sou · H0B324 · 2012-04-10 00:00:00 — 1 16 kap. 40 § skollagen (2010:800) och 11 kap. 7 § gymnasieförordningen (2010:2039). Källa: Respektive anordnande kommun. I samband med utbildningen uppkommer kostnader för resor på utbildningsorten mellan skolor och mellan skola och habilitering etc. Kostnader med anledning av detta redovisas under avsnitt 1.4, men ingår här i övriga kostnader. Ansvaret för att finansiera utbildningen vid RgRh delas mellan elevens hemkommun och staten. Med undantag för en bestämmelse om extra ersättning (se nedan) finns inga särskilda bestämmelser om hur utbildningen vid RgRh ska finansieras. Eftersom en elev som tillhör målgruppen har rätt att tas emot vid utbildningen bör skollagens bestämmelser om interkommunal ersättning för en elev som mottagits i första hand kunna tillämpas2. Det innebär att ersätt- ningen ska motsvara anordnarens självkostnad. I praktiken betalar elevens hemkommun en programkostnad enligt respektive anordnande kommuns prislista för gymnasie- skolan samt den faktiska kostnaden för eventuell elevassistent. Programkostnaden varierar mellan olika program och utbildnings- orter. För elevassistans upprättas avtal mellan anordnande kommun och elevens hemkommun för varje elev. Avtalen innehåller upp- gifter om hur mycket assistans eleven behöver, kostnaden för detta och betalningsrutiner. finns dessutom en särskild för- ordning3 enligt vilken eleven hemkommun ska betala en extra inter- ersättning till den anordnande kommunen om per elev och termin för utbildning vid bland annat RgRh. 216 kap. 50–51 §§ skollagen (2010:800). 3SKOLFS 1992:44 Förordning om extra ersättning för vissa elever vid studier i gymnasie- skola. Beloppet har varit oförändrat . Endast har som anordnande kommun krävt den extra ersättningen. Utbildningskostnader utöver programkostnaden, kostnaden för elevassistans och extra interkommunal ersättning ska betalas av staten via statsbidrag (tilläggsbidrag). Enligt regleringsbrev ska svara för utbetalningen till de anordnade kommunerna4. Eftersom vissa utbildningsanordnare har betydligt lägre kostnader än vad de får finansiering för genereras ett överskott, även på totalt summerad nivå. Det gör det svårt att beräkna andelen som respektive finansiär står för. De totala intäkterna fördelar sig dock så att staten har bidragit med 55–och hemkommunen med 40–(se tabell 2). Källa: Respektive anordnande kommun. 1)Anordnande kommun räknas som hemkommun för sina folkbokförda elever. 2)I huvudsak överskott från tidigare läsår samt övriga intäkter. Vissa elever har personlig assistent i stället för eller som komple- ment till elevassistent. Beslut om en personlig assistent fattas med stöd av bestämmelserna om assistansersättning5 och finansieras av elevens hemkommun och . Finansieringen av utbildningen för elever från de anordnande kommunerna är reglerad på samma sätt som för övriga elever som är antagna på den Rh-anpassade utbildningen. Utredningen har inte funnit annat än att anordnande kommun betalar motsvarande del av kostnaden som andra placerande kommuner. /11 överstiger finansieringen kostnaderna med , året innan med . Någon återrapportering till som utbetalande myndighet av hur bidraget använts 4U2011/6110/S Anslag 1.6 Särskilda insatser på skolområdet, ap.2 Särskilda bidrag för riks- rekryterande gymnasial utbildning för elever med funktionshinder. 5Se vidare vägledning Assistansersättning, vägledning 2003:6 version 7. Det finns inte heller rutiner för att återbetala överskott till staten. Huvudman för habiliteringen vid RgRh är utbildningens värdkom- mun i , och . I är stiftelsen huvudman. Finansieringen av habiliteringen delas mellan elevernas hemlandsting och staten. Kostnaden för habiliteringen beräknas till för /11 (se tabell 3). Källa: Överenskommelser mellan staten och respektive huvudman. Det finansiella ansvaret för habiliteringen delas mellan hem- landstinget6 och staten. Hemlandstinget7 ska betala ersättning för kostnader för habilitering till den huvudman som enligt avtal med staten svarar för verksamheten. Hemlandstinget står för en tredje- del av kostnaden och staten för resterande två tredjedelar, i enlighet med regelverket. Den läsårsvisa finansieringen regleras i föreskrifter från Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) och framgår i läsårs- visa överenskommelser mellan staten, företrädd av SPSM, och respektive anordnande huvudman8. SPSM svarar för att utbetalningen av statsbidraget till anordnande huvudman sker per läsår. Även den del av finansieringen som elevens hemkommun ansvarar betalas via SPSM till anordnande huvudman, även det . Elevens hemkommun betalar i sin tur överenskommet belopp till SPSM. 6Elevens hemkommun i det fall kommunen är sjukvårdshuvudman. 716 kap. 40 § skollagen (2010:800). 8SPSM:s dnr: ALL 2011/434, ALL 2011/435, ALL 2011/436 och ALL 2011/438. 9SKOLFS 2009:25 Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrifter om ersättning för vissa kostnader enligt skollagen. Huvudman för elevhemsboendena är utbildningens värdkommun i , och . I är stiftelsen huvudman. Den beräknade kostnaden för boende i elevhem vid RgRh, omvård- nad i boendet och mat uppgick /11 till , motsvarande i genomsnitt per boende elev (se tabell 4). Kostnaderna beräknas i de årliga överenskommelser som sluts mellan staten, genom SPSM, och de respektive huvud- männen för elevhemmen. Källa: Årliga överenskommelser mellan staten och respektive huvudman, utredningens bearbetning. Det finns skillnader mellan kostnaden per elev för elevhems- boendet mellan orterna. De avvikelser som förekommer härrör främst från andelen belagda platser i boendet. och , som vissa läsår haft högre kostnader i förhållande till de övriga orterna, har funnits fler boendeplatser än vad som varit motiverat i för- hållande till antalet boende elever. Enligt huvudmännen har det inte varit möjligt att anpassa storleken på boendena när behov av platser minskar. Finansieringen av elevhemsboendet delas mellan elevens hemkom- mun och staten. Hemkommunen ska betala ersättning för kost- nader för boende och omvårdad i boendet till den huvudman som enligt avtal med staten svarar för verksamheten10. 10 16 kap. 40 § skollagen (2010:800). motsvara en tredjedel av de genomsnittliga kostnaderna för insats- erna per elev11. SPSM får dessutom meddela föreskrifter om avgifter för kost och logi för elever som på elevhem i anslutning till en gymnasie- skola med Rh-anpassad utbildning12. SPSM har meddelat sådana föreskrifter innebärande att eleven ska betala en avgift för kost och logi om per elev – för logi och för kost – dock högst per läsår13. Eleven blir ersatt för detta genom det så kallade Rg-bidraget14 som betalas ut av (). Rg-bidraget utgår för skäliga kostnader för kost och logi med högst per läsår och täcker elevens faktiska kostnad. Avgiften för kost kan anpassas till om eleven väljer att stå för måltiderna själv. Kostnader utöver hemkommunens ersättning och elevens avgift svarar staten för via statsbidrag. Via statsbidraget och Rg-bidraget svarar staten för två tredjedelar av finansieringen av elevhems- boendet och hemkommunerna för en tredjedel (se tabell 5). Källa: Överenskommelser mellan staten och respektive huvudman. 1) I huvudsak överskott från tidigare läsår samt övriga intäkter. Ansvaret för elevhemsboendet vid RgRh regleras i avtal mellan staten och den kommun eller annan huvudman som ansvarar för boendet15. Avseende ersättning för verksamheten hänvisas till årliga överenskommelser som upprättas mellan SPSM och anordnade 1111 kap. 7 § gymnasieförordningen (2010:2039). 1211 kap. 6 § gymnasieförordningen (2010:2039). 13SKOLFS 2009:24 Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrifter om avgifter för kost och logi för vissa elever som bor i elevhem. 14Förordning (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. 1511 kap. 5 § gymnasieförordningen (2010:2039). SPSM:s dnr: ALL 2010/303 (avser avtal med ). avtal mellan staten och huvudmännen härrör (och ) samt 1993 (). Överenskommelserna innehåller uppgifter om för- väntat antal boende elever aktuellt läsår och beräkningar av kost- nader utifrån nyckeltal och aktuellt kostnadsläge. Vidare framgår hur stor del av finansieringen som ska täckas av elevens hemkom- mun, av eleven via elevavgift som finansiera genom Rg-bidraget, och av staten via statsbidrag. Överenskommelsen innehåller också regler för hur eventuellt överskott respektive underskott ska hanteras av anordnande huvudman. Utbetalningen av ersättningen till huvudmännen för boende och omvårdad i boendet administreras på samma sätt som för habiliteringen. 1.4Resor för elever vid RgRh Resor som är aktuella för elever vid RgRh är resor mellan hemmet och studieorten för elever som bor på elevhem (hemresor), resor mellan boende och skolan (dagliga resor) samt övriga resor. Staten svarar för hemresor och dagliga resor för de elever som bor på elev- hem vid RgRh, genom det så kallade Rg-bidraget som CSN svarar för17. Rg-bidrag lämnas för skäliga kostnader för resa mellan hemmet och studieorten vid läsårets början och slut samt för högst 18 fram- och återresor mellan utbildningsorten och den ordinarie bostadsorten för eleven, för en familjemedlem eller någon annan närstående till eleven. Därutöver kan Rg-bidraget finansiera dagliga resor mellan bostaden på utbildningsorten och utbildningsplatsen. /11 var CSN:s kostnader för resor vid RgRh (se tabell 6). Källa: CSN. 16SPSM:s dnr: ALL 2011/434, ALL 2011/435, ALL 2011/436 och ALL 2011/438. 17Förordning (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Endast för RgRh i och redovisas kostnader inom Rg-bidraget för dagliga resor. På övriga utbildningsorter ligger boendena i så nära anslutning till utbildningsplatsen att denna typ av resor inte är aktuella eller löses de på annat sätt. Vid samtliga utbildningsorter finns kostnader för vad som kan kallas för övriga resor, exempelvis resor som företas inom utbild- ningen. För /11 uppgick dessa kostnader till totalt i , i , i och i . 2 Kostnader och finansiering för RGD/RGH Verksamheten vid gymnasieutbildningen för elever med dövhet, hörsel- skada, dövblindhet eller språkstörning i (RGD/ RGH) finansieras av elevernas hemkommuner genom interkommunal ersätt- ning18 samt av staten genom verksamhetsbidrag till kom- mun19 och genom andra statliga bidrag. Totalt uppgick kostnaden för RGD/RGH till /10. Av de belopp som /10 tillfördes RGD/RGH för finansiering av verksamheten stod staten för , hemkommunen för 21 pro- cent. Resterande en procent utgörs av annan finansiering. 2.1Utbildningen vid RGD/RGH Kostnaden för utbildningen vid RGD/RGH uppgick till /10 (se tabell 7). Källa: kommun. 1810 kap. 10 § gymnasieförordningen (2010:2039). 19U2001/277/G Avtal mellan staten och kommun. 20Fördelat på de 459 elever som var mottagna vid utbildningen . Kostnaderna fördelar sig schablonmässigt med på personal, på lokaler och resten på övrigt. Kostnaderna finansieras av elevernas hemkommuner och staten. Om kommun har antagit en elev vid RGD/RGH som inte är hemmahörande i kommunen har kommunen rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkom- mun21. I praktiken betalar hemkommunen elevens programkost- nad, eventuella kostnader för elevassistent samt en extra ersättning om per elev och termin som enligt särskilda bestäm- melser utgår för elever vid riksgymnasierna.22. Sammantaget svarar statsbidraget för närmare den absoluta mer- parten av finansieringen (se tabell 8). Källa: kommun. 1)Anordnande kommun räknas som hemkommun för sina folkbokförda elever. Öreb ro kommun har dock endast finansierat utbildningen för ett tiotal av sina elever (se vidare nedan). 2)Avser täckning för underskott och övriga intäkter, främst EU-bidrag. Övriga intäkter kan också handla om statsbidrag för lärarlyftet. Att statens andel är så stor beror delvis på att kommun enligt avtalet med staten har ett lägre statistiskt förväntat antal elev vid RGD/RGH än de åttiotal elever som faktiskt går vid RGD/ RGH och är folkbokförda i kommunen. Staten har här tagit ett utökat ansvar genom statsbidraget. I de fall en elev har elevassistent avtalas villkoren mellan kommun och elevens hemkommun. Kostnaden beräknas utifrån en schablon som baseras på en genomsnittlig heltidslön för en elev- assistent på . Ersättningen för assistenten baseras på hur stor andel av heltid eleven har behov av assistent. /11 hade 19 elever behov av elevassistent. 2110 kap. 10 § gymnasieförordningen (2010:2039). 22SKOLFS 1992:44 Förordning om extra ersättning för vissa elever vid studier i gymnasie- skola. Särskilda bidrag till verksamheten för elever med dövblindhet Utöver det generella verksamhetsbidrag som enligt avtalet utgår från staten till utbildningen vid RGD/RGH utgår också särskilda bidrag för verksamheten avseende elever med dövblindhet23. En bidragspost avser särskilda stödinsatser för elever med ytterligare funktionsnedsättning (dövblindhet) och en utgörs av en fast sum- ma till basorganisationen för verksamheten för ungdomar med döv- blindhet. Ett särskilt bidrag för kompetensutveckling av personal och lokalanpassning utgår dessutom enligt avtalet som engångsbidrag och beslutas i särskild ordning. Bidragen räknas upp med skolindex . Sammantaget har bidraget varierat mellan 6,1 och åren 2006/07–2010/11. /12 till 15 elever gruppen med dövblindhet. Per elev handlar detta om ett totalt extra tillskott på i snitt , utöver det generella statliga verksamhetsstödet till RGD/RGH. Bidraget ingår inte i redovis- ningen av det generella verksamhetsstödet ovan. kommun ansöker hos om det extra bidraget för utgifter som tillkommer särskilt för de aktu- ella eleverna. Bidraget ska bland annat täcka kostnader för extra personalresurser (både assistenter och pedagogisk personal), tek- niska hjälpmedel, tolk, anpassning av skolmiljön och läromedel. Bidrag beviljas i efterhand och utbetalas av tillsammans med det årliga verksamhetsbidraget och ska täcka faktiska kost- nader. 2.2Boende vid RGD/RGH För elever som vill och har behov av det ska kommun an- visa kost och logi24. Det är således kommun som är huvud- man för boendet vid RGD/RGH. Kommunen har organiserat boendet i elevhem (kollektivboende) samt i veckohem. Dessutom bor vissa elever i eget boende. Staten står för merparten av finan- sieringen och elevens hemkommun för en mindre andel. Elev- avgifter förekommer. Dessa kostnader ges det dock bidrag för. 23U2001/277/G Avtal mellan staten och kommun; 6 § respektive 8 och 9 §§. 2410 kap. 11 § gymnasieförordningen (2010:2039). Kostnaderna för kost och logi vid kommunens kollektivboende och veckohem uppgick /11 till (se tabell 9). Källa: kommun. 1) För vissa elever ingår inte kost i kostnaderna. kommun och CSN har i avtal25 reglerat prissättningen av kost och logi vid kollektivboendena och veckohemmen i anslutning till RGD/RGH. Inför varje läsår godkänner CSN en av kommun beräknad kostnad. Rg-bidraget som betalas ut av CSN och inackorderingsbidraget som elevernas hemkommuner står för ska täcka kostnaderna för kost och logi. Elever som bor på elevhem eller i veckohem betalar per läsår. Boendepriset är innevarande år i kollektivboende med mat och för kollektivboende utan mat. För veckohem är boendepriset . För att täcka dessa kostnader för eleven utgår inackorderingsbidrag från hemkommunen och Rg-bidrag från CSN. Inackorderingsbidraget från elevens hemkommun utgår med minst 1/30 av prisbasbeloppet per månad26. 2011 motsvarade detta /månad27. Rg-bidraget från CSN utgår för kost och logi, samt annan service i samband med boendet, som inte täcks av inackorderingsbidraget (eller av aktivitetsersättning och sjukersättning för elever som har det)28. Elever som bor i kollektivboende kan välja att behålla en del av Rg-bidraget och själva handla och laga mat. Dessa elever betalar mindre till kommun. 25Avtal mellan och kommun om prissättning av RGD/RGH:s boendeformer () samt Protokoll – Möte mellan och kommun (). 2615 kap. 32 § skollagen (2010:800). 27Prisbasbeloppet uppgick till enligt (), pressmeddelande 2010:190. 284–7 §§, förordning (1995:667) om bidrag för vissa funktionshindrade elever i gymnasie- skolan. Elever som väljer att bo i eget boende finansierar detta med inackorderingsbidrag och Rg-bidrag. för kost och logi svarar för 80–av den totala finansieringen av elevernas boende vid RGD/RGH (se tabell 10). Genom inackorderingsbidraget svarar elevernas hem- kommuner för av den totala finansieringen. Storleken på posten annan finansiering varierar . Posten består dels av finansiering från andra nordiska länder, dels av inackorderingsbidrag som enligt fullmakt betalas direkt till kommun i stället för via eleven eller elevens vårdnadshavare. Källa: kommun och CSN Utredningens bearbetning. 1) Andra finansiärer är exempelvis andra nordiska länder med elever vid RGD/RGH samt kommuner eller kommunalförbund med fullmakt att betala ut elevs inackorderingsbidrag direkt till kommun. Utbetalningen av Rg-bidraget sker direkt till kommun i de fall kost och logi anordnas av kommunen. I övriga fall betalas bidraget ut till elevens vårdnadshavare eller till eleven, om denne är myndig. Inackorderingsbidraget utbetalas från elevens hemkommun till elevens vårdnadshavare eller till eleven, om denne är myndig. Vård- nadshavaren eller eleven betalar i sin tur till kommun. I de fall fullmakt har upprättats mellan vårdnadshavaren eller eleven och hemkommunen betalas inackorderingsbidraget direkt till kommun. Resor som är aktuella för elever vid RGD/RGH är resor mellan hemmet och studieorten (hemresor) för elever som bor i elevhem, i veckohem eller i eget boende, men är skriven hos sina föräldrar på annan ort samt resor mellan boende och skola (dagliga resor). Hemresor finansieras av staten via Rg-bidraget som CSN svarar för29. Rg-bidrag lämnas för skäliga kostnader för resa mellan hem- met och studieorten vid läsårets början och slut samt för högst 18 fram- och återresor mellan utbildningsorten och den ordinarie bostads- orten för eleven, för en familjemedlem eller någon annan närstående till eleven. Resor till och från boendet på utbildningsorten och skolan som överstiger betalas av elevens hemkommun. Eleven tilldelas busskort för dessa resor. Resor som understiger sex kilo- meter och som eleven på grund av sin funktionsnedsättning är i behov av finansieras via Rg-bidraget (dagliga resor). För /11 var kostnaden för de resor som finansieras av staten via Rg-bidraget (se tabell 11). Källa: CSN. Merparten av de dagliga resorna finansieras inte med Rg-bidraget, vilket framgår ovan, utan av elevernas hemkommuner. /11 var kostnaden för dagliga resor som finansierades av ele- vernas hemkommuner totalt . Sådana beslut finns för cirka 200 av de tillfälligt boende eleverna och avser utgifter för busskort med . Kostnaden har minskat avsevärt sedan kommun /11 ändrat sina regler för busskort. fick samtliga gymnasieelever busskort, endast de med till skolan i enlighet med elevreselagen30. gäller återigen att samtliga elever från får busskort. För elever från andra kommuner ska eleven få buss- 29Förordning (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. 30Lag (2991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor. kort om de har mellan det tillfälliga boendet. I annat fall avgör elevens hemkommun. 3 Kostnader och finansiering för Rgsär D/H Verksamheten vid den riksrekryterande gymnasiesärskoleutbild- ningen för elever med utvecklingsstörning i kombination med dövhet eller hörselskada (Rgsär D/H) finansieras av elevernas hemkommuner, statsbidrag och med elevavgifter. Totalt uppgick kostnaden för Rgsär D/H till /10, motsvarande per elev. Av de belopp som /10 tillfördes Rgsär D/H för finansiering av verksamheten stod staten för , hemkommunen för och eleverna för . 3.1Utbildningen vid Rgsär D/H Kostnaden för utbildningen vid Rgsär D/H uppgick till /10 (se tabell 12). av kost- naderna bestod av personalkostnader, av lokalkostnader och av övriga kostnader. Källa: kommun. Utbildningen finansieras till största delen av staten via statsbidrag (tilläggsbidrag) som betalar ut samt interkommunal ersättning och kommuns ersättning för egna elever (se tabell 13). Hemkommunen, liksom kommun betalar för utbildningen vid Rgsär. Källa: kommun. Utöver det anslagna statsbidraget och den interkommunala ersätt- ningen samt ersättningen för den egna kommunens elever ansöker kommun om extra statsbidrag för att täcka kostnader som tillkommit med anledning av en ökad elevtill- strömning. Avtalet31 mellan staten och kommun gäller för högst 30 elever. Kommunen är dock enligt avtalet oförhindrad att organisera utbildning för ett visst högre elevantal om behov finns. har elevantalet legat kring 40 elever. Sammantaget svarar staten för av finansieringen och kom- munerna för . Där det är aktuellt betalar elevens hemkommun för elev- assistent. Ett visst assistentbehov täcks av den personal som finns i grundbemanningen. Kostnad och finansiering av extra behov av elevassistent avtalas mellan kommun och elevens hemkom- mun. Kostnaden beräknas utifrån en schablon som baseras på en genomsnittlig heltidslön för en elevassistent som 2011 uppgår till . Kostnaden för assistenten som elevens hemkommun betalar baseras på procent av heltid utifrån elevens behov av assistent. Kostnaden för assistenten kan dock, för kommuns del, vara högre eller lägre än vad elevens hemkommun betalar med anledning av att assistentens faktiska lön kan avvika från schablonberäkningen. Läsåren 2008/09–2010/11 har mellan åtta och tio elever haft extra elevassistent i varierande grad, i genomsnitt omfattande motsvarande av en heltid. Kostnader och finansiering för detta ingår inte i tabellerna ovan. 31 U1998/4354/G, Godkännande av avtal mellan staten och kommun om utbildning inom kommuns gymnasiesärskola för döva/hörselskadade utvecklingsstörda elever från hela landet (regeringsbeslut). 3.2Boende vid Rgsär D/H Enligt avtalet32 mellan staten och kommun omfattar åtagandet boendeomsorg för eleverna. Kostnaden för boendet uppgick för /10 till (se tabell 14). Källa: kommun. Boendeomsorgen finansieras med statsbidrag och interkommunal ersättning (se tabell 15). Den interkommunala avgiften för boende är per elev och år. Källa: kommun. 1) Avser hyra och mat i boendet. Till detta kommer elevavgifterna bestående av hyra (/månad, /11) och mat (/vecka, /11)33. Summan som eleven ska betala faktureras hemkom- 32U1998/4354/G, Godkännande av avtal mellan staten och kommun om utbildning inom kommuns gymnasiesärskola för döva/hörselskadade utvecklingsstörda elever från hela landet (regeringsbeslut). 33Uppgift från kommun. munen som sedan i sin tur får inkräva betalning från eleven eller elevens vårdnadshavare. Detta ger elevens hemkommun möjlighet att stå för dessa kostnader om kommunen finner det lämpligt. fakturerades eleven direkt vilket, enligt uppgift från kommun, ledde till att vissa elever som inte kunde eller ville betala blev föremål för kronofogdemyndigheten. Till skillnad från elever vid RgRh och RGD/RGH är elever vid Rgsär D/H inte berättigade till inackorderingsbidrag från hemkommunen eller Rg-bidrag från CSN för kostnader för kost och logi. På samma sätt som anges för utbildningen vid Rgsär D/H ansöker kommun om extra statsbidrag för att täcka kostnader som tillkommit med anledning av en ökad elevtillströmning. Detta resulterar i att staten svarar för av finansieringen, kommunerna för 30–och elevavgifterna för . Det saknas uppgifter om hur stor andel av eleverna som faktiskt står för sina elevavgifter själva och hur stor andel som får dessa betalda av hemkommunen. 3.3Resor för elever vid Rgsär D/H Kostnader för resor till och från hemmet och elevhemsboendet delas mellan staten och elevens hemkommun. kommun har beslutat att indela elevernas hemresor i tre prisgrupper med utgångs- punkt i avståndet mellan hemmet och boendet: -Prisgrupp 1 (0–): -Prisgrupp 2 (200–): -Prisgrupp 3 (>450 km): Kalenderåret 201034 var den totala kostnaden för hemresor , inklusive kostnader för ledsagande personal.