sou · H0B335 · 2012-05-24 00:00:00 — Vi ställer oss i huvudsak bakom det som har kommit fram till i sin kartläggning Av egen vilja och som har sam- manfattats i det föregående. I de följande avsnitten lyfter vi fram några punkter som vi anser särskilt viktiga. På enstaka punkter gör vi en något annorlunda bedömning. har vidare lämnat ett antal förslag.12 Vi berör några av dessa förslag i de följ- ande övervägandena men ställer oss inte generellt bakom dem. Som bl.a. har konstaterat finns det en brist på utvärderade metoder när det gäller förebyggande arbete. Vissa värdefulla erfarenheter har emellertid gjorts. Sålunda har tjugotvå projekt inom området hedersrelaterat våld som har bedrivits med stöd av Allmänna arvsfonden utvärderats i rapporten och det civila samhällets metoder.13 Utvärderingen ger värdefull kunskap om hur förebyggande arbete kan bedrivas, bl.a. genom attitydföränd- rande insatser. Det som kommer fram i rapporten bör tas tillvara i det fortsatta arbetet. Vidare har i i häftet Goda exempel på förebyggande av hedersvåld (2011) presen- terat tio projekt som har bedömts framgångsrika och som man kan dra lärdom av. Också erfarenheter från andra länder, som , bör beaktas. 12Se (2011). 13Allmänna arvsfonden (2011), m.fl. Utbildning, förebyggande insatser, familjearbete m.m. Länsstyrelserna har i uppdrag att på olika sätt arbeta mot hedersrelaterat våld och förtryck. I detta arbete kan frågor om barnäktenskap och äktenskap mot någons vilja inkluderas, om det inte sker . I avsnitt 22.8 diskuterar vi länsstyrelsernas nuvarande uppdrag att främja och ge stöd till insatser för att mot- verka hedersrelaterat våld och förtryck. Förebyggande arbete riktat till personer som kan bli utsatta Ett mål med det förebyggande arbetet måste vara att alla ska vara medvetna om den grundläggande rätten för var och en att själv be- sluta i frågan om giftermål. Det gäller både frågan om när man ska gifta sig och frågan om med vem. För många i är det fak- tiskt överraskande att en sådan individuell beslutanderätt finns. Barn och unga måste veta att åldersgränsen för äktenskap är . Skolan är en arena för alla ungdomar och har därför en särskilt viktig roll när det gäller att förmedla den här kunskapen och att skapa utrymme för diskussion kring den. Inte bara utan även och Brå har identifierat skolan som en bety- delsefull aktör i det förebyggande arbetet.14 har gett ut stödmaterialet Hedersrelaterat våld och förtryck. Skolans ansvar och möjligheter. I materialet berörs äkten- skap mot den egna viljan kortfattat. Existensen av konkreta planer på ett äktenskap mot elevens vilja nämns som ett varningstecken på utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck. ser arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck som uppdelat på följande tre nivåer. 1.Att nå alla berörda elever och deras föräldrar. 2.Att upptäcka utsatthet hos flickor och pojkar. 3.Att ge stöd och skydd i akuta situationer. I materialet tar bl.a. upp rätten att delta i all undervis- ning och vikten av att skolan, genom dialog, bygger upp tillitsfulla relationer till föräldrar. Vidare tar materialet upp bl.a. frågan om hur man upptäcker utsatthet, varvid ett planerat äktenskap mot någons vilja som sagt beskrivs som en varningssignal. 14 (2011), s. 13 och Brå 2010:18 s. 52. Utbildning, förebyggande insatser, familjearbete m.m. god utgångspunkt för skolans arbete mot äktenskap mot någons vilja. Det finns många unga som har bristfälliga kunskaper om kroppen och sexualiteten. Eftersom det finns en koppling mellan att unga lever med ett oskuldskrav och utsatthet för tidiga och påtvingade äktenskap, är det viktigt med undervisning om människokroppen och inte minst den s.k. mödomshinnan. Det är bl.a. angeläget att samhället arbetar för att utrota myten att det finns ett heltäckande membran över flickors slidöppning som ska brista vid det första samlaget och orsaka en blödning.15 I metodmaterial be- tonas att det i sex- och samlevnadsundervisningen finns många tillfällen att beröra den hedersrelaterade problematiken, däribland t.ex. föräldrars förväntningar på äktenskap, oskuldskrav och ryktes- spridning. Unga behöver få kunskap om sina rättigheter och om hur kroppen ser ut och fungerar. Mot denna bakgrund blir det tydligt att det är starkt problematiskt om skolor ger elever dispens elever från att delta i t.ex. undervisning i biologi och sex- och samlevnad. I den nya skollagen (2010:800) har möjligheten att befria elever från obligatorisk undervisning inskränkts, vilket är välkommet. Också denna fråga tas upp i stödmaterial. Om unga inte tillåts att delta i vissa skolämnen kan det också vara en varningssignal om att personen kan leva med begränsningar i fråga om partnerval och, i värsta fall, risk att bli gift mot sin vilja. makar (2012:1) visar på behovet av att i skolan tala om äktenskap utifrån olika ungdomars verklighet och på ett sätt som de kan känna igen sig i. Det behöver finnas en medvetenhet om att många människor har att förhålla sig till parallella värde- och regelsystem och att traditionella och reli- giösa normer för många kan vara minst lika viktiga som juridiska normer. Det måste finnas insikt om att det för vissa elever inte är en självklarhet att få ha en pojk- eller flickvän, eller att själv få be- stämma vem de ska gifta sig med. Förutom det viktiga kunskapsstärkande arbetet behövs olika främjande insatser som syftar till att stärka individens rättigheter, självkänsla, identitetsutveckling, delaktighet och inflytande (jfr skr. 2009/10:229). Sådana insatser erbjuds till stor del av olika fristående aktörer, som även i fortsättningen bör stödjas i detta arbete. 15 Se i län (rapport 2007:127), Hedersrelaterat våld och förtryck. Ett kunskapsunderlag för hälso- och sjukvården och NCK (2011), Att möta patienter som söker för oro kring oskuld och heder. Utbildning, förebyggande insatser, familjearbete m.m. skolan kan spela en viktig roll när det gäller att stärka unga på olika sätt. Vår uppfattning är att det vore en fördel om det fanns ett mer konkret stöd för lärares arbete med frågorna om barnäktenskap och äktenskap mot den egna viljan. Mot denna bakgrund föreslår vi att det tas fram ett metodmaterial för sådant arbete inom undervis- ningen i , grundsärskolan, gymnasieskolan (inklusive introduktionsprogrammet språkintroduktion) och gymnasiesärsko- lan.16 Uppdraget att ta fram metodmaterialet bör ges åt Kompetens- teamet och gemensamt. Förebyggande arbete riktat till familjer I likhet med menar vi att det är viktigt att ut- veckla det förebyggande arbete som sker i förhållande till familjer. Ett av målen för ett sådant arbete måste vara att alla föräldrar och andra vuxna ska känna till vilka rättigheter som individer, inklusive barn och unga, har och att barn- och tvångsäktenskap är förbjudna i . Informationen måste vara tydlig och erbjudas på olika språk. Särskilt föräldrar med annan bakgrund än svensk kan behöva ett forum för information om svensk lagstiftning m.m. och för att diskutera frågor som rör barnuppfostran, barns och ungas själv- bestämmande, heders- och kyskhetsnormer och äktenskap. Liksom barn och unga kan föräldrar och andra vuxna vara i behov av att få ökad kunskap om människokroppen, om den s.k. mödomshinnan m.m. Det finns anledning att i sammanhang då man diskuterar frågor med anknytning till äktenskap också ta upp frågor om ekonomiska förbindelser mellan blivande makars familjer och vilka konsekven- ser sådana förbindelser kan ha. Det framgår av kunskapssammanställning om traditionella och vigselliknande cere- monier att olika former av ekonomiska förbindelser förekommer.17 En sådan är mahr, som är en form av ekonomisk förbindelse som skrivs in i islamiska äktenskapskontrakt. Överenskommelsen om mahr kan träffas av brudparet eller av deras familjer. Det kan handla om stora summor, men också om mera symboliska sådana. Mahr kan antingen betalas ut i sin helhet när paret gifter sig, uppdelat så att en del betalas vid giftermålet och den andra delen ifall mannen 16Jfr (2010:15), s. 150. 17Ungdomsstyrelsen (2012:1). Utbildning, förebyggande insatser, familjearbete m.m. skiljer sig från sin fru eller vid hans bortgång, eller uppskjutet på så sätt att hela summan betalas ut , oftast om mannen väljer att skilja sig från hustrun eller vid hans bortgång. Andra former av ekonomiska förbindelser är varianter av brud- peng, dvs. pengar som betalas av brudgummens familj till brudens familj, och gåvor till bruden. Det kan finnas olika negativa konsekvenser av ekonomiska för- bindelser av de slag som har nämnts. En hög mahr kan, i de fall beloppet ska betalas ut om mannen begär skilsmässa, göra det omöj- ligt för en man att skilja sig. Det förekommer att pengarna tillfaller brudens familj och förbrukas av dem, vilket i sin tur kan hindra henne från att driva igenom en skilsmässa. I vissa fall kan nämligen kvinnor, genom att betala tillbaka mahr, få rätt att kräva en religiös skilsmässa. Familjens förhoppning om en hög hemgift eller brudpeng kan enligt påverka en flickas eller ung kvinnas liv före äktenskapet. I en önskan att skydda flickans oskuld, och därigenom familjens heder, kan hon utsättas för ökade begränsningar i vardagen. Ett av syftena kan då vara att det ska gå att utverka en högre summa eller gåvor till ett högre värde. Vidare kan förekomsten av en ekonomisk överenskommelse mellan två familjer göra det särskilt svårt att bryta en relation som familjen önskar. En skils- mässa på kvinnans initiativ kan ställa till problem för hela hennes familj om mannens familj skulle kräva tillbaka pengarna, vilket i vissa fall förekommer. Detta slags konsekvenser bör tas upp till diskussion inom ramen för förebyggande arbete som riktas till familjer. Vi delar uppfattning att arbetet bör integre- ras i befintliga verksamheter, som exempelvis förskola, barnavårds- centraler och socialtjänst. Frågorna bör tas upp också i verksam- heter som erbjuder föräldrastöd. Det finns anledning att fördjupa sig något i frågan om vilken roll som sfi och samhällsintroduktionen för nyanlända invandrare kan spela. Utbildningen i svenska för invandrare regleras i skollagen (2010:800). Utbildningen syftar till att ge vuxna invandrare grund- läggande kunskaper i svenska språket. Den syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdig- heter möjlighet att skaffa sig sådana. Fram till om- fattade sfi även samhällsorientering. Genom en ändring i 13 kap. 1 § gamla skollagen (1985:1100) tog man bort detta inslag. Syftet var att åstadkomma ett tydligare fokus på språkinlärningen och Utbildning, förebyggande insatser, familjearbete m.m. Vidare pekade man i förarbetena på att det finns risker för missförstånd och för att fokus förskjuts från språkinlärningen om den nödvändiga grundläggande samhällsinfor- mationen till invandrare ges på svenska inom ramen för sfi (prop. 2005/06:148 s. 30). Enligt förarbetena hindrar förändringen inte att kunskaper om förmedlas som språkinlärning sker (se prop. 2005/06:148 s. 28 f.). Sfi ska enligt förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning vila på de grundläggande värden som anges i förordningen (SKOLFS 1994:2) om 1994 års läroplan för de fri- villiga skolformerna. Detta innebär i praktiken att frågor kring värde- grunden, som t.ex. människors lika värde och jämställdhet mellan könen, ska ingå som ett naturligt inslag och genomsyra utbild- ningen (a. prop. s. 30). trädde lagen (2010:197) om etablerings- insatser för vissa nyanlända invandrare i kraft. Lagen omfattar ny- anlända invandrare som har fyllt 20 men inte och som har uppehållstillstånd som flyktingar, kvotflyktingar, skyddsbehövande eller anhöriga till dessa. Även nyanlända som har fyllt 18 men inte och som saknar föräldrar i omfattas. Enligt lagen har varje nyanländ invandrare som omfattas av lagen rätt till en indi- viduell etableringsplan. Ansvaret för upprättande av en sådan plan ligger hos Arbetsförmedlingen. Planen ska omfatta högst 24 mån- ader och ska minst innehålla 1.sfi eller motsvarande utbildning för den som har rätt att delta i sådan utbildning enligt skollagen, 3.aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etable- ring i arbetslivet. Samhällsorienteringen regleras närmare i förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Orienteringen ska omfatta minst och syftar till att underlätta de ny- anländas etablering i arbets- och samhällslivet. Den ska ge en grund- läggande förståelse för det svenska samhället och en grund för fort- satt kunskapsinhämtande. Målet ska vara att deltagarna utvecklar kunskap om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna, den enskildes rättigheter och skyldig- heter i övrigt, hur samhället är organiserat och om praktiskt var- dagsliv. Samhällsorienteringen ska avhandla bl.a. individens rättig- Utbildning, förebyggande insatser, familjearbete m.m. heter och skyldigheter samt vad det innebär att bilda familj och leva med barn i . Tyngdpunkten ska ligga på de praktiska aspek- terna av att leva i . Det exakta innehållet, omfattningen och tyngdpunkten i varje del anpassas efter deltagarna och de lokala förutsättningarna. Samhällsorienteringen ska påbörjas efter det att en etableringsplan har upprättats och ska normalt vara av- slutad efter det att etableringsplanen har upprättats. Kommunen bestämmer hur samhällsorienteringen ska utformas och i vilken ordningsföljd dess delar ska behandlas. Samhällsorien- teringen ska ge utrymme för dialog och reflektion. Den ska i möj- ligaste mån bedrivas på modersmålet eller ett annat språk som del- tagaren behärskar väl. Vid behov ska tolk anlitas. De personer som ger samhällsorienteringen ska ha lämplig pedagogisk utbildning eller erfarenhet och ämneskunskap. I det föregående har framgått att sfi numera inte har något upp- drag som gäller samhällsorientering. har dock lyft fram sfi som en lämplig aktör för förebyggande arbete i fråga om äktenskap mot den egna viljan. Denna uppfattning framfördes även av flera deltagare vid utredningens hearing. Även vi kan se fördelar med att frågor som rör ålder för äktenskap och individens autonomi i förhållande till äktenskap m.m. tas upp inom ramen för sfi. En fördel är att många invandrare genomgår sfi och att det dessutom inte uteslutande handlar om personer som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invand- rare. Personer som kommer till genom anhöriginvandring berörs t.ex. inte av den lagen men kan genomgå sfi, som dessutom omfattar många fler timmar än samhällsintroduktionen. Det handlar för övrigt om frågor som kan komma att aktualiseras för den en- skilde först i , efter det att samhällsintroduk- tionen är genomgången. Det kan knappast komma i fråga för vår utredning att föreslå förändringar av det övergripande systemet för introduktion av invandrare. Ett sådant förslag skulle involvera frågor som ligger långt utanför utredningens uppdrag och som vi inte har ett till- räckligt beredningsunderlag för. Vi nöjer oss därför med att kon- statera att det även inom ramen för det nuvarande systemet går bra att inom språkundervisningen i sfi ta upp teman med anknytning till utredningens frågor, om det är lämpligt. Det rimmar för övrigt väl med det som har sagts tidigare om att värdegrundsfrågor, som t.ex. människors lika värde och jämställdhet mellan könen, ska ingå Utbildning, förebyggande insatser, familjearbete m.m. som ett naturligt inslag i och genomsyra utbildningen inom sfi (prop. 2005/06:148 s. 30). Vi vill vidare framhålla att vi ser det som problematiskt att skyl- digheten att ge samhällsinformation till nyanlända inte omfattar personer som kommer till genom anknytning, t.ex. till en make eller maka. En person som kommer till på grund av ett äktenskap mot sin egen vilja har ett stort behov av att få kunskap om samhället, om sina rättigheter och om vem som kan erbjuda hjälp. Det kan vara en förutsättning för att han eller hon ska kunna ta sig ur äktenskapet. Vi föreslår mot bakgrund av det som har sagts i det föregående att det tas fram ett metodmaterial för hur man kan arbeta förebygg- ande med frågan om äktenskap mot den egna viljan och barnäkten- skap inom olika verksamheter för föräldrastöd. Materialet bör utformas så att det även kan komma till användning inom samhälls- introduktionen för nyanlända invandrare. För det fall frågan tas upp inom sfi, bör metodmaterialet kunna användas även där.18 Uppdraget att leda arbetet med att ta fram ett sådant metod- material bör ges åt Kompetensteamet, som lämpligen bör samråda med andra berörda myndigheter och verksamheter. 22.4.1Frågeställningen och några utgångspunkter En fråga som har varit föremål för mycket diskussion är förutsättningarna för arbete med utsatta personers familjer.19 Vi har (i avsnitt 22.3.3) diskuterat förebyggande arbete riktat till familjer. I det här avsnittet fördjupar vi diskussionen om arbete som riktar sig till familjer där det finns en mer konkret risk för att någon blir gift mot sin vilja eller där någon redan har blivit det. Det kan handla om arbete för att förändra familjens attityder och be- teende i förhållande till den utsatta personen och om att minska riskerna för den utsatta att bli bortförd eller utsatt för våld, hot eller andra påtryckningar. Det som sägs kan vara relevant också när det gäller barnäktenskap som ingås utan påtryckningar. Så kan vara fallet t.ex. om påtryckningar inte sker eftersom barnet vet att mot- 18Jfr (2010:15), s. 150. 19Se t.ex. Brå rapport 2010:18 s. 131. Utbildning, förebyggande insatser, familjearbete m.m. stånd leder till repressalier och därför fogar sig, eller om barnet riskerar att bli utsatt för bestraffning om han eller hon vill skilja sig. Det är naturligt av flera skäl att frågan om förutsättningarna för att bedriva ett förändringsarbete i familjer tilldrar sig uppmärk- samhet. Ett viktigt skäl är att risken för bortförande, våld, hot och andra påtryckningar kan finnas kvar , vilket leder till en stor otrygghet för den utsatta personen. Ett annat skäl är att erfarenheten visar att många utsatta förr eller senare vill åter- knyta kontakten med sina familjer om kontakten har brutits till följd av t.ex. vistelse i skyddat boende. Det är då viktigt att den farliga situationen inte upprepar sig. Om kontakter sker mellan en utsatt person och hans eller hennes familj är riskerna mindre inom ramen för ett organiserat och kontrollerat familjearbete än om de sker spontant och utan professionell kontroll. Vidare är det naturligtvis ofta positivt för de utsattas psykiska välbefinnande om man kan få hoten att upphöra och om det är möjligt för dem att utveckla en ny kontakt med familjen.20 Också behovet av att minska risken för att även syskon till utsatta personer blir utsatta kan anföras som skäl för att man bör undersöka möjligheterna att bedriva familjearbete. Nedan beskriver vi förhållandevis detaljerat några modeller för familjearbete och några synsätt när det gäller sådant arbete. Vi gör detta för att försöka ge ett gott underlag för ett ställningstagande i en fråga som är ovanligt komplicerad och mycket viktig för utredningen, vars uppgift det ju är att lämna förslag om hur skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap kan stärkas. Frågan om hur samhället bör förhålla sig till de familjer där personer är ut- satta för akuta hot om att bli gifta mot sin vilja måste då anses central. Att diskussionen i hög grad kommer att avse även skyddet i allmänhet för personer som är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck bör, med hänsyn till det anförda, inte hindra att det här görs en detaljerad genomgång av frågorna. 22.4.2Några svenska modeller och synsätt I detta avsnitt beskriver vi tre i framtagna modeller rörande arbete i familjer där det har förekommit våld och förtryck i hederns namn. Utredningen känner inte till några manualer som specifikt 20 (2007), Frihet och familj – en uppföljning av skyddade boenden för personer som hotas av hedersrelaterat våld. Utbildning, förebyggande insatser, familjearbete m.m. tar sikte på tvångsäktenskap. Beskrivningen av det familjearbete som har bedrivits är naturligtvis inte uttömmande och i vissa hänseen- den endast mycket översiktlig. Vi bedömer att det är värdefullt att olika perspektiv på familje- arbete kommer fram. Avsnittet innehåller därför också, på slutet, en redogörelse för en mycket återhållsam syn på förutsättningarna för familjearbete över huvud taget. Det bör nämnas att familjearbete bedrivs även av andra verksam- heter, däribland t.ex. Orienthälsan i . Vi har dock inte någon närmare kunskap om det arbetet. Familjeliv utan (heders)våld Den första modellen har tagits fram av skyddade boende och stöd- och rådgivningscenter, Kruton, i samarbete med fil.dr . Familjeliv utan (heders)våld är en modell för be- dömning av förutsättningarna för arbete hos familjer där en dotter eller son har utsatts för våld eller hård kontroll. Arbetet utmynnar i en bedömning av förändringsbenägenhet, dvs. vilka förutsättningar som finns för att bedriva ett förändringsarbete i en familj. Det centrala i modellen är enligt manualen 1.att den utgår från våldsforskning, 2.att den som är utsatt inte medverkar tillsammans med familjen utan enskilt, som båda parter följer samma modell (den kan dock utmynna i att man övergår till ett familjearbete som innefattar möten mellan den utsatta och hans eller hennes familj), 3.att den kan användas även om bara den som är utsatt är villig att delta för att bearbeta en (tillfällig eller permanent) separation från familjen, och 4.att en återförening inte är ett mål utan en av flera möjliga vägar. Modellens överordnade syfte är att åstadkomma ett liv utan våld. Konkret syftar den till att definiera möjligheter till förändring och långsiktiga lösningar för varje individ, i eller utanför familjen, att förstärka skyddet och eliminera risken för den som har varit utsatt för våld samt att öka den utsattas kontroll över sin situation. Tre villkor ställs upp för att arbete enligt modellen ska kunna ske. Det första villkoret är att den utsatta är skyddsplacerad eller lever i trygg- Utbildning, förebyggande insatser, familjearbete m.m. het och säkerhet på annat sätt. Det andra villkoret är att man har gjort en risk- och skyddsbedömning med utgångspunkt i manualen Våld och kontroll i hederns namn, som har tagits fram i samverkan med Gryning Vård AB:s skyddsboende och fil.dr . Det tredje villkoret är att den utsatta har kommet en bit på väg ut ur våldet. Hon eller han ska inte längre befinna sig i en krissituation och ska dessutom ha uttryckt en vilja att delta. Genom hela modellen gör de professionella som arbetar med familjen kontinuerliga bedömningar av om arbetet kan fortsätta eller inte. Bedömningarna kan enligt manualen fungera som kontroll- instanser vilka minimerar risken för fysisk och psykisk skada. Den utsatta får enligt modellen inte på något sätt bli ansvarig för att förändra sin familj. I manualen betonas att det inte finns förutsättningar för att inleda ett familjearbete om den våld- och kontrollsituation som framkommer är allvarlig och farlig och innebär en risk för den ut- satta. Då måste insatserna i stället riktas mot att skydda och stötta den utsatta utanför familjen. Det sägs vidare att det kan innebära såväl psykisk som fysisk fara för den utsatta att påbörja ett familje- arbete där förövare och våldsutsatta förutsätts föra en dialog med varandra. Kruton har använt modellen endast i ett fåtal fall, efter- som intresset för familjearbete inte är så stort i deras verksamhet.21 Endast i ett fall fullföljdes hela modellen. En utvärdering gjordes av det fallet. Slutresultatet blev enligt Kruton inte någon återförening, men föräldrarna uttryckte tillfredsställelse över att ha fått komma till tals. I övrigt har modellen inte utvärderats. Det är inte känt för utredningen i vilken mån Krutons modell har använts av andra verksamheter för bedömning av förutsättning- arna för familjearbete.