sou · GZB375 · 2012-01-01 00:00:00 — Betänkande av utredaren i Översyn av djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Fotograf: , Vitlycke museum. Bilden är tagen 1996. Bilden föreställer hällristningar av hästar och människor. finns i Torp, Hogdal i och är gjorda f.kr. Regeringen beslutade (dir. 2009:57) att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en bred översyn av den samlade djurskyddslagstiftningens innehåll, lämna förslag till ny djurskyddslag och förordning samt ge exempel på hur andra föreskrifter på området kan utformas. att vara särskild utredare. I tilläggsdirektiv (dir. 2010:37 dir. 2011:11) beslutade regeringen att ändra tidpunkten redovisning av uppdraget. Som experter i utredningen förordnades veterinären , veterinärmedicine docenten , agronomie licentiaten , veterinären , läraren , läraren , veterinären , ämnesrådet , generalsekreteraren , biträdande länsveterinären , departementssekreteraren , professorn i fysiologi och verkställande direktören . entledigades och i stället förordnades veterinären som expert fr.o.m. . entledigades fr.o.m. och i stället förordnades ämnesrådet som expert fr.o.m. . Veterinären förordnades som expert fr.o.m. . Till sekreterare i utredningen förordnades filosofie doktorn i zoologi och kammarrättsassessorn . Som adjungerad sakkunnig ställdes veterinären till utredarens förfogande från . Utredaren överlämnar härmed betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75). Särskilda yttranden har avgetts av experterna gemensamt samt av . Vidare har särskilt yttrande avgetts av experterna gemensamt. Uppdraget är därmed slutfört. Motiv och författningskommentar ........................................ Utredarens uppdrag och arbete.............................. Gällande rätt och bakgrund till Djurskyddslagen (1988:534) .............................. Djurskyddsförordningen (1988:539)................. föreskrifter (SJVFS).............. 2.2EU-rättens grundläggande principer och bestämmelser om djurskydd ............................................ 2.2.3 Artiklarna 34 och 36 i EUF-fördraget............... 2.2.4 EU:s lagstiftning på jordbruksområdet............. 2.2.5 EU:s reglering på djurskyddsområdet............... EU-regler om zooteknik .................................... Historik över lagstiftning om djurskydd i .......... 2.4Bakgrund till utformningen av lag om Vad hände med djurskyddet vid EU-inträdet?................ 2.6Europarådet och dess inflytande på betydelse för djurskyddsarbetet internationellt.............. Hur har djurskyddslagen ändrats ?................ 2.9Hur har djurskyddsförordningen ändrats sedan 2.10Utvecklingen av myndighetsföreskrifterna om Nulägesbeskrivning med analys ............................. Produktion och lönsamhet ................................. Etiska utgångspunkter för en ny Människan och de andra djuren....................................... Människans moraliska särställning..................... 4.1.2 Synen på djur och deras välfärd ............ 4.1.3 Synen på djur och deras välfärd i internationell Vad är egentligen djurvälfärd? Utredarens överväganden och förslag ............................. Lagstiftningens detaljeringsgrad och struktur .......... Djurskyddslagen är en ramlag.......................................... Funktionsregler, resursregler och detaljeringsgrad ........ Hur ser synen på detaljeringsgrad ut? 5.5Ett djurskydd i förändring: arbete med djuromsorgs- och kontrollprogram......................... Utredarens överväganden och förslag ............................. 5.6.1 Lagstiftningens struktur och detaljeringsgrad .. 5.6.2 Vetenskapligt råd knyts till föreskriftsarbetet .. Förslag på föreskriftsändring ............................. Begreppets ursprung och avsikt ....................................... 6.1.2 Avsikten med begreppet naturligt beteende...... Naturligt beteende i lagstiftningen .................................. 6.2.2 Begreppet naturligt beteende i den svenska 6.2.3 Avvägning mellan naturligt beteende 6.2.5 Begreppet naturligt beteende i andra Vetenskapliga definitioner av naturligt beteende............ Utredarens överväganden och förslag.............................. Övergivna och förvildade djur................................. 7.1.1 Ett domesticerat djur på vift............................... 7.1.2 Varför blir katter herrelösa? 7.1.3 Djurhem tar hand om herrelösa katter .............. 7.1.4 Hur lever herrelösa katter? överlevnad och fortplantning ............................. 7.1.5 Vilket problem medför herrelösa katter?........... 7.1.6 Metoder för att hantera och minska antalet herrelösa katter........................................ 7.2.2 Lag (2007:1150) om tillsyn över hundar 7.3Erfarenheter av problemen med herrelösa katter i Synen på problemet med herrelösa katter ......... Erfarenheter från svenska myndigheter............. 7.3.3Myndigheternas kostnader för hantering av 7.3.4Norska erfarenheter av problemen med 7.3.5Danska erfarenheter av problemen med 7.4Vilken myndighet har ansvaret för att åtgärda problem med herrelösa katter? Utredarens överväganden och förslag ............................. som medför lidande för djur ........................... Vad är avel?........................................................................ som medför med djurskyddsproblem..................... Nötkreatur för köttproduktion ......................... Värphöns och kalkoner....................................... 8.3Lagstiftning rörande avel, tidigare utredningar och 8.3.2 EU-rättsliga aspekter gällande avel.................... Djurskydd vid hästavel SOU 2006:13 ............... Utredarens överväganden och förslag.............................. Särskilda krav för viss djurhållning ......................... Krav på tillstånd enligt 16 § djurskyddslagen.................. 9.1.1 Vad är § 16-tillstånd?........................................... 9.1.2 Varför finns § 16 -tillstånden?............................ Behövs § 16-tillstånden? Tolknings- och gränsdragningssvårigheter........ 9.1.5 Tjänstedirektivet och utvärdering av kravet på tillstånd enligt 16 § djurskyddslagen ............. Förprövning av djurstallar ................................................ Vad är förprövning? Varför finns förprövning?................................... 9.2.4 översyn av förprövning ......... Förprövning av ny teknik (nyteknikprövning)............... Vad är nyteknikprövning? 9.3.2 Förenlighet med bestämmelser om fri rörlighet Särskilda krav rörande cirkusar och djurparker............... 9.4.1 Vad finns det för särskilda krav inom dessa 9.5Zoobutiker och förbud mot hållande av vissa 9.5.1 Vad finns det för särskilda krav inom dessa områden?.................................................... 9.5.2 Varför finns det särskilda krav för zoobutiker och förbud mot hållande av vissa djur som 9.5.3 dom i mål C-219/07 ................ 9.5.4 Forskning kring hållande av djur som Utredarens överväganden och förslag.............................. Träning och tävling med djur................................. Tävlingsverksamhet med djur .......................................... Omfattning av tävlingsverksamheten................ 10.1.3 Spödrivning och felaktig hantering av häst 10.1.4 Utrustning, ålder och träningsmetoder............. 10.1.5 Närvaron av veterinär vid tävling och besiktning av häst före start ............................... 10.1.6 Användning av grävlingar och andra vilda djur för träning och jaktprov ..................................... Gällande lagstiftning, tidigare utredningar m.m............. 10.2.2 Förarbeten till nuvarande bestämmelser i 17 § 10.2.3 Arbetsordning för ban- och tävlings- 10.2.6 Förbud mot användande av körspö i ..... Sporternas egna regler ...................................................... Utredarens överväganden och förslag ............................. Omhändertagande av djur och djurförbud ............... Inledning och bakgrund ................................................... 11.1.2 Allmänt om omhändertagande och djurförbud och statistiska uppgifter ..................................... kontrollmyndigheter m.fl. och de 29 § djurskyddslagen........................................... 11.3Regelmässiga djurförbud och omhändertaganden efter tre förelägganden eller förbud enligt 26 § 11.4Partiella djurförbud – möjlighet för personer med djurförbud att hantera djur............................................... 11.4.1 Enkätundersökning hos länsstyrelserna ............ Upphävande av djurförbud............................................... Omhändertagande av djur m.m........................................ 11.6.1 Bestämmelser om och handläggning vid omhändertagande av djur.................................... 11.6.2 Omhändertagande av djur enligt 31 § djurskyddslagen........................................... 11.6.3 omhändertagande av djur enligt 32 § djurskyddslagen........................................... 11.6.4 Befogenhet för polisen att omhänderta djur hos personer med djurförbud............................. 11.7Skadeståndsanspråk vid hävning av felaktiga beslut om omhändertagande av djur ........................................... 11.7.1 Beslut enligt 34 § djurskyddslagen om vad som ska ske med djur efter ett omhändertagande..... 11.7.2 Överklagande av beslut om omhändertagande enligt 31 och 32 §§ djurskyddslagen .................. 11.7.3 Beslut enligt djurskyddslagen gäller som regel 11.7.4 Rätt till skadestånd av staten på grund av fel eller försummelse vid myndighetsutövning....... 11.7.5 Justitiekanslerns beslut i skadeståndsärenden ... 11.7.6Rätt till skadestånd på grund av andra omständigheter än sådana som har rent ekonomisk betydelse – ideella skador och 11.8Djurägares kostnadsansvar vid hävning av felaktiga beslut om omhändertagande av djur................................ Övriga frågor om djurförbud och omhändertagande..... 11.9.1 Begreppet att ha hand om djur............................ Skenöverlåtelser och bulvanskap........................ Enkätundersökning hos länsstyrelserna ............ Utredarens överväganden och förslag ............................. Användning av djur för sexuella ändamål................ 12.1Innebörden av användning av djur för sexuella Omfattningen av sexuell användning av djur.................. 12.2.1 Sexuell användning av djur i .................. 12.2.2 Sexuell användning av djur internationellt ........ Djurskyddsaspekter vid sexuell användning av djur....... Juridiska aspekter gällande sexuell användning av 12.4.2 Användning av djur för sexuella ändamål har varit förbjudet i ...................................... 12.4.3 Användning av djur för sexuella ändamål är inte förbjudet i om det inte medför lidande för djuren................................................ 12.4.4 Skydd för människors sexuella läggning............ Utredarens överväganden och förslag ............................. Straff vid djurskyddsbrott ................................................ 13.2.1 Brott, allmän straffrätt och specialstraffrätt...... 13.2.2 Straffbestämmelser i 36 och 36 a § djurskyddslagen ........................................ 13.2.3 Ds 2011:12, Genomförande av EU:s direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga Förarbeten till djurskyddslagen.......................... 13.2.6 Förhållandet mellan djurplågeri enligt och brott mot djurskyddslagen.... 13.3.1 Officiell brottsstatistik från Brottsförebyggande 13.3.2 Statistisk från , 13.3.3 Statistiska uppgifter från polismyndigheterna... 13.3.4 Åtalsanmälan enligt 24 b § djurskyddslagen...... 13.4Uppmärksammade brister i djurskyddslagens 13.4.4 Synpunkter på djurskyddslagstiftningen från Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU20................................................... 13.4.8 Rapporten vid slakt (16-2010) ................ 13.4.9 Förekomsten av döda djur vid slaktdjurstransporter av nötkreatur, gris och får........................................................... Slutlig rapport från särskild revision av Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor utförd i den 12–...................... Tillämpningen av bestämmelser om fängelsestraff......... Straff i proportion till brottets allvar (SOU 2008:85).................................................... 13.6.2 Högsta domstolens avgörande NJA 2005 Blankettstraffstaganden i djurskyddslagen........ Blankettstraffstadganden i EU-rätt ................... yttrande till utredaren........... Förslag om sanktionsavgifter i (SOU 2010:106).................................................. 13.8Frågor om kompetensutveckling och specialisering hos tillämpande myndigheter m.fl................................... 13.8.4 Samarbete i mellan Utredarens överväganden och förslag ............................. Sekretessfrågor och informationsutbyte................... Inledning och bakgrund.................................................... 14.2Gällande rätt inom hälso- och sjukvård, socialtjänst 14.2.1 Insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen är 14.2.2 Närmare om insatser enligt socialtjänstlagen .... 14.2.3 Lagen om stöd och service till vissa 14.2.4 Vård utan samtycke av den enskilde .................. 14.2.5 ansvar för dödsbo ........................ 14.31980 års sekretesslag (SekrL) och lag om offentlighet och sekretess(OSL)...................................... Vad innebär sekretess?........................................ Brott mot sekretessbestämmelserna .................. Huvuddragen i sekretessbestämmelserna........................ Hälso- och sjukvården ........................................ Sekretess hos enskilda vårdgivare....................... Sekretess mellan myndigheter är huvudregel .... Sekretess följer som huvudregel inte uppgiften 14.4.6 Generalklausulen i 10 kap. 27 § första stycket OSL .............................................. 14.4.7 Sekretessbrytande bestämmelser i 10 kap. OSL vid misstankar om begångna brott ..................... 14.4.8 Lagstadgad uppgiftsskyldighet i vissa fall .......... Nöd enligt 24 kap. 4 § ................... Utredarens överväganden och förslag.............................. Möjlighet att göra undantag från djurskyddslagstiftningen i krissituationer ................ Inledning och bakgrund ................................................... 15.1.1 Utredarens direktiv............................................. 15.1.2 Regeringens uttalande i prop. 2001/02:158....... 15.1.3 Olyckor, hot och risker i samhället ................... 15.2Centrala författningar av betydelse för samhällets 15.2.1 Förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap ............................................. 15.2.2 Lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap ............ Kommunallagen (1991:900)............................... 15.2.4 Lagen (2003:778) om skydd mot olyckor ......... Definitioner, krishanteringsmodeller m.m. .................... 15.3.1 Systemet för samhällets krisberedskap.............. Djurskydd i krissituationer .............................................. 15.4.1 På vilket sätt kan en krissituation påverka 15.4.2 ansvar i krissituationer.......... Möjligheter till undantag enligt nuvarande reglering ..... 15.5.1 Möjlighet för myndigheter att enligt gällande rätt tillämpa undantag från lagstiftningen i Möjligheter till dispens....................................... Utredarens överväganden och förslag ............................. Utredarens övriga överväganden............................. Krav på kompetens och utbildning .................................. Förvärv av jordbruksfastighet............................. Transport och slakt av djur................................. Krav på kompetens i nya Utredarens överväganden och förslag................ Åldersgräns för innehav av djur ....................................... Ålderskrav i konvention om Regelverk som styr rättigheter och skyldigheter vid olika åldrar i ................. Regler om ålderskrav i och ....... Utredarens överväganden och förslag................ Upphandling inom den gemensamma marknaden.......... Vilka krav kan ställas vid en upphandling.......... 16.3.3 Utvärdering av upphandlingsregelverket och (dir 2010:86) ........................................................ Utredarens överväganden och förslag................ Kastrering av gris utan bedövning.................................... Varför kastrerar man? Alternativa metoder till kastrering Åtgärder inom EU och EFTA............................ Utredarens överväganden och förslag................ Djurförsök och försöksdjur ............................................. Definitionen av djurförsök och försöksdjur...... Verksamhetstillstånd, förhandsgodkännande av 16.5.3 Utredarens överväganden och förslag ............... Lösgående och uppbundna djur....................................... 16.6.3 Utredarens överväganden och förslag ............... 16.7Operativa ingrepp eller penetration av hud eller behandlingsmetoder för djur SOU 2001:16...... 16.7.2 Utredningen om Behörighet inom djurens sjukvård och hälsa SOU 2005:98 ....................... 16.7.3 Regeringens proposition 2008/09:94 Verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård ...................... 16.7.4 Utredarens överväganden och förslag ............... Den offentliga kontrollen ................................................ 16.8.3 Utredarens överväganden och förslag ............... 16.9Handräckning av polismyndigheten vid offentlig 16.9.1 Tillträde till bostad vid offentlig kontroll ......... Handräckning enligt 27 a § djurskyddslagen .... Utredarens överväganden och förslag ............... 16.10.1 Utredarens överväganden och förslag ............... Anmälningsplikten för djurhälsopersonal....................... 16.11.1 Utredarens överväganden och förslag ............... Frågor om sekretess hos m.m.................... 16.12.1 Utredarens överväganden och förslag ............... Konsekvenser av utredarens förslag ........................ Djurskyddet bör vara ett offentligt åtagande .................. En djurskyddslagstiftning för all djurhållning................. 17.5Konsekvenser av utredarens förslag till ny 17.6Konsekvenser av förslag som föreslås meddela i föreskriftsform ................................... 17.7Konsekvenser till följd av översyn Särskilda yttranden och reservationer ................................. Instansundersökning: Probleminventering .................. Instansundersökning: Synpunkter på detaljerings- En jämförelse mellan svenska djurskydds- bestämmelser och EU-direktiven avseende hållande och skötsel av lantbrukets djur...................................... Utgångspunkter i arbetet med en ny djurskyddslagstiftning Syfte och villkor för översynen av djurskyddslagstiftningen Utredarens uppdrag har varit att göra en bred översyn av den samlade djurskyddslagstiftningen. Syftet har dels varit att undersöka hur lagstiftningen kan moderniseras och förenklas, dels att finna lösningar på ett antal särskilda djurskyddsproblem. Villkor för den nya djurskyddslagstiftningen har varit att den ska uppnå minst samma djurskyddsnivå som gällande lagstiftning, utgå från de enskilda djurens behov samt verka förebyggande. Bestämmelserna i djurskyddslagstiftningen ska även vara baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet. Etiska utgångspunkter och samhällsförankring Utredaren anser att det är viktigt att djurskyddslagstiftningen vilar på en tydlig etisk grund och har en stark förankring i samhället. Människan har värnat om djur men de senaste decenniernas ökade kunskap om djur och deras behov har ökat intresset för deras välfärd. Att de djur som människan håller har en god djurvälfärd är en viktig del av vår kultur och något som tas för givet i vårt samhälle. Utredaren anser att det med en användning och ett hållande av djur medföljer en moralisk skyldighet att ta hänsyn till djurens behov och välfärd. En djurhållning måste enligt utredarens mening ge djuren en god djurvälfärd om den ska anses vara etiskt acceptabel. Med djurvälfärd avser utredaren såväl hälsa och biologisk funktion som beteendebehov och känslor. En god djurvälfärd innebär alltså sammanfattningsvis att djuren mår bra såväl fysiskt som psykiskt. Att djuren ges en god djurvälfärd är dock inte enbart viktigt ur ett moraliskt perspektiv utan även ur ett folkhälsoperspektiv. Ett gott djurskydd, en god djurhälsa och en god folkhälsa är starkt förknippade med varandra. När djur ges en god djurmiljö och möjlighet att utrycka naturliga beteenden så leder det till friskare djur som inte behöver behandlas med läkemedel. Detta ger enligt utredarens mening en ovärderlig samhällsvinst i form av t.ex. låg antibiotikaresistens och säkra livsmedel för konsumenterna. Att ett gott djurskydd även är viktigt ur ett folkhälsoperspektiv glöms ofta bort när värdet av djurskyddet diskuteras. Att skydda djur från smittsamma sjukdomar är också en del av ett gott djurskydd. En del av de sjukdomar som vi försöker undvika att få in i landet är zoonoser, dvs. sjukdomar som smittar mellan djur och människa. Ett sådant exempel är rabies som kan leda till stora lidanden både hos djur och hos människor. Utredarens mål har varit att den nya djurskyddslagstiftningen ska baseras på vetenskaplig forskning och beprövad erfarenhet. Vetenskapliga publikationer med relevans till de olika problemområdena har därför studerats. Utredaren har även valt att presentera en del av denna forskning i betänkandets olika kapitel för att ge läsaren en ökad förståelse. Utredaren har också haft som ambition att göra både lagstiftningen och betänkandet tydligt och lättläst. För att nå ut till så många som möjligt har utredaren försökt att modernisera och förenkla såväl det juridiska som det naturvetenskapliga fackspråket. För att få en solid verklighetsförankring i utredningsarbetet så har utredaren tillämpat ett utåtriktat arbetssätt och genomfört uppdraget i nära dialog med berörda myndigheter, forskningsinstitutioner, bransch- och djurskyddsorganisationer. Utredaren har t.ex. genomfört en omfattande instansundersökning där över 100 berörda instanser gav sin syn på djurskyddslagstiftningens för- och nackdelar. En sammanfattning av resultaten finns i Probleminventeringen (bilaga 4) och i Synpunkter på detaljeringsgraden (bilaga 5). I övrigt är instansernas synpunkter omhändertagna i betänkandets olika kapitel. Sammanfattningsvis lyftes vikten av djurskyddslagstiftningen fram av många instanser och många ansåg också att den i stora drag var bra. Behov ansågs dock finnas i form av uppdatering, modernisering, skärpning och utvärdering. Vissa instanser efterfrågade också en större flexibilitet i lagstiftningen, andra en ökad tydlighet. Lagstiftningens struktur, detaljeringsgrad och flexibilitet Utredaren presenterar i betänkandet ett förslag på en ny djurskyddslag och en ny djurskyddsförordning. Förslaget innebär att detaljeringsgraden i lag och förordning sänks och mer detaljerade bestämmelser flyttas till djurskyddsföreskrifter där de kan uppdateras och justeras i takt med forskning och utveckling. Vidare föreslår utredaren att djurskyddsförskrifter bör ses över och lämnar förslag på hur detta bör göras. Utredaren föreslår att regeringen ska ge i uppdrag att se över föreskrifterna i syfte att sänka detaljeringsgraden, öka målstyrning och göra om föreskrifter till allmänna råd där så är möjligt utan att sänka djurskyddsnivån.