sou · H0B324 · 2012-04-10 00:00:00 — finns elever som uttrycker en önskan om förändring, inte minst då skolket påverkar under- visningen. Skälen som eleverna uppger för att skolka är flera – man hakar på kompisarna (förväntat beteende), prioriterar fritiden, ny familj, nya vänner, det ställs för låga krav i skolan, man är van att få allt serverat, skoltrötthet, bristande teckenspråkskompetens hos lärarna, långa håltimmar, tråkigt kärnämne sent , brist på utmaningar etc. Eleverna uppger också att det är för lätt att skolka. Vuxna – i skolan, på boendet och föräldrar – reagerar inte tillräckligt tydligt. Samarbetet mellan skola och boende/hem är svagt enligt författarna. Att utbildningen för många elever är plane- rad ger också möjlighet att skjuta skolarbetet på fram- tiden. Skolorna uppger att de arbetar för att komma till rätta med pro- blemet med ogiltig frånvaro bl.a. genom motivationssamtal mellan undervisande lärare och elev, mentorssamtal, kontakt med hemmen och upprättande av åtgärdsprogram. Även om andelen elever som får sitt studiebidrag indraget av CSN inte är så hög måste frånvaron, och särskilt den ogiltiga från- varon, vid RGD/RGH anses vara ett problem som påverkar elevernas möjlighet att nå målen för utbildningen. Det är också orimligt om konsekvensen av att elever ges möjlighet att studera ett fjärde år för att nå målen för utbildningen i stället blir en hög andel ogiltig frånvaro. 24 , , (2008), Vi är en grupp fast två ändå. Om döva och hörsel- skadade elevers erfarenheter av Riksgymnasiet. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, 3.4.4Avbrott sker av olika anledningar Även om avbrott alltid måste betraktas som misslyckanden är före- komsten av avbrott vid RGD/RGH inte anmärkningsvärt stor om man jämför med gymnasieskolan generellt. Av de uppgifter utredningen fått från två av de skolor som bedriver utbildning för RGD/RGH i har i genomsnitt av eleverna vid dessa skolor avbrutit sina studier . Enligt Skol- verket25 hoppar av eleverna av gymnasieskolan under första och andra läsåret. Uppgifterna för RGD/RGH indi- kerar en nivå som är mindre än hälften så hög. Av de dryga 50 elever som avbrutit sina studier vid de båda skolorna har fyra femtedelar gjort det utan betyg i annat än ett begränsat antal ämnen, med godkända betyg i ännu färre ämnen. Övriga elever har avbrutit studierna efter ganska långt gångna gymnasiestudier, i vissa fall med dittills uppnådda goda resultat. Det är svårt att veta hur eleverna gått vidare. Eleverna kan ha valt att slutföra studierna på en annan skola eller inom den kom- munala vuxenutbildningen. För den stora gruppen med mycket svaga resultat är dock risken stor att det handlar om verkliga avhopp från gymnasiestudierna. 3.4.5Vad händer efter RGD/RGH? Liksom för andra finns olika alternativ för eleverna när de lämnat gymnasieskolan. De kan läsa vidare, arbeta eller inte göra något alls. Trots svårigheter att hitta relevanta underlag har utredningen, liksom för eleverna från den Rh-anpassade utbildningen, sökt få en bild av vad som händer efter att eleverna lämnat RGD/RGH. Många elever från RGD/RGH läser vidare i någon form Andelen elever från RGD/RGH som läser vidare efter gymnasie- skolan är förhållandevis hög. Det framgår av att av samtliga elever som slutade RGD/RGH åren 2007–2009 senare har fått studiemedel från CSN (se tabell 3.6). Av elever som hade slutbetyg har nästan hälften fått studiemedel. 25 Studieresultat i gymnasieskolan – en statistisk beskrivning av ofullständiga gymnasiestudier (aktuella analyser 2008). Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, Källa: CSN. 1)293 elever 2)235 elever Knappt en tredjedel av samtliga elever som gick ut RGD/RGH har fått studiemedel för eftergymnasiala studier26, medan drygt en tredjedel fått det av de som hade slutbetyg när de slutade RGD/RGH. Några elever har således kompletterat sina betyg och tagit ut slutbetyg . Någon exakt jämförelse med det totala elevkollektivet kan inte göras för dessa uppgifter. Det kan ändå nämnas att av eleverna som gick ut gymnasie- skolan med slutbetyg /09 gick över till högskolan första läsåret efter att de lämnat gymnasieskolan. av de som gick ut /08 hade börjat högskolestudier och av de som gick ut /07 hade gjort det senast tredje året efter de lämnat gymnasieskolan. Uppgifterna indikerar att övergången till högre utbildning från RGD/RGH är relativt jämförbar med gymnasieskolan som helhet. Studerar man uppgifterna noggrannare visar det sig emellertid att andelen elever i underlaget från RGD/RGH som läst en mer omfattande utbildning är begränsad. Exempelvis har av de 111 elever som gick ut RGD/RGH fått studiemedel för eftergymnasiala studier. har dock fått studie- medel studier eller mer. Uppgifter saknas om vilken studieframgång eleverna från RGD/RGH har som läser vidare på eftergymnasial utbildning. 26 Med eftergymnasiala studier avses utbildningar som tillhör avdelning B i bilaga till studie- stödsförordningen (2000:655). Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, De elever som fått studiemedel för studier som inte är på efter- gymnasial nivå har sannolikt läst vidare inom den kommunala vuxenutbildningen eller vid folkhögskola. Det handlar ofta om kortare utbildningar på 20 eller . Utbildningslängden för denna grupp varierar mellan . För att få en uppfattning om elevernas etablering på arbets- marknaden har vi begärt uppgifter från om inkomst av tjänst för elever från RGD/RGH för . Upp- gifterna avser personer som genomgått gymnasieutbildning vid RGD/RGH med avgångsår 2007–2009 (se tabell 3.8). låg garantiersättningen i aktivitetsersättningen för ungdomar i rele- vanta åldersgrupper mellan och . Man bör följaktligen kunna utgå från att en stor andel av noteringarna i det spannet handlar om att den tidigare eleven vid RGD/RGH uppbär aktivitetsersättning. Källa: för ungdomar från RGD/RGH samt SCB i övrigt, utredningens bearbetning. Kommentar: Andelen är beräknad utifrån de elever för vilka det varit möjligt att få uppgifter om års - inkomst 2010. Vad gäller de 285 elever som lämnade gymnasieskolan efter utbildning vid RGD/RGH indikerar uppgifterna således att högst får hel aktivitetsersättning. Drygt hälften av de tidigare eleverna bedöms ha arbete motsvarande minst deltid. Om detta sker med exempelvis lönebidrag eller inte går inte att utläsa av uppgifterna. En av fem har en inkomst som närmast indikerar att de har ett heltidsarbete, men en månadsinkomst på Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, I den gruppen finns ungdomar med i årsinkomst 2010. Två tredjedelar av de tidigare eleverna som har en lägre årsinkomst än garantiersättningen i aktivitets- ersättningen har eller har haft studiemedel från CSN åren efter att de lämnade gymnasieskolan och har således studerat eller studerar. Utan möjlighet till direkta jämförelser kan ändå konstateras att inkomstfördelningen för ungdomar från RGD/RGH påminner mycket om den för ungdomar generellt. Den största skillnaden är att en lägre andel av ungdomarna från RGD/RGH har inkomster över 200 000 än för samtliga ungdomar i åldersgruppen 20–. Den registrerade arbetslösheten för samtliga ungdomar i samma åldersgrupp var 2010. Utbildningens organisering har betydelse för kvaliteten i verk- samheten. Det handlar bland annat om eleverna får tillgång till den utbildning de önskar och har behörighet till, hur eleverna orga- niseras i grupper och i vilken utsträckning utbildningen vid RGD/ RGH samordnas med kommuns gymnasieskola i övrigt. Verksamheten vid RGD/RGH är lokalintegrerad vid fyra av kommuns gymnasieskolor. De olika gymnasieskolorna erbjuder olika program och inriktningar. Alla skolor erbjuder introduktionsprogram (för elever mottagna före individuella program). Att en så låg andel som av eleverna som går på RGD/ RGH innevarande läsår var behöriga till nationellt program när de ansökte om utbildningen27 påverkar fördelningen av elever på pro- gram. /12 går mindre än hälften av eleverna på natio- nellt eller specialutformat program (se tabell 3.9), vilket kan jäm- föras med för den kommunala gymnasieskolan i riket som helhet28. Av tabellen framgår också att variationen är stor 27Se tabell 3.2. 28I tabellen och i jämförelsen har elever som går i gymnasieskolan enligt Lpf94 och elever som går första året i den reformerade gymnasieskolan slagits samman. Det är inte helt korrekt att på detta sätt likställa programstrukturen i gymnasieskolan från 94 med den reformerade gymnasieskolan. Med tanke på att resultatet för RGD/RGH skiljer sig så väsentligt från gymnasieskolan generellt bedömer utredningen att en uppdelning på elever 1 och elever i övriga årskurser inte är nödvändig. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, mellan de olika elevgrupperna. Andelen på nationellt program är högst för elever med hörselskada vid RGH och lägst för elever med språkstörning vid RGH. Källa: kommun. Enligt skolledningen kommer nästan alla elever in på det program som de söker vid RGD/RGH, under förutsättning att de är behöriga till utbildningen. De elever som började återfinns på elva av den reformerade gymnasieskolans 18 nationella program. Samhällsvetenskapsprogrammet är det absolut vanligaste nationella programmet /12. Enligt gymnasieförordningen får utbildning vid RGD/RGH som är utformad för en grupp elever anordnas särskilt som utbild- ning för elever med dövhet eller hörselskada om antalet elever är minst fyra29. Detta innebär att program till vilka endast någon eller några elever söker inte kommer till stånd. Det finns dock exempel på att elever som är ensamma om att vilja läsa en speciell inriktning på ett program kan göra detta genom att eleven får läsa de gymna- siegemensamma ämnena i liten undervisningsgrupp tillsammans med elever från RGD/RGH och yrkesämnen tillsammans med normalhörande elever, eventuellt med teckenspråkstolk. De elever som saknar behörighet tas emot på introduktionsprogram, vid RGD/RGH främst på yrkes- introduktion. Elever som går på yrkesintroduktion fördelas enligt uppgift från kommunen på de olika gymnasieskolorna efter vilket 29 10 kap. 3 § gymnasieförordningen (2010:2039). Bestämmelsen avser utbildning på natio- nella program, nationella inriktningar och särskilda varianter samt introduktionsprogram i form av programinriktat individuellt val och yrkesintroduktion. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, nationellt program de önskar komma in på om de senare uppnår behörighet. Enligt skolorna varierar gruppstorlekarna vid RGD/RGH i de flesta fall mellan 4 och 8 elever. Det finns också grupper med upp till 10 elever. Enligt en skola är genomsnittet sex elever per under- visningsgrupp. Elever med dövhet, hörselskada, dövblindhet eller språkstörning har ofta behov av undervisning i små grupper. För elever med hörselskada är det till exempel viktigt att kunna se sina kamrater. Det tekniska stödet i klassrummet för elever med hörselskada begränsar också gruppstorleken. kan alltför små grupper skapa kvalitetsproblem. Det behövs en tillräckligt stor grupp för att det ska vara möjligt att få till en tillräcklig interaktion mellan eleverna i klassrummet. Eleverna har påpekat att de upplever grup- perna som för små30. Även i Skolinspektionens riktade tillsyn av specialskolorna31 uppmärksammas att små undervisningsgrupper ofta leder till för lite interaktion i klassrummet mellan elever. De behöver samtala, diskutera, berätta, förklara, presentera och före- läsa. Eleverna vid RGD/RGH pekar också på att undervisningen blir väldigt sårbar när grupperna är så små. Är man bara fyra elever räcker det att några är sjuka eller frånvarande av annan anledning för att gruppen ska bestå av en eller två elever. Lärare utgör majoriteten av personalen vid RGD/RGH. Därutöver finns bland annat elevassistenter och teckenspråkstolkar. 30Seminarium Framtidens gymnasieskola (), anordnat av i samverkan med RGD/RGH. 31Skolinspektionen (2010), Rapport riktad tillsyn (dnr. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, var lärartätheten i genomsnitt 23,4 lärare per 100 elever vid RGD/RGH. Detta kan jämföras med gymnasieskolan i kommun som hade 8,8 lärare eller riksgenomsnittet för gymnasieskolan på 8,1 lärare per 100 elever /11. Lärartätheten vid RGD/RGH varierade mellan de olika gymnasieskolorna, från knappt 20 lärare till knappt 27 lärare per 100 elever. Lärartätheten var lägst vid den skola som främst har högskoleförberedande program. Lärarna som är anställda vid /RGH undervisar på flera av skolorna i stort sett endast elever inom riksgymnasiet. På främst en av skolorna förekommer dock blandtjänster. finns en ambition om att fler lärare ska undervisa både på RGD/RGH och i övriga gymnasieskolan, bland annat därför att det ökar förutsätt- ningarna för att integrera verksamheten och ger lärarna referens- ramar vid bedömning av nivån på undervisning och studieresultat. I vissa kärnämnen saknas behöriga lärare vid RGD/RGH. I dessa fall undervisas eleverna av lärare från den reguljära gymnasie- skolan. Undervisningen sker då via tolk om det behövs. Under- visning av behöriga lärare med god kompetens i teckenspråk är den bästa lösningen för de elever som har teckenspråk som under- visningsspråk. Lärarna uppges ha goda möjligheter till fortbildning i special- pedagogik. Man har haft en satsning där 10-12 lärare har getts möjlighet att studera specialpedagogik. Enligt skolledningen har uppskattningsvis 80–av lärarna som undervisar på RGD teckenspråkskompetens, återigen med undantag för en av skolorna med många ämnen där undervisning i vissa fall måste ske med tolk. Endast vissa elever har elevassistent Behovet av elevassistenter är inte stort vid RGD/RGH. av samtliga elever vid RGD/RGH bedöms ha behov av elevassistent i skolan, vissa på heltid och andra på deltid. Elev- assistenterna arbetar i normalfallet mot flera elever eller som stöd i gruppen. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, Vid undervisning med tolk finns en risk att information går förlorad eller misstolkas. Att tolka undervisning ställer stora krav på kunskaper i de ämnen man tolkar. Att riksgymnasiet har sex egna tolkar, två per skola, som känner eleverna och lär sig ämnena ger därför enligt skolledningen ett bättre resultat än om inhyrda tolkar skulle använts. 3.4.8Anpassning, teknik och hjälpmedel En viktig skillnad mellan verksamheten vid RGH och vad som ofta gäller för elever med hörselskada i den reguljära gymnasieskolan är den höga nivån på anpassning, bland annat i form av tekniska lösningar. Vid RGD/RGH finns en enhet för teknik och hjälp- medel med sex anställda, tre hörselingenjörer, två audionomer och en hörselpedagog. Utgångspunkten för verksamheten är att det ska vara enkelt för elever med hörselskada att höra. Man arbetar därför för en bra akustisk miljö. En bra visuell miljö är också viktig för elever med hörselskada. Tekniskt används i huvudsak teleslingor. Eleverna kan med sina egna hörapparater höra kamrater och lärare. Lärarna använder trådlösa mikrofoner och eleverna har någon form av medhörningsmikrofon. Video och möjlighet att spela in ljud är också kopplade till slingorna. Den mesta tekniken är ny och inte äldre än . En utfasning av den analoga hörseltekniken sker successivt till förmån för digital. Skolan erbjuder hjälp med service om elevernas hörapparater går sönder. Eleverna kan få låna en likvärdig apparat den egna är på reparation. Skolans support samarbetar med Audio- logiska kliniken i som bland annat hjälper till med läkar- tider, tillverkning av insatser, hjälpmedel i boendet m.m. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, 3.4.9Elever om utbildningen vid RGD/RGH Av en rapport32 med elevintervjuer framgår att elever vid RGD/ RGH är nöjda med utbildningens kvalitet och de valmöjligheter som står till buds. De menar dock att lärarna har för låga för- väntningar på eleverna och att studietakten är för låg. Under- visningsgrupper som är blandade med elever som går ett nationellt program och elever som går individuellt program påverkar också nivån på undervisningen, menar man. Liknande synpunkter fram- fördes vid ett seminarium33 med ungdomar från RGD/RGH . Eleverna menade bland annat att elever med bättre studie- förutsättningar får vänta på dem för vilka det tar , trots att små undervisningsgrupper egentligen borde möjliggöra en indivi- duellt anpassad utbildning. Vid seminariet framfördes också synpunkter på bristande integrering mellan elever, såväl mellan elever på RGD och RGH som mellan elever vid RGD/RGH och övriga elever vid kommuns gymnasieskolor. 3.5Förslag om en tvåspråkig riksgymnasieutbildning De trender som kan iakttas i specialskolans elevutveckling och elevutvecklingen vid RGD/RGH gör det tydligt att RGD/RGH står inför stora förändringar. Utvecklingen av elevgrupperna måste som utredningen ser det få konsekvenser både för hur målgruppen för RGD/RGH definieras och för hur verksamheten organiseras . 3.5.1Rätt till den riksrekryterande utbildningen regleras i skollagen Utredningens förslag: Det ska framgå av skollagen att ungdomar som tillhör målgruppen för den riksrekryterande gymnasieutbildningen för vissa elever med dövhet, hörselskada, 32Norberg, Yström, (2008), Vi är en grupp fast två ändå. Om döva och hörsel- skadade elevers erfarenheter av Riksgymnasiet. 33Seminarium Framtidens gymnasieskola (), anordnat av i samverkan med RGD/RGH. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, dövblindhet och språkstörning har rätt till utbildningen. Även målgrupp och antagning m.m. ska regleras i skollagen och inte som i gymnasieförordningen. Till skillnad från vad som gäller för den Rh-anpassade gymnasie- utbildningen framgår inte rätten till gymnasieutbildning vid RGD/ RGH explicit av lagstiftningen. För den Rh-anpassade utbildningen är bland annat rätten till utbildningen, målgruppen och antagning reglerat i skollagen34. Vidare finns för den Rh-anpassade utbild- ningen en bestämmelse om att beslut i frågor om antagning och andra frågor om rätt till Rh-anpassad utbildning kan överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd35. För RGD/RGH har villkoren för utbildningen fram till överhuvudtaget inte reglerats i skollagen. Frågor om målgrupp, mottagande och urval m.m. har i stället reglerats och regleras fortfarande i gymnasieförordningen36. finns i skollagen (2010:800) en ny bestämmelse om att reger- ingen får meddela föreskrifter om utbildning i gymnasieskolan för elever med dövhet, hörselskada, dövblindhet eller språkstörning37, dvs. om utbildning vid RGD/RGH. Utredningen kan inte se att det finns något skäl för varför regelverket skiljer sig på detta sätt mellan den Rh-anpassade utbild- ningen och RGD/RGH. Det gör reglerna svårtolkade och otydliga. Att målgruppen och bestämmelser om antagning i det ena fallet definieras i lag, i det andra i förordning skapar en upplevelse av att bestämmelserna har olika dignitet. Rätten till utbildningen bör enligt utredningen framgå lika tydligt av regelverket för ungdomar som tillhör målgruppen för den riks- rekryterande gymnasieutbildningen för vissa elever med dövhet, hörselskada, dövblindhet och språkstörning som för ungdomar som tillhör målgruppen för den Rh-anpassade gymnasieutbild- ningen. Att i skollagen tydliggöra att vissa ungdomar som tillhör målgruppen för RGD/RGH ska ha rätt till sådan utbildning ligger dessutom i linje med vad ställt sig bakom i olika internationella överenskommelser och konventioner38. 3415 kap. 35–40 §§ skollagen (2010:800). 3515 kap. 38 § och 28 kap. 17 § skollagen (2010:800). 369 kap. gymnasieförordningen (1992:394) och fr.o.m. 10 kap. gymnasieför- ordningen (2010:800). 3715 kap. 9 § andra stycket skollagen (2010:800). 38Se bilaga 3. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, för personer med funktionsnedsättning slår fast att elever med dövhet och dövblindhet har speciella behov av kommunikation och att deras utbildning därför kan tillgodoses bättre i specialskolor, specialklasser eller i speciella enheter i vanliga skolor39. Mot denna bakgrund föreslår vi att det ska framgå av skollagen att ungdomar som tillhör målgruppen för den riksrekryterande gymnasieutbildningen för vissa elever med dövhet, hörselskada, dövblindhet och språkstörning har rätt till utbildningen. Förslaget innebär även att målgrupp och rätt till utbildning m.m. ska regleras i skollagen på motsvarande sätt som för den Rh-anpassade gymna- sieutbildningen, och inte som i gymnasieförordningen. Utredningen bedömer inte att detta förslag i sig får några konsekvenser för antagningen till utbildningen. Skälet till detta är att den bestämmelse som ger regeringen bemyndigande att utfärda bestämmelser om utbildningen redan har lett till att har prövat beslut om mottagande mot bak- grund av målgruppstillhörighet40. Detta har inte skett tidigare. Möjligheten att få målgruppstillhörigheten prövad ställer dock krav på en tydligare definition av målgruppen för den riksrekryterande gymnasieutbildningen i . 3.5.2Tydligare målgrupp och ett mer samlat uppdrag Utredningens förslag: Ungdomar med dövhet och hörselskada som har behov av en teckenspråkig undervisningsmiljö, ung- domar med grav språkstörning som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation samt ungdomar med dövblindhet ska tas emot vid riksgymnasiet. Mottagandet ska ske till det tvåspråkiga riksgymnasiet (RgT) och inte som till antingen RGD eller RGH. En rätt för ungdomar som tillhör en viss målgrupp att tas emot vid en utbildning ställer krav på att målgruppen är tydligt definierad i bestämmelserna. Detta är inte fallet med nuvarande bestämmelser för RGD/RGH. 39Socialdepartementet, Standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. 40Skolväsendets överklagandenämnds beslut (), dnr. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, Utredningen föreslår att ungdomar med dövhet eller hörsel- skada ska tillhöra målgruppen för den riksrekryterande gymnasie- utbildningen om de har behov av en teckenspråkig undervisnings- miljö, dvs. en miljö med både teckenspråk41 och talad svenska. Behovet av teckenspråk kan som för elever vid specialskolan vara mer eller mindre uttalat för elever med hörselskada. Utbildning ska som ges på både teckenspråk och på talad svenska med tekniskt stöd. Ungdomar med grav språkstörning ska tas emot om de är beroende av teckenspråk för sin kommunikation. Ungdomar med dövblindhet är en liten grupp med särskilda behov av anpass- ning. Här har riksgymnasiet särskild kompetens och ungdomarna ska därför tillhöra målgruppen för den riksrekryterande utbild- ningen oavsett om de använder teckenspråk i undervisningen eller inte. Förslaget innebär ett förtydligande av målgruppen med avse- ende på ungdomar med hörselskada respektive ungdomar med grav språkstörning. Ett motiv för detta är att den rätt som föreslås för målgruppen bör gälla utbildning som eleverna inte alltid kan få del av i hemkommunen, i det här fallet utbildning i en tvåspråkig miljö med teckenspråk och talad svenska. Förslaget innebär en möjlighet att samla och utveckla verksamheten kring den två- språkiga miljön. Dagens uppdelning av elever på antingen RGD eller RGH blir successivt mer och mer otidsenlig. Andelen elever som har både talad svenska och teckenspråk som undervisningsspråk ökar vid de statliga specialskolorna. Vi föreslår mot denna bakgrund att bestäm- melserna för den riksrekryterande gymnasieutbildningen inte ska styra mottagandet av eleverna till antingen RGD eller RGH på det sätt som sker , utan att eleverna ska tas emot vid den tvåspråkiga gymnasieutbildningen (RgT). Vid ovan nämnda semi- narium42 efterfrågade eleverna en ökad samverkan mellan . Eleverna menade att det ska vara möjligt att få viss under- visning på svenska och teckenspråk , dock inte av samma lärare, och att det i övrigt ska vara möjligt för eleven att välja att läsa vissa kurser på teckenspråk och andra på talad svenska. 41Med teckenspråk avses svenskt teckenspråk, inte alternativ och kompletterande kommuni- kation (AKK). 42Seminarium Framtidens gymnasieskola (), anordnat av i samverkan med RGD/RGH. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet,