sou · H0B319 · 2012-03-30 00:00:00 — 93 §9 Är europeisk patentansökan, som ingivits till nationell patentmyndighet, att anse som återkallad därför att den icke inkommit till det europeiska patentverket inom föreskriven tid, skall patentmyndigheten på Är europeisk patentansökan, som ingivits till nationell patentmyndighet, att anse som återkallad därför att den inte inkommit till det europeiska patentverket inom föreskriven tid, ska patentmyndigheten på 8 Senaste lydelse 2006:625. 9 Senaste lydelse 1978:149. SOU 2012:19 Författningsförslag 31 framställning av sökanden upptaga den som omvandlad till ansökan om svenskt patent under förutsättning 1) att framställningen inges till den nationella myndighet som mottog patentansökningen från det sökanden underrättades om att ansökningen ansågs återkallad och dessutom inkommer till patentmyndigheten från den dag då ansökningen ingavs eller, om prioritet yrkas, den dag från vilken prioritet begäres, samt 2) att sökanden inom tid som regeringen bestämmer erlägger fastställd ansökningsavgift och inger översättning till svenska av patentansökningen. Uppfyller patentansökningen de krav rörande ansökans form som föreskrivas i den europeiska patentkonventionen och tillämpningsföreskrifterna till denna, skall den godtagas i detta avseende. framställning av sökanden ta upp den som omvandlad till ansökan om svenskt patent under förutsättning 1) att framställningen inges till den nationella myndighet som mottog patentansökningen från det sökanden underrättades om att ansökningen ansågs återkallad och dessutom inkommer till patentmyndigheten från den dag då ansökningen ingavs eller, om prioritet yrkas, den dag från vilken prioritet begärs, samt 2) att sökanden inom tid som regeringen bestämmer betalar fastställd ansökningsavgift och inger översättning till svenska eller engelska av patentansökningen eller, om ansökningen är skriven på engelska, en kopia av ansökningen. Uppfyller patentansökningen de krav rörande ansökans form som föreskrivas i den europeiska patentkonventionen och tillämpningsföreskrifterna till denna, ska den godtas i detta avseende. Denna lag träder i kraft . I fråga om patentansökningar som har gjorts före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Äldre bestämmelser gäller även för internationella patentansökningar som har fullföljts samt för europeiska patentansökningar som begärts omvandlade före ikraftträdandet. Författningsförslag SOU 2012:19 32 Detsamma gäller för patentansökningar som före ikraftträdandet getts in i samband med prövning enligt 38 § andra stycket. SOU 2012:19 Författningsförslag 33 2 Förslag till förordning om ändring i patentkungörelsen (1967:838) Härigenom föreskrivs i fråga om patentkungörelsen (1967:838) dels att 3, 21, 29 a, 57 och 67 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i kungörelsen skall införas en ny paragraf, 26 a §, av följande lydelse. 3 §10 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Beskrivning, patentkrav och sammandrag skall, om annat inte följer av andra stycket, vara skrivna på svenska. Andra handlingar får vara skrivna på svenska, danska eller norska. Om en ingiven handling är skriven på annat språk än som följer av första stycket, skall översättning lämnas in. kan dock avstå från att kräva översättning eller godta översättning till annat språk än svenska, danska eller norska i fråga om andra handlingar än beskrivning, patentkrav och sammandrag samt i fråga om sådan text i beskrivning eller patentkrav i en svensk patentansökan som inte ingår i vad som enligt 21 § första stycket utgör grundhandling. får ta upp en ansökan till prövning innan översättningen kommit in. Sökanden skall dock föreläggas Beskrivning, patentkrav och sammandrag ska, om annat inte följer av andra stycket, vara skrivna på svenska eller engelska. Andra handlingar får vara skrivna på svenska, danska, norska eller engelska. Om en ingiven handling är skriven på annat språk än som följer av första stycket, ska översättning lämnas in. kan dock avstå från att kräva översättning eller godta översättning till annat språk än svenska, danska, norska eller engelska i fråga om andra handlingar än beskrivning, patentkrav och sammandrag samt i fråga om sådan text i beskrivning eller patentkrav i en svensk patentansökan som inte ingår i vad som enligt 21 § första stycket utgör grundhandling. får ta upp en ansökan till prövning innan översättningen kommit in. Sökanden ska dock föreläggas 10 Senaste lydelse 1993:1312 Författningsförslag SOU 2012:19 34 att lämna in översättningen innan ansökningen blir allmänt tillgänglig enligt 22 § patentlagen. att lämna in översättningen innan ansökningen blir allmänt tillgänglig enligt 22 § patentlagen. 21 §11 Med grundhandling förstås i denna kungörelse, när det gäller en svensk patentansökan, en patentansökan som tas upp till handläggning enligt 38 § patentlagen (1967:837) och en europeisk patentansökan som begärs omvandlad, beskrivningen med tillhörande ritningar och patentkraven på svenska, danska eller norska, som förelåg på ansökans ingivningsdag enligt 8 b eller 8 c § patentlagen. Om det inte fanns någon sådan handling , skall första därefter inkomna beskrivning med tillhörande ritning och patentkrav på svenska anses som grundhandling, i den mån innehållet har tydlig motsvarighet i handlingar som förelåg . I fråga om en internationell patentansökan som fullföljs enligt 31 § patentlagen skall som grundhandling anses följande. Om översättning krävs för att fullfölja ansökan, den översättning av beskrivningen, ritningarna och patentkraven som har getts in enligt 31 § patentMed grundhandling förstås i denna kungörelse, när det gäller en svensk patentansökan, en patentansökan som tas upp till handläggning enligt 38 § patentlagen (1967:837) och en europeisk patentansökan som begärs omvandlad, beskrivningen med tillhörande ritningar och patentkraven på svenska, danska, norska eller engelska, som förelåg på ansökans ingivningsdag enligt 8 b eller 8 c § patentlagen. Om det inte fanns någon sådan handling , ska första därefter inkomna beskrivning med tillhörande ritning och patentkrav på svenska eller engelska anses som grundhandling, i den mån innehållet har tydlig motsvarighet i handlingar som förelåg . I fråga om en internationell patentansökan som fullföljs enligt 31 § patentlagen ska som grundhandling anses följande. Om översättning krävs för att fullfölja ansökan, den översättning av beskrivningen, ritningarna och patentkraven som har getts in enligt 31 § patent11 Senaste lydelse 2007:519. SOU 2012:19 Författningsförslag 35 lagen med de ändringar i översättningen som kan ha gjorts inom den frist som gäller enligt 58 §. Om ansökan är skriven på svenska, den avskrift av beskrivningen, ritningarna och patentkraven på svenska som har getts in enligt 31 § patentlagen. Om sökanden har samtyckt till att ansökan tas upp till avgörande innan den i 58 § angivna fristen löpt ut och beslut har fattats om avslag eller underrättelse enligt 19 § första stycket patentlagen, skall med grundhandling förstås beskrivningen, ritningarna och patentkraven såsom de förelåg något av dessa beslut fattades. lagen med de ändringar i översättningen som kan ha gjorts inom den frist som gäller enligt 58 §. Om ansökan är skriven på svenska eller engelska, den avskrift av beskrivningen, ritningarna och patentkraven på svenska eller engelska som har getts in enligt 31 § patentlagen. Om sökanden har samtyckt till att ansökan tas upp till avgörande innan den i 58 § angivna fristen löpt ut och beslut har fattats om avslag eller underrättelse enligt 19 § första stycket patentlagen, ska med grundhandling förstås beskrivningen, ritningarna och patentkraven såsom de förelåg något av dessa beslut fattades. 26 a § Om ansökan är skriven på engelska har rätt att skriva förelägganden och beslut på engelska. 29 a §12 När bedömer att patent kan meddelas, skall verket, innan underrättelse enligt 19 § första stycket patentlagen utfärdas, till sökanden översända handlingar som visar i vilken lydelse verket avser att meddela patentet. kan i sådant fall med stöd av När bedömer att patent kan meddelas, ska verket, innan underrättelse enligt 19 § första stycket patentlagen utfärdas, till sökanden översända handlingar som visar i vilken lydelse verket avser att meddela patentet. kan i sådant fall med stöd av 12 Senaste lydelse 1993:1312. Författningsförslag SOU 2012:19 36 15 § patentlagen förelägga sökanden att dels yttra sig i frågan, dels återsända handlingarna till verket . 15 § patentlagen förelägga sökanden att dels yttra sig i frågan, dels återsända handlingarna till verket . Om ansökan är skriven på engelska ska sökanden föreläggas att ge in en översättning till svenska av patentkraven. 57 §13 Om en internationell patentansökan har gjorts på annat språk än svenska, fordras översättning av ansökningen vid fullföjd enligt 31 § patentlagen och vid sådan begäran om prövning som avses i 38 § första stycket samma lag. I sådant fall gäller 3 § andra stycket i tillämpliga delar. får meddela bestämmelser om lättnad för sökanden i fråga om översättning i de fall en internationell patentansökan endast till viss del fullföljs såvitt avser . Om en internationell patentansökan har gjorts på annat språk än svenska eller engelska, fordras översättning av ansökningen vid fullföljd enligt 31 § patentlagen och vid sådan begäran om prövning som avses i 38 § första stycket samma lag. I sådant fall gäller 3 § andra stycket i tillämpliga delar. får meddela bestämmelser om lättnad för sökanden i fråga om översättning i de fall en internationell patentansökan endast till viss del fullföljs såvitt avser . 67 §14 En ansökan om tilläggsskydd eller förlängd giltighetstid för ett tillläggsskydd som avses i 105 § patentlagen (1967:837) skall vara skriven på svenska. En ansökan om tilläggsskydd eller förlängd giltighetstid för ett tilläggsskydd som avses i 105 § patentlagen (1967:837) skall vara skriven på svenska eller engelska. 13 Senaste lydelse 1978:151. 14 Senaste lydelse 2007:519. SOU 2012:19 Författningsförslag 37 får meddela ytterligare föreskrifter om innehållet i och handläggningen av en ansökan i ärenden om tilläggsskydd enligt 105 § patentlagen. Denna förordning träder i kraft . I fråga om patentansökningar som har gjorts före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Äldre bestämmelser gäller även för internationella patentansökningar som har fullföljts samt för europeiska patentansökningar som begärts omvandlade före ikraftträdandet. Detsamma gäller för patentansökningar som före ikraftträdandet getts in i samband med prövning enligt 38 § andra stycket.. 39 1 Utredningsuppdraget och dess genomförande 1.1 Utredningsuppdraget Utredningens uppdrag anges i direktiv 2011:56. Av direktivet framgår att jag ska utreda och ta ställning till om det bör införas en möjlighet att ge in, behandla och sedermera bevilja nationella patentansökningar med beskrivningen på engelska och endast patentkraven översatta till svenska. I uppdraget ingår att särskilt bedöma om fördelarna överväger nackdelarna med en sådan möjlighet utifrån näringspolitiska, språkpolitiska och offentligrättsliga aspekter. I arbetet ska jag samråda med berörda myndigheter och organisationer. Vidare bör jag studera hur frågan behandlats i andra till Londonöverenskommelsen anslutna länder, och då särskilt andra anslutna nordiska länder. Om jag finner att en sådan möjlighet bör införas ska jag också föreslå författningsförslag till erforderliga ändringar i patentlagstiftningen och i eventuell annan lagstiftning. 1.2 Arbetets genomförande Under utredningens gång har jag haft samrådsmöten med företrädare för svensk industri och intresseorganisationer för industriella rättigheter samt med företrädare för språkvårdande myndigheter och organisationer. Jag har vidare och haft enskilda möten med Patent och registreringsverket och Patentbesvärsrätten samt med 5 och 2. Samrådsmötena och de enskilda mötena har syftat till att ge företrädare för samtliga intressen en möjlighet att redovisa sin syn på den nuvarande lagstiftningen, på en eventuell ny reglering inom Utredningsuppdraget och dess genomförande SOU 2012:19 40 området och på vilka för- och nackdelar en sådan reglering kan ha. Vid mötena har även olika alternativ för en eventuell reglering diskuterats och vilka effekter detta kan komma att ha utifrån näringspolitiska, språkpolitiska och offentligrättsliga aspekter. Vidare har information om den språkliga regleringen för nationella patent inhämtats från de nordiska länderna, de baltiska länderna och . Jag har även deltagit i ett seminarium benämnt Nationella patent på engelska – ska vi följa exempel? Seminariet anordnades av . Dessutom närvarade jag vid ett nordiskt-baltiskt möte anordnat av Patent och registreringsverket. Vid mötet avhandlades frågan om och hur en möjlighet att behandla och bevilja nationella patent på engelska har införts i de nordiska och baltiska länderna. 1.3 Läsanvisningar Utredningen och de föreslagna författningsändringarna berör svenska patentansökningar, varför jag i kapitel 3 redogör för de bestämmelser som reglerar utformningen och handläggningen av sådana ansökningar. Mot bakgrund av att en i fullföljd internationell ansökan jämställs med en nationell ansökan redogörs där även för handläggningen av dessa och de särskilda regler som finns avseende dessa ansökningar. En ändring av språkkraven för ett nationellt patent påverkar också hur språkfrågan ska hanteras sedan patentet har meddelats, varför jag i kapitel 5 beskriver sådana förfarande som kan följa på patentmeddelandet. Översynen är vidare påkallad utifrån önskemål om att harmonisera språkbestämmelserna för de nationella patenten med de som gäller för de europeiska patenten. Utredningen innehåller därför också i kapitel 4 en redogörelse för det europeiska patentsystemet och de särskilda regler som finns i svensk lagstiftning avseende europeiska patentansökningar och europeiska patent. Redogörelsen innefattar även en översikt av vilka bestämmelser som föreslås för det enhetliga patentskyddet. Språkanvändningen i patentansökningar och patent har även betydelse för offentlighetsprincipen och möjligheten att tillägna sig offentliga handlingar. Även språkpolitiska frågor och förutsättningarna för utvecklingen av det svenska språket påverkas. Dessa aspekter behandlas i kapitel 6 och 7. SOU 2012:19 Utredningsuppdraget och dess genomförande 41 De huvudsakliga intryck och synpunkter som framkommit vid samrådsmötena redovisas i kapitel 8. Den information som inhämtats beträffande lagstiftningen i andra länder redogörs för i kapitel 9. I kapitel 10 redovisar jag mina överväganden och de förslag som dessa har resulterat i. De avslutande kapitlen 11 och 12 innehåller konsekvensanalys och författningskommentarer. 43 2 Patentsystemet – en introduktion I detta kapitel presenteras patentsystemet, dess syften och huvudsakliga uppbyggnad samt . Vidare berörs de ungefärliga kostnaderna för att erhålla ett patent och vissa statistiska uppgifter redovisas. 2.1 Vad är ett patent De immateriella rättigheterna indelas vanligtvis i två huvudområden: industriella rättigheter och upphovsrättigheter. Till de industriella rättigheterna hör bl.a. patent, varumärken och mönster. Dessa rättigheter är ensamrätter, som tillkommer enskilda. Patenträtten reglerar den ensamrätt som en uppfinnare kan få till en uppfinning. Denna rätt är tidsbegränsad, i till efter det ansökningen gjordes. Patenthavaren ges en exklusiv rätt att själv använda uppfinningen kommersiellt och därmed möjlighet att tjäna pengar på den. Ett patent är vidare territoriellt begränsat – ett svenskt patent gäller bara i . I länder där uppfinningen inte är patentskyddad kan andra fritt utnyttja uppfinningen. Ett patent ger emellertid inte innehavaren en garanti att faktiskt kunna utöva uppfinningen yrkesmässigt, eftersom det kan förekomma hinder för detta. Någon annan kan ha ett tidigare erhållet, gällande patent som utgör hinder för nyttjandet av det senare patentet. Dessutom kan tillstånd i vissa fall behövas från myndighet för utnyttjande av en patenterad uppfinning, t.ex. vad gäller läkemedel. I detta senare fallet finns möjlighet att erhålla ett s.k. tilläggsskydd för att kompensera för den tid som förflutit mellan patentets ansökningsdag och den dag produkten fick ett marknadsgodkännande. Patentsystemet – en introduktion SOU 2012:19 44 2.2 Patenträttens syfte Patenträtten, liksom övriga immateriella rättigheter, bygger på att det finns en balans mellan det enskilda och det allmänna intresset. Denna balans motiverar och upprätthåller systemet till ömsesidig nytta. Ett patent kan beskrivas som en överenskommelse mellan staten och uppfinnaren. I utbyte mot att staten offentliggör den tekniska lösningen bakom uppfinningen får innehavaren av patentet en tidsbegränsad rätt att hindra andra från att kommersiellt utnyttja uppfinningen. Genom offentliggörandet av uppfinningen når ny kunskap allmänheten, vilken kunskap kan användas till att stimulera den tekniska utvecklingen i samhället. Den ensamrätt som ett patent ger innebär ett ekonomiskt incitament att söka efter nya innovationer. Från samhällets synvinkel har patenträtten det allmännyttiga syftet att främja uppfinnarverksamheten och näringslivets utveckling. På företagsnivå är patenten både ett konkurrensmedel och en metod att trygga att produktutvecklingen fortgår. Patenträtten har alltså betydande konsekvenser på många områden inom näringslivet och forskningen. beskriver i detalj nya tekniska lösningar, deras användningsändamål och problem som har upptäckts på området. Dessa uppgifter kan t.ex. användas vid arbetet med att utveckla nya uppfinningar, för att bevaka konkurrenterna och tekniken inom det egna området och för att undvika patentintrång. Stora delar av den information som finns i olika patentansökningar och patentskrifter kan utnyttjas fritt. 2.3 Förutsättningar för patent Patent beviljas efter ansökan hos en patentmyndighet. Den svenska myndighet som handlägger patentansökningar och beviljar nationella patent är (). En patentansökan ska uppfylla en rad formella och materiella krav som specificeras i patentlagstiftningen. En förutsättning för att få patent på en uppfinning är att de grundläggande patenterbarhetsvillkoren är uppfyllda. Detta innebär att uppfinningen ska vara ny, ha uppfinningshöjd och kunna tillgodogöras industriellt. Kravet på nyhet innebär att patent endast meddelas på en uppfinning som är ny i förhållande till vad som blivit känt före SOU 2012:19 Patentsystemet – en introduktion för patentansökningen. Som känt anses allt som blivit allmänt tillgängligt, vare sig detta skett genom skrift, föredrag, utnyttjande eller på annat sätt och oavsett var i världen tillgängliggörandet ägt rum. Även om den ensamrätt som ett patent ger är territoriellt begränsad är verkningarna av ett publicerat patentdokument global, dvs. vad som offentliggjorts i en patentansökan eller meddelat patent någonstans i världen kan utgöra hinder mot patent i . Uppfinningen ska vidare väsentligen skilja sig från vad som varit känt. Kravet på väsentlig skillnad kallas uppfinningshöjd. Det innebär att det ska vara ett tillräckligt avstånd mellan den patentsökta uppfinningen och den kända tekniken. Det ska alltså inte ligga nära tillhands för en fackman som har kännedom om känd teknik att göra samma uppfinning. Kravet att uppfinningen ska kunna tillgodogöras industriellt betyder att den ska ha teknisk karaktär, teknisk effekt och att den ska vara reproducerbar. Med teknisk karaktär menas att uppfinningen ska utgöras av något konkret, t.ex. ett föremål eller ett sätt att tillverka något. Att uppfinningen ska ha teknisk effekt innebär att den ska lösa ett problem på ett tekniskt sätt. Med reproducerbar menas att den avsedda effekten ska kunna uppnås varje gång man använder uppfinningen. 2.4 Patenträtten i internationellt perspektiv Patenträtten är en nationell rättighet, dvs. den ensamrätt som den svenska patentlagstiftningen ger till innehavaren av patentet är territoriellt begränsad till . För att skydda uppfinningen på andra marknader krävs att patentskydd söks även i andra länder. Eftersom viktigare uppfinningar som regel blir föremål för patentering i ett antal länder är det internationella samarbetet välutvecklat på patentområdet. Patenträtten har därmed blivit alltmer internationell och de nationella särdragen har härigenom blivit färre. Särskilt inom det nordiska samarbetet diskuterades tidigt möjligheten att få till stånd ett överensstämmande patenträttsligt system. Diskussionerna resulterade i ett samnordiskt betänkande Nordisk patentlovgivning (Nordisk Utredningsserie 1963:6), som slutligen ledde fram till att nya patentlagar trädde i kraft i samtliga fyra länder . Genom lagstiftningen uppnåddes en långtgående rättslikhet i Patentsystemet – en introduktion SOU 2012:19 46 på patentområdet. Lagstiftningen i de olika länderna har förändrats, men likheterna finns i stor utsträckning kvar i dagens patentlagstiftning. För att underlätta ansökningar om patent på ett internationellt plan har det utformats ett flertal överenskommelser på såväl regional som global nivå. De överenskommelser som främst är av relevans i sammanhanget är inrättandet av det europeiska patentsystemet genom den europeiska patentkonventionen (the Convention on the of European Patents, EPC) och av det internationella ansökningsförfarandet genom konventionen om patentsamarbete (, PCT). har tillträtt dessa konventioner som trädde i kraft respektive 1978. 2.4.1 Samarbetskonventionen Genom samarbetskonventionen (PCT) infördes möjligheten att ansöka om patent i flera länder genom att lämna in en internationell patentansökan. har 144 länder tillträtt konventionen, som förvaltas av den internationella byrån vid för den internationella äganderätten (, ). Konventionen erbjuder ett förenklat förfarande för den som vill ansöka om patent i flera länder. Huvudidén med PCT-systemet är att sökanden kan lämna in en enda patentansökan som kan fullföljas i alla länder som har tillträtt konventionen. Efter att ansökningen lämnats in genomgår den en internationell granskning. Vissa patentmyndigheter gavs under konventionen befogenhet att utföra en sådan internationell nyhetsgranskning och patenterbarhetsbedömning av en PCT-ansökan. Efter denna centraliserade preliminära bedömning av uppfinningen, kan ansökningen fullföljas i de länder som sökanden väljer. Det är respektive lands nationella patentmyndighet som beslutar om patent ska beviljas. Om patentansökningen beviljas meddelas ett nationellt patent. SOU 2012:19 Patentsystemet – en introduktion 47 2.4.2 Europeiska patentkonventionen Den europeiska patentkonventionen (EPC) är öppen för alla europeiska länder och har tillträtts av 38 länder1, bl.a. av samtliga medlemsstater i EU. Syftet med EPC är att patentskydd ska kunna uppnås i samtliga till konventionen anslutna länder genom att ge in en enda patentansökan som prövas och beviljas på central nivå. Därigenom kan patentskydd uppnås i ett flertal länder på ett enklare och billigare sätt än om skydd hade sökts separat i varje land. Ett europeiskt patent är dock inte ett regionalt gällande odelbart patent utan ett antal nationella patent, vars omfattning beror på hur många länder patentet validerats i. För den operativa verksamheten inrättades European Patent Office (EPO) med säte i . Patentansökningen handläggs av EPO, som prövar ansökningarna enligt de förutsättningar som anges i konventionen. Om förutsättningarna är uppfyllda beviljar EPO patentet. Europeiska patent beviljas på något av EPO:s tre officiella språk, engelska, tyska eller franska. Efter beviljandet väljer sökanden i vilka av EPC:s konventionsländer som patentet ska vara giltigt. Detta sker i respektive land genom en formell valideringsprocess. 2.5 Olika vägar till ett patent Patent som kan få verkan i kan meddelas antingen av PRV eller av EPO i . Ett nationellt patent kan meddelas av PRV på grund såväl av en nationell patentansökan som en internationell patentansökan som fullföljs i .