sou · H0B376 · 2012-11-15 00:00:00 — Det saknas också ofta formella beslut om elevens rätt till utbildning samt formella beslut och utredningar om särskilt stöd och om undervisningen behöver anpassas till elevens individuella behov. Detta medför att det är personalen vid hemmet för vård eller boende som bedömer och utreder elevens behov av särskilt stöd och om undervisningen behöver anpassas efter elevens behov. granskning av undervisningen på sjukhus eller annan motsvarande institution visar att skolhuvudmannen inte alltid heller följer upp om dessa elever får sin rätt till utbildning tillgodosedd. Vid varje placering upprättar socialnämnden en vårdplan som innehåller uppgifter om vilken vårdform som planeras och vilken inriktning vården ska ha. Skolinspektionen framhåller i sin rapport om särskild undervisning för barn vid HVB att ett liknande dokument, till exempel i form av en undervisningsplan, skulle kunna upprättas för elevens utbildning. En utgångspunkt för en sådan plan bör vara elevens individuella utvecklingsplan, åtgärdsprogram samt andra utredningar och dokument. Hemkommunens ansvar för barns och ungas skolgång vid placering utanför hemmet i familjehem, HVB, särskilda ungdomshem eller på sjukhus eller annan motsvarande institution behöver förtydligas. föreslå de förändringar som krävs för att tydliggöra hemkommunens ansvar för att -utreda barns och ungas behov av särskilt stöd och om undervisningen behöver anpassas efter elevens behov vid placering utanför hemmet oavsett placeringsform, -dokumentera hur eleven ska få sin rätt till utbildning tillgodosedd i samband med placering för att säkerställa en obruten skolgång, och -fatta formella beslut om överlåtande av undervisning till annan huvudman vid placering, överväga behovet av att skärpa hemkommunens ansvar för att skolpliktiga barn som är placerade får sin rätt till utbildning tillgodosedd och, om det bedöms lämpligt, föreslå hur detta ska göras, och lämna nödvändiga författningsförslag. ansvar för att placerade barn och unga får lämplig utbildning Enligt 6 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453, SoL) ska socialnämnden verka för att de barn som placeras i familjehem får lämplig utbildning. Om ett barn ska placeras i en annan kommun, ska nämnden enligt 6 kap. 6 § andra stycket SoL samråda med denna kommun innan beslut om placering fattas. Enligt propositionen Ändringar i Socialtjänstlagen (prop. 1996/97:124) innebär det att nämnden inte bara ska samråda med i den kommunen, utan även med skolan i syfte att förbereda barnets skolgång på bästa sätt. I samband med en placering ska, enligt 11 kap. 3 § SoL, såväl en vårdplan som en genomförandeplan för placeringen upprättas. Nämnden har också ett ansvar för att regelbundet följa hur skolgången fungerar under placeringens gång. Vidare anges i 29 kap. 13 § skollagen att skolhuvudmannen, på socialnämndens initiativ, ska samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa. Skolinspektionens granskning av undervisning för elever vid HVB visar att samarbete mellan skolhuvudmän och före och under placering inte fungerar tillfredsställande och att detta ofta kan vara en orsak till att elevens rätt till utbildning blir eftersatt. I slutbetänkande Lag om stöd och skydd för barn och unga (SOU 2009:68) föreslås insatser för att placerade barn och unga ska få den vård och det stöd de har rätt till. Det föreslås bl.a. att socialnämnden i samband med beslut om placering ska utse en särskild namngiven socialsekreterare med ansvar för att följa vården och ha kontakt med barnet under placering samt att och ska utarbeta en vägledning om barnets behov av vård och pedagogiskt stöd. förslag har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen har gett i uppdrag att ta fram ett program för säkerhet och trygghet för placerade barn och unga (S2011/1809/FST). Inom ramen för uppdraget planerar att utforma en vägledning som berör samt hälso- och sjukvårdens arbete med barn och unga i åldrarna 0–som har placerats utanför hemmet. Uppdraget ska redovisas . Utifrån forskningen om betydelsen av skolgång för placerade barn betonar ansvar för att placerade barn och unga får sin rätt till utbildning tillgodosedd. Ut- redningen lyfter fram pågående utvecklingsarbete där och skolan arbetar för att placerade barn ska uppnå bättre skolresultat. Även om ett utvecklingsarbete nu bedrivs finnas det behov av att överväga om det finns anledning att ytterligare förtydliga socialnämndens ansvar att kontakta skolhuvudmannen i samband med placering. analysera om det finns behov av att ytterligare tydliggöra socialnämndens ansvar för att kontakta skolhuvudmannen i samband med att barn placeras utanför hemmet och, om det bedöms nödvändigt, föreslå hur detta bör genomföras, analysera om formerna för samarbetet mellan socialnämnden och skolhuvudmannen behöver preciseras och, om så bör ske, förslå hur detta bör göras, samt lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget att utreda distansundervisning som ett alternativ till reguljär undervisning för barn och ungdomar Uppdraget omfattar distansundervisning i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Ytterligare kartläggning av distansundervisning inför en eventuell reglering Enligt skollagen (2010:800) har alla elever rätt till en likvärdig utbildning oavsett var i landet de bor. Alla elever har dessutom rätt till särskilt stöd om de riskerar att inte nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. För viss distansundervisning finns särskild reglering. saknas i skolförfattningarna en generell reglering av distansundervisning inom barn- och ungdomsutbildningen. I tidigare och Skolinspektionens nuvarande tillsynsverksamhet har myndigheterna konstaterat att det utöver den särskilt reglerade distansundervisningen förekommer verksamhet med inslag av distansundervisning även i andra skolor. Exempelvis förekommer, företrädesvis i glesbygdskommuner, att undervisning i viss utsträckning bedrivs med stöd av bl.a. videokonferensteknik. Det kan ha sin grund i bristen på behöriga lärare, få elever och de långa avstånden till skolan för eleverna. och Skolinspektionen har haft att ta ställning till om dessa verksamheter ligger inom ramen för det som är tillåtet enligt skolförfattningarna. I vissa fall har det varit uppenbart att undervisningsmetoden inte är förenlig med skolförfattningarna. I andra fall har frågan varit mer svårbedömd, exempelvis när det gäller gränsdragningen mellan det som kan anses vara reell distansundervisning och det som mer är att betrakta som en alternativ undervisningsmetod i den ordinarie undervisningen. I vissa fall har i sin tidigare tillsynsverksamhet kunnat konstatera att verksamheten i och för sig är av god kvalitet och tillgodoser behov hos speciella elevgrupper men att den inte bedöms ligga inom ramen för det som är möjligt enligt gällande skolförfattningar. Regeringen gav i uppdrag att föreslå hur distansundervisning för elever som är bosatta i ska få anordnas i , gymnasieskolan och motsvarande fristående skolor samt sameskolan (U2008/1675/G, U2007/2910/G). delredovisade uppdraget (U2008/2695/G) och lämnade en slutlig redovisning (U2008/4734/G). förslag till reglering syftar till att ge eleverna ökad tillgång till undervisning inom ett antal områden. Utifrån vissa av förslag upprättades en promemoria inom (). I promemorian, Distansundervisning för elever bosatta i (U2010/5616/G), lämnades förslag till när och på vilka villkor distansundervisning bör kunna erbjudas som alternativ till reguljär undervisning för elever som är bosatta i . Förslagen innebar i korthet att distansundervisning skulle få erbjudas i språkundervisning, t.ex. modersmålsundervisning samt undervisning i minoritetsspråken, moderna språk och teckenspråk. Förslagen har remissbehandlats och bereds inom . Under beredningen av förslagen har behovet av ytterligare underlag inför en eventuell reglering av distansundervisningen framkommit. kartlägga vilka elevgrupper som får distansundervisning, varför dessa elever får distansundervisning och ta reda på om distansundervisningen motsvarar deras behov och tillgodoser rätten till utbildning av god kvalitet. Distansundervisning för elever med medicinsk och psykosocial problematik och gymnasium har uppdrag att tillhandahålla undervisning av svenska elever i utlandet. Huvudmännen för dessa skolor är berättigade till statsbidrag för detta enligt förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Skolorna ger dessutom, utan stöd i författning, distansundervisning till elever med psykosocial och medicinsk problematik. finns en heterogen grupp elever som på grund av sjukdom eller psykosocial problematik inte deltar i den ordinarie undervisningen. De kan befinna sig i hemmet eller på någon institution. Det handlar ofta om begränsade perioder, men kan även röra sig om . I ovan nämnda uppdrag till ingick att utreda om distansundervisning skulle kunna vara ett alternativ för elever som av sociala, medicinska eller liknande skäl har svårigheter att tillgodo- göra sig utbildning i den ordinarie skolundervisningen i respektive gymnasieskolan. Om det bedömdes lämpligt skulle även lämna förslag till hur sådan distansundervisning skulle kunna möjliggöras. Bakgrunden var bl.a. att det, som nämnts ovan, inom skolmyndigheternas tillsyn uppmärksammats att det bedrivs distansundervisning för elever med medicinsk och psykosocial problematik som är bosatta i och att denna verksamhet kan anses strida mot gällande skollagstiftning. redovisning av uppdraget innehöll förslag till reglering som innebar att distansundervisning för elever med medicinsk eller psykosocial problematik borde kunna bedrivas som ett led i arbetet med särskilt stöd. Regeringen anser att det kan finnas skäl att i undantagsfall och under vissa förutsättningar tillåta att elever som på grund av medicinsk eller psykosocial problematik eller andra orsaker inte deltar i den ordinarie undervisningen ges distansundervisning som en åtgärd inom ramen för särskilt stöd. Distansundervisning bör för denna elevgrupp kunna vara ett alternativ bara i de fall då eleven annars riskerar att inte få någon undervisning alls. Distansundervisningen får således inte bli ett substitut för stödåtgärder inom den ordinarie skolverksamheten. Om en skolhuvudman föreslås få överlämna utförandet av distansundervisningen till en annan huvudman, är det viktigt att tydliggöra det ansvar som huvudmannen för elevens skola har för att vidta åtgärder som möjliggör för eleven att återvända till den reguljära undervisningen. Regeringen konstaterar att frågan om distansundervisning för elever med medicinsk och psykosocial problematik är komplex och har behov av ytterligare underlag inför överväganden om en eventuell reglering. ta ställning till om det bör införas en reglering som möjliggör distansundervisning för elever i de obligatoriska skolformerna och i gymnasie- och gymnasiesärskolan som av mediciniska, psykosociala eller andra skäl har behov av att få sådan undervisning under en kortare eller för att inte helt gå miste om undervisning och, om det bör göras, föreslå hur detta bör kunna ske, beskriva hur skolhuvudmannens ansvar kan tydliggöras när det gäller det ansvar som huvudmannen för elevens skola har för att eleven ska kunna återvända till den reguljära undervisningen, och lämna nödvändiga författningsförslag. Distansundervisning vid Korrespondensgymnasiet i Distansundervisning ges för gymnasieelever i vid Korrespondensgymnasiet i med stöd av en särskild reglering i förordningen (2011:682) om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun. kommun får enligt förordningen erbjuda distansundervisning på nationella program i gymnasieskolan för elever från hela landet (riksrekrytering). Eleverna kan läsa hela gymnasieutbildningen på distans. Elevernas hemkommuner betalar interkommunal ersättning till huvudmannen för skolan. Korrespondensgymnasiet i samarbetar med (tidigare Liber ). lärare sätter betyg och utfärdar slutbetyg. Vid korrespondensgymnasium finns, förutom elever med sjukdom och psykosociala problem, även andra elever som av olika skäl har valt att bedriva sina gymnasiestudier på distans. Det kan vara ungdomar som satsar på en karriär som elitidrottare men det kan även handla om ungdomar som har helt andra och individuella skäl för att välja denna studieform. har Skolinspektionen genomfört tillsyn på korrespondensgymnasium (Skolinspektionens beslut dnr 43-2010:4942). Skolinspektionen konstaterade bl.a. att genomströmningen vid skolan var låg. Bland distanseleverna har andelen avgångselever med slutbetyg inte varit högre än . Av de totalt 364 elever som påbörjade sin utbildning /2007 eller 2007/2008 hade fått ett slutbetyg av eleverna hade avbrutit studierna. Det finns anledning att utreda om det är lämpligt att hela gymnasieutbildningar genomförs på distans och om det i sådant fall bör vara möjligt för en eller flera huvudmän att erbjuda sådan distansundervisning. utreda om det fortsättningsvis ska vara möjligt för en huvudman att i likhet med det som sker vid korrespondensgymnasium erbjuda distansundervisning för elever från hela landet samt, om det bedöms lämpligt, föreslå vilka förutsättningar som i så fall bör gälla för sådan verksamhet, och lämna nödvändiga författningsförslag. Distansundervisning för elever på institution Distansundervisning skulle kunna vara ett sätt för en skolhuvudman att upprätthålla och skapa kontinuitet i undervisningen för den elevgrupp som stadigvarande eller som under en längre eller vistas på annan ort än i hemmet, t.ex. för att de är inskrivna på ett HVB eller placerade i ett särskilt ungdomshem. har i sin redovisning av ovan nämnda uppdrag om distansundervisning för elever som är bosatta i uppmärksammat SiS behov av flexibla lösningar för eleverna på institutioner. framhöll att distansundervisning skulle öka möjligheten att få behöriga lärare inom alla områden och då speciellt i ämnen med få elever. konstaterade att eftersom institutionerna är små fanns det i regel bara behöriga lärare i ett fåtal ämnen. Med hänsyn till elevernas situation och behov kan de oftast inte delta i undervisning i en skola utanför institutionen. Distansundervisning skulle kunna vara ett sätt att lösa problemet med den aktuella gruppens behov av utbildning. lämnade inte något förslag i fråga om denna elevgrupp, utan framhöll att elevernas olika förutsättningar och behov ställer många krav på särlösningar jämfört med övriga förslag. framhöll att det är angeläget att finna fullvärdiga alternativ till reguljär undervisning för denna grupp elever. Skolinspektionen har i sin rapport vid Hem för vård eller boende, HVB – Elever får inte den undervisning de har rätt till (rapport 2010:2) uppmärksammat att distansundervisning förekommer för elever på HVB och att vissa brister finns. En eventuell möjlighet till distansundervisning för elever på institution är en fråga som bör utredas närmare. bedöma om elever vid olika institutioner, t.ex. HVB och särskilda ungdomshem, bör kunna erbjudas undervisning på distans i ett eller flera ämnen och, om det bedöms lämpligt, föreslå hur det skulle kunna göras, och lämna nödvändiga författningsförslag. Distansundervisning i glesbygd och eventuellt andra situationer Utgångspunkten för utredarens arbete bör vara en restriktiv hållning till distansundervisning, särskilt när det gäller de obligatoriska skolformerna. Trots det kan det finnas andra situationer än de som har beskrivits ovan där distansundervisning bör kunna vara ett alternativ till reguljär undervisning. Det kan t.ex. handla om den distansundervisning som förekommer i vissa glesbygdskommuner, men det kan även finnas andra situationer i vilka det bör kunna vara möjligt med distansundervisning. Ytterligare underlag behövs för att regeringen ska kunna ta ställning till om och i så fall i vilken utsträckning sådan undervisning ska få förekomma. bedöma om distansundervisning i vissa situationer i glesbygdskommuner skulle kunna vara en lämplig undervisningsmetod för elever såväl i de obligatoriska skolformerna som i gymnasie- och gymnasiesärskolan, utreda om det finns andra situationer, utöver det som bereds inom i fråga om språkundervisning, där distansundervisning bör vara ett alternativ till reguljär undervisning och i vilken omfattning distansundervisning i sådana fall bör tillåtas, och vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. Samråd och redovisning av uppdragen Utredaren ska i sitt arbete belysa frågorna med hänsyn till flickors och pojkars samt kvinnors och mäns olika behov. Därutöver ska utredaren även i sina analyser och förslag beakta proportionalitetsprincipen i 14 kap. 3 § regeringsformen. Denna princip anger att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Utredaren ska utföra sitt arbete med uppdragen efter samråd med , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Kommuner och Landsting, , och andra berörda myndigheter och organisationer. Arbetet med uppdraget om distansundervisning ska utföras efter samråd även med Sameskolstyrelsen. Utredaren ska redovisa uppdragen . Utredningen om utbildning för barn och ungdomar i samhällsvård samt distansundervisning Utredningen om utbildning för barn och ungdomar i samhällsvård samt distansundervisning (U 2011:08) har fått regeringens uppdrag att kartlägga distansundervisning inför en eventuell reglering. Vi vänder oss därför till samtliga skolhuvudmän för att få kännedom om var det finns verksamhet med inslag av distansundervisning, fjärrundervisning eller liknande. I frågorna nedan använder vi ordet distansundervisning, med detta menar vi alla former av undervisning där elev och lärare är fysiskt åtskilda och eleven får en interaktiv undervisning genom informations- och kommunikationsteknik. För att utredningen ska få så bra underlag som möjligt ber vi er skicka in ert svar även om ni inte har någon distansundervisning. Kommittédirektivet finns på regeringens hemsida: Till vår hjälp har vi anlitat Markör Marknad och kommunikation AB. Markör garanterar att alla svar behandlas konfidentiellt och redovisas i grupperad form så att det inte framgår vad enskilda personer svarat. Bifogat får du fyra enkäter, en för , en för grundsärskolan, en för gymnasieskolan och en för gymnasiesärskolan. Vi ber dig besvara de nivåer och skolor som du har ansvar för. Bortse från den enkät som inte är aktuell för ditt ansvarsområde. Vänligen besvara frågorna genom att sätta ett kryss i de rutor som passar bäst. Vi är tacksamma för ditt svar möjligt dock . Använd gärna det bifogade svarskuvertet. Har du frågor om undersökningens bakgrund och syfte är du välkommen att kontakta: Har du praktiska frågor om undersökningens genomförande är du välkommen att kontakta Markörs projektledare, Tack på förhand för din medverkan! Förekommer distansundervisning inom i er kommun? 1 Ja, ange antal elever................... 2 Nej - Vänligen skicka in ditt svar i bifogat kuvert Vem utför distansundervisningen? (flera svar möjliga) Lärare anställd i den egna kommunen Lärare med eget företag Annan, nämligen............................................................... Hur stor andel av kommunens elever får distansundervisning i... ...del av ett ämne Vilka är huvudorsakerna till att ni valt att använda distansundervisning? (flera svar möjliga) 5 Annat skäl, nämligen........................................................................ 5.Uppnår de elever som får distansundervisning uppställda mål för undervisningen? 1 Inte alls - andel i %.................... 2 Till viss del - andel i %.......................... 3 Till största delen - andel i %........................... 6.Uppnår de elever som betygsätts efter att ha deltagit i distansundervisning godkända betyg? 1 Inte alls - andel i %.................... 2 Till viss del - andel i %.......................... 3 Till största delen - andel i %........................... 4 Inte aktuellt. Eleverna får inte betyg 7.Har ni elever inom som bor på institution (HVB, sjukhus m.m.) som får distans- 1 Ja - antal elever.................... Vänligen lägg den ifyllda enkäten i bifogat svarskuvert. Portot är betalt. Stort tack för din medverkan! Utredningen om utbildning för barn och ungdomar i samhällsvård samt distansundervisning Till rektor för / gymnasieskolan etc: Utredningen om utbildning för barn och ungdomar i samhällsvård samt distansundervisning (U 2011:08) har fått regeringens uppdrag att kartlägga distansundervisning inför en eventuell reglering. Vi vänder oss därför till samtliga rektorer för att få kännedom om var det finns verksamhet med inslag av distansundervisning, fjärrundervisning eller liknande. I frågorna nedan använder vi ordet distansundervisning, med detta menar vi alla former av undervisning där elev och lärare är fysiskt åtskilda och eleven får en interaktiv undervisning genom informations- och kommunikationsteknik. För att utredningen ska få så bra underlag som möjligt ber vi er skicka in ert svar även om ni inte har någon distansundervisning. Kommittédirektivet finns på regeringens hemsida: Till vår hjälp har vi anlitat Markör Marknad och kommunikation AB. Markör garanterar att alla svar behandlas konfidentiellt och redovisas i grupperad form så att det inte framgår vad enskilda personer svarat. Vi är tacksamma för ditt svar möjligt dock . Använd gärna det bifogade svarskuvertet. Har du frågor om undersökningens bakgrund och syfte är du välkommen att kontakta: Har du praktiska frågor om undersökningens genomförande är du välkommen att kontakta Markörs projektledare, Tack på förhand för din medverkan! Förekommer distansundervisning inom gymnasieskolan i er verksamhet? 1 Ja, ange antal elever................... 2 Nej - Vänligen skicka in ditt svar i bifogat kuvert Vem utför distansundervisningen? (flera svar möjliga) Lärare anställd i den egna verksamheten Lärare med eget företag Annan, nämligen............................................................... Hur stor andel av verksamhetens elever får distansundervisning i... ...del av ett ämne Vilka är huvudorsakerna till att ni valt att använda distansundervisning? (flera svar möjliga) 5 Annat skäl, nämligen........................................................................ 5.Uppnår de elever som får distansundervisning uppställda mål för undervisningen? 1 Inte alls - andel i %.................... 2 Till viss del - andel i %.......................... 3 Till största delen - andel i %........................... 6.Uppnår de elever som betygsätts efter att ha deltagit i distansundervisning godkända betyg? 1 Inte alls - andel i %.................... 2 Till viss del - andel i %.......................... 3 Till största delen - andel i %........................... 7.Har ni elever inom gymnasieskolan som bor på institution (HVB, sjukhus m.m.) som får 1 Ja - antal elever.................... Vänligen lägg den ifyllda enkäten i bifogat svarskuvert. Portot är betalt. Stort tack för din medverkan! 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2.Framtidens högkostnadsskydd i vården. 3.Skatteincitament för riskkapital. 4.Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. 6.Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. 7.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 8.Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. 9.Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. 10.Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. 12.Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. 13.En sammanhållen svensk polis. 14.Ekonomiskt värde och samhällsnytta –förslag till en ny statlig ägarförvaltning. 15.Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning.