övergripande frågan som behandlas i uppdraget är om en KI- modell kan tillämpas för den samlade forskning och utbildning som bedrivs vid FOI respektive FHS. Särskilt ska dels möjliga synergier i forskning och utbildning, dels ökat nyttiggörande av forskningsresultat, beaktas. Dessa två delfrågor behandlas i var sitt avsnitt nedan. FOI:s respektive FHS uppdrag, kompetenser och karaktär på verk- samheten har betydelse för en diskussion om vilka synergimöjlig- heter som eventuellt kan finnas och hur dessa i så fall bäst realiseras. Dessa frågor diskuteras därför inledningsvis i detta avsnitt. Därefter följer en sammanställning av hur de två organisa- tionerna själva ser på frågan om eventuella synergier, samt på behovet av nya organisationsformer. Den senare frågan blir aktuell i det fall eventuellt möjliga synergier bäst realiseras genom en annan organisa- torisk lösning än dagens. Med denna bakgrund tecknad, samlas sedan Statskontorets slutsatser i ett avslutande avsnitt. Likheter och skillnader mellan FOI och FHS Det finns vissa grundläggande likheter mellan FOI och FHS, primärt att båda är verksamma inom det övergripande området för- svar och säkerhet. Såväl FOI som FHS har också en stor uppdrags- verksamhet och båda har Försvarsmakten som dominerande avnämare/uppdragsgivare. Vidare finns ett mindre antal kompetens- områden som åtminstone till sin benämning är överlappande mellan organisationerna. Det senare behandlas i ett följande avsnitt. finns flera betydande skillnader mellan organisa- tionerna. Inte minst skiljer sig deras uppdrag åt på flera sätt. Grundläggande här är att FHS till stor del är en utbildningsaktör medan FOI endast erbjuder några enstaka uppdragsutbildningar och har en mycket liten volym inom detta område. FOI är däremot väsentligt större som forskningsaktör. FOI har även ett antal upp- drag/uppgifter som FHS inte har – nämnas kan t.ex. att FOI ska bedriva såväl försvarsunderrättelseverksamhet som exportrelaterad verksamhet inom försvarssektorn. Även den finansiella basen skiljer sig åt mellan organisationerna. FOI hade dubbelt så stor omsättning som FHS. FOI är i det närmaste enbart uppdragsfinansierade, med anslag omfattande av verksamheten , jämfört med FHS . Vidare bör noteras att det finns skillnader i typen av forskning, där FOI aktivt strävar efter att integrera olika kompetensområden i samma projekt medan det för FHS är relativt sett viktigare att pro- ducera ämnesspecifik forskning. En annan skillnad är att veten- skapssamhället är viktigare som avnämare för FHS. FOI ska för- visso hålla en vetenskaplig kvalitet i sitt arbete och man har en viss akademisk produktion men till stor del är man mer inriktade på (enbart) leverans till uppdragsgivaren. Andra skillnader vad gäller typen av forskning följer av upp- dragen. Som högskola har FHS en allmän princip att följa om att forskningsproblem ska väljas fritt, även om detta i praktiken bara berör en mindre del av FHS anslagsfinansierade forskning och den forskning man i övrigt framgångsrikt kan söka medel för. Något motsvarande utrymme/uppdrag har inte FOI. Vidare har FHS som högskola en tydlig uppgift att samverka med det omgivande sam- hället och informera om sin verksamhet. FOI ska förvisso verka för att försvarsforskningen nyttiggörs även utanför totalförsvaret men Statskontoret bedömer ändå den formulering som gäller för FHS som mer långtgående. Slutligen kan noteras att FOI till stor del är beroende av För- svarsmakten som uppdragsgivare – drygt hälften av intäkterna kommer direkt från denna kund och om FOI:s uppdrag från FMV räknas in så går siffran av omsättningen. FHS beroende av Försvarsmakten är dock ännu större. Om den i och för sig anslagsfinansierade officersutbildningen räknas in, kommer av FHS intäkter från Försvarsmakten. Dessutom är Försvars- makten representerade i FHS styrande organ och ett relativt stort antal officerare från Försvarsmakten tjänstgör vid FHS. Myndigheternas syn på möjliga synergier Av de samtal Statskontoret fört med såväl FOI som FHS fram- kommer att de två organisationerna har en i stort gemensam syn på vilka kompetensområden som är aktuella för en diskussion kring ökade synergier. De tre områden som nämns är militärteknik, led- ningsforskning och säkerhetspolitik56. Förvisso kan det även finnas ytterligare områden där kompetenserna är så lika att synergier eventuellt skulle kunna finnas. Statskontoret vill här särskilt peka på området civil krishantering. Att detta inte nämns av FOI och FHS i de förda diskussionerna motiveras med att området har andra finansiärer än Försvarsmakten och därmed inte är lika aktuellt för För- svarsstrukturkommitténs arbete57.