sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — Dessa företag måste som ett led i anpassningen till våra förslag anpassa sina försäkrings- villkor och nuvarande riktlinjer samt sin försäkringstagar- information till den föreslagna ordningen med förbättrade interna regler för hanteringen av överskott och underskott som är försäkr- ingstagarnas riskkapital. Det innebär även ökade krav på att före- tagens utvärderar och kontrollerar hanteringen av överskott. Konsekvenser av regler som avgränsar återbäring från överskottskapitalet Förslaget gäller bl.a. detaljerade krav på villkor i försäkringsavtal om villkorad återbäring, vilket påverkar både vinstutdelande för- säkringsföretag och ömsesidigt verkande företag i den mån de har sådan återbäring. Utredningen bedömer att dessa krav gäller till följd av den allmänna rörelseregeln om god för- säkringsstandard i kombination med förarbetsuttalanden om utformningen av villkor i försäkringsavtal om villkorad återbäring. Förslaget kan trots detta innebära att vissa företag med villkorad återbäring måste se över sina villkor om sådan återbäring så att de uppfyller kraven. Det får t.ex. till följd att villkor om villkorad åter- bäring inte längre kopplas till företagets redovisade resultat. Där- med begränsas möjligheten för ägaren att överföra en sådan allmän rörelserisk på försäkringstagare som dessa inte får bära genom avtal om villkorad återbäring. Företaget måste i stället specificera vilka kostnader i försäkringsverksamheten som försäkringstagarnas vill- korade återbäring ska belastas med. De ökade kostnader som detta medför är svåra att uppskatta men enligt utredningens bedömning är det kostnader som snarare ska hänföras till tillämpning av gällande regler. Konsekvenser för företagens hantering av överskott Det finns alltså viss reglering för företagens hantering av överskott som bygger på kontributionsprincipen och för äldre avtal, tecknade , gäller även skälighetsprincipen. I FRL finns även en grundläggande bestämmelse rörande stabilitet, vilket inbegriper att företaget ska ha kontroll över sina risker. En regel som får anses innebära att det ställs krav på företagets hantering av riskkapitalet. Det innebär att kostnader för att hantera överskott finns redan på grund av dagens regler. Den föreslagna regleringen kan emellertid innebära behov av en ökad administration och internkontroll rörande överskottshanter- ingen, vilket medför kostnader. Företagen kan till exempel behöva upprätta en särskild balansräkning som ligger till grund för över- skottsfördelningen och framförallt anordna en oberoende kontroll av denna. Det är dock svårt att uppskatta kostnaderna då flertalet företag har rutiner för sin överskottshantering, och dessa rutiner kan vara mer eller mindre utvecklade i olika företag. kan den föreslagna regleringen tillsammans med att före- tagen ska göra en egen risk och solvensbedömning () enligt solvens II-direktivets regler leda till bättre interna processer för företagen. Sammantaget kan detta innebära sänkta kostnader samt förbättra kontrollen över risker och tillgängliga överskott – något som kan leda till bättre beslutsunderlag när man ska beakta försäkr- ingstagarnas intresse vid strategiska frågor. Detta kan i sin tur ha positiv betydelse för hur lönsamheten, och indirekt försäkrings- kapitalet, utvecklas över tiden. Kostnaderna för nya informationskrav kan mot den bakgrunden inte bedömas medföra några betydande merkostnader för före- tagen. Underrättelserna till försäkringstagarna om beslut som påverkar överskottshanteringen kan också, när bestämmelserna tillämpas i organisationen, integreras och ingå som en naturlig del av de rutiner som berörda företag tillämpar för att informera externt om viktiga verksamhetsförändringar. De merkostnader som kan uppstå i dessa ömsesidigt verkande företag bärs som nämnts av försäkringstagare och försäkrade. Konsekvenser rörande förslaget om optionen En tillämpning av förslaget om optionen innebär att riskkapitalet i form av medlems- respektive ägarkapital hanteras separat från försäkringskapitalet till skillnad från huvudförslaget. En konsekvens är att det blir möjligt för försäkringstagare att jämföra vilken utdel- ning de får på sitt riskkapital jämfört med vilken utdelning eventu- ella externa investerare får. Optionens fyra beståndsdelar är alltså en överskottshantering enligt FL, utökade möjligheter till extern finansiering genom utgivande av hybridinstrument, övergång till vinstutdelande verk- samhet och ett förstärkt investerarskydd för försäkringstagare som delägare. En viktig konsekvens av optionen är att anskaffning av nytt riskkapital möjliggörs från försäkringstagarna som delägare till företaget om behov av riskkapital uppkommer. Det kan vara ett alternativ till att göra en beståndsöverlåtelse till något annat företag i kombination med likvidation eller ombildning till aktiebolag. I stället finns en möjlighet att driva verksamheten vidare som ömse- sidigt försäkringsbolag eller försäkringsförening. Redan genom tillåtande av förlagsinsatser och andra hybridinstrument i FRL har man frångått den traditionella självfinansieringsformen för över- skottshantering. Den förändringen gör det än viktigare att ta steget mot en överskottshantering som mer konsekvent följer FL. Enligt utredningen finns det få skäl som talar mot en över- skottshantering enligt FL, förutom att det kan tillkomma ytter- ligare en företagsform inom försäkringsmarknaden att ta ställning till för konsumenter och andra marknadsaktörer. Konsekvenser av utredningens förslag om upptagande av externt villkorat riskkapital och annan kapitalanskaffning En genomlysning av ett ömsesidigt försäkringsföretags överskotts- hantering försvåras om det förekommer flera former av externa kapitalinsatser, där det saknas en tydlig företrädesordning i en likvidation eller konkurs. gällande FRL förhindrar inte att ett ömsesidigt försäkringsföretag, utöver garantikapital respektive verksamhetskapital, emitterar vinstandelslån, kapitalandels- lån och förlagsinsatser. Reglerna bygger på att företrädesrätten sinsemellan skulle bestämmas genom avtal med de enskilda invest- erarna. Utredningen anser att det kan uppkomma betydande svårig- heter för att styra praxis för överskotts- hanteringen i en lämplig riktning enbart genom kontrollen av vill- koren för olika slag av externa kapitalinsatser i bolagsordningen eller stadgarna. Det finns en risk att det utvecklas lika många varianter av hybridinstrument och överskottsregler som antalet berörda företag. En sådan utveckling kan inte anses vara till fördel för varken försäkringstagare, investerare eller försäkringsbranschen i stort. Det är viktigt att finansieringsformerna begränsas i ömse- sidiga företag och att företrädesordningen är bestämd på förhand genom lag. Utredningens förslag innebär därför att man i lag begränsar formerna för upptagande av externt riskkapital till de former som är lämpliga med hänsyn till associationsformen och den överskottshantering som företaget väljer. Konsekvenser för vinstutdelande försäkringsföretag I vinstutdelande företag tydliggörs i avtal och villkor vad som ingår i försäkringsfordran och därmed vilken risk som aktieägaren bär, vilket förbättrar försäkringstagarskyddet. 16.4Övergång till vinstutdelning och andra verksamhetsförändringar – konsekvenser för försäkringstagare och försäkringsföretag Sammanfattande beskrivning av förslagen Utredningens förslag innebär att både försäkringstagare och för- säkrade med anspråk på överskott ska underrättas och höras. Vid vissa verksamhetsförändringar som är jämförbara med en övergång till vinstutdelning ska försäkringstagare och försäkrade underrättas, men behöver inte höras. Det gäller när man övergår till vinst- utdelande verksamhet genom fusion, delning eller överlåtelse av försäkringsbestånd. Det kan också föranledas av att man upphör med nyteckning av livförsäkring med anspråk på överskott (i ett hybridbolag) i kombination med att det finns konkurrerande verk- samhet hos ett vinstdrivande moderbolag. Försäkringstagarnas och de försäkrades rätt stärks också genom att det ska göras sannolikt att en ombildning till vinstutdelning inte leder till en försämring för dem. Det innebär ett förstärkt skydd jämfört med den nuvarande lydelsen av bestämmelsen att förändringen inte kan antas försämra rätten. En tydligare reglering av övergång till vinstutdelning och andra verksamhetsförändringar En försäkringstagare får som en konsekvens av regler för bolags- styrning möjlighet att ta del av information rörande förslag till ombildning, samt rätt att närvara och yttra sig på bolagstämman. Det minskar den obalans som finns mellan försäkringstagarnas roll som finansiär av riskkapitalet och deras bristande inflytande över styrningen av företaget. En annan konsekvens är att ökad transparens normalt är självsanerande, med det menas att information som måste lämnas inför en ombildning eller annan väsentlig verksam- hetsförändring kan bli tillgänglig även för andra intressenter och media, vilket kan göra det svårare att driva en utveckling som inte är i försäkringstagarnas intresse. Skyddet för försäkringstagarna och de försäkrade förstärks också genom att nya regler förtydligar vad som avses med andra övervärden samt hur överskott och andra övervärden ska hanteras, kopplat till nya överskottsregler. Frågor som rör vilka övervärden som ska beaktas vid en ombildning hanteras genom den nya överskottsregleringen. Även regler för bolagsstyr- ning och förstärkt försäkringstagarinflytande i hybridbolag stärker försäkringstagarnas ställning. Hur försäkringstagares och försäkrades anspråk på överskott och andra övervärden i företaget fördelas har stor betydelse för hur den enskildes försäkringskapital utvecklas över tiden, efter en ombild- ning. En annan viktig faktor är vilka risker som försäkringstagare och försäkrade bär samt vilka risker som ägaren bär. Den nya regleringen stadgar att det ska göras sannolikt att ändringen inte försämrar för försäkringstagare och andra ersättningsberättigade. Detta ställer ökade krav på beslutsunderlag till styrelse och bolags- stämma. Sammantaget med utredningens förslag till överskotts- reglering och förstärkt inflytande för försäkringstagare ger detta bättre förutsättningar för att försäkringstagarnas intressen ska beaktas och tillvaratas vilket har stor betydelse för deras ekonom- iska intressen. Ombildningsreglers konsekvenser för information och rådgivning Genom att även försäkrade i dessa företag omfattas av regler om underrättelse kan kostnaderna för att underrätta de berörda öka, gäller även här principen att de som finansierar dessa kostnader även är de som har nytta av regleringen, dvs. försäkrings- tagare och försäkrade. föreslår utredningen alternativa metoder att delge information, t.ex. via företagets hemsida i kom- bination med att kunderna informeras skriftligt om detta, vilket bör leda till lägre kostnader för informationsgivning. Genom utökad information avseende överskottshantering och nya regler om förstärkt försäkringstagarinflytande tillsammans med underrättelser i samband med en ombildning, ger det sammantaget ett bättre beslutsunderlag inför en eventuell ombildning. I de fall det kan bli aktuellt med rådgivning inför en omröstning rörande en ombildning ställer det höga kompetenskrav när det gäller vad en ombildning innebär och vilka konsekvenser den kan få, vilket med- för att försäkringstagare och försäkrade är beroende av kvaliteten på rådgivningen så att de förstår vilken betydelse en sådan för- ändring kan få för deras ekonomiska ställning. Vilka försäkringsföretag omfattas? Inom gruppen ömsesidigt verkande företag finns ett fåtal hybrid- bolag, Gamla , LF Liv och AMF samt och Salus Ansvar (under avveckling). Olika ombildningsfrågor har har berört denna företagsform och främst varit inriktade på ombildning till vinstutdelande verksamhet, även om möjligheten att ombildas till ett ömsesidigt försäkringsföretag har diskuterats. är ett exempel på det senare, då man efter förvärvet av sitt tidigare moderbolag, har påbörjat en process mot ombildning till ett ömsesidigt försäkringsbolag. Utredningen lämnar förslag om ombildning av hybridbolag till försäkringsaktiebolag som får dela ut vinst. Dessa förslag är i allt väsentligt förtydliganden av vad som redan kan anses gälla enligt gällande rätt. En skillnad är att det ska göras sannolikt att ombild- ningen inte leder till en försämring för försäkringstagarna, vilket som nämnts ställer ökade krav på de underlag som ligger till grund för företagets beslut. Detta kan medföra ökade kostnader för att ta fram dessa underlag som uppgifterna kan minska risken för beslut som är ekonomiskt ofördelaktiga för försäkringstagare och försäkrade. Utredningens förslag om övergång till vinstutdelning i ömse- sidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar får liknande konsekvenser. Som nämnts ovan innebär utredningens förslag i huvudsak ett förtydligande av gällande rätt. En förändring är dock ökade krav på information. Utredningen bedömer att kostnaderna för förbättrad information kan begränsas genom att förslagen även innehåller lättnader i hur informationen ska lämnas. Konsekvenser vid andra verksamhetsförändringar Även vid vissa verksamhetsförändringar som är jämförbara med en övergång till vinstutdelning och som berör överskott, ska försäkr- ingstagare och försäkrade underrättas men behöver inte höras. Det gäller när man övergår till vinstutdelande verksamhet genom fusion, delning eller överlåtelse av försäkringsbestånd. Det kan också för- anledas av att man upphör med nyteckning av livförsäkring med anspråk på överskott (i ett hybridbolag) i kombination med att det finns konkurrerande verksamhet hos ett vinstdrivande moderbolag. Det leder till nya kostnader för att informera försäkringstagarna i dessa fall. Fusion och delning är relativt ovanliga företeelser, medan beståndsöverlåtelser är mer frekvent förekommande, och sådana berör försäkringstagare i det överlåtande såväl som det över- tagande företaget. När det gäller att informera om beslut om att upphöra med nyteckning, har det varit en regel i branschen att berörda företag har informerat sina kunder. Utredningen bedömer att de kostnader som kan uppstå till följd av informationskravet sannolikt är relativt små i jämförelse med andra kostnader som uppstår i samband med genomdrivandet sådana affärsbeslut. 16.5Företagsstyrning och förstärkt försäkringstagar- inflytande i hybridbolag – konsekvenser för försäkringstagare och försäkringsföretag Sammanfattande beskrivning av förslagen Utökade regler för försäkringstagarinflytande i hybridbolag skyddar de intressen som försäkringstagare och försäkrade med anspråk på överskott har. Det införs en rätt för försäkringstagare att närvara och yttra sig på bolagsstämman. Det införs också en rätt för för- säkringstagare och försäkrade med anspråk i överskott i ett hybrid- bolag att få ett ärende behandlat på ordinarie bolagsstämma i ett hybridbolag, att ta del av vissa handlingar före stämman, att ta del av stämmoprotokoll samt att få upplysningar från stämman (under vissa förutsättningar). Inflytandet ökar också genom att mer än hälften av de obero- ende styrelseledamöterna i ett hybridbolag ska utses av försäkrings- tagarna eller försäkrade med anspråk på överskott eller av någon intressegrupp som har anknytning till dem. En ny regel om att styrelsens ordförande ska vara oberoende införs också. Det införs dessutom en bestämmelse om att styrelsen i ett hybrid- bolag i fall av intressekonflikt i första hand ska se till försäkrings- tagarnas intressen. Ett förstärkt försäkringstagarskydd avseende insyn och inflytande Den inbyggda intressekonflikten mellan ett hybridbolag och dess aktieägare innebär högre krav på att ägaren och styrelsen vårdar kapitalet för bolaget och indirekt för försäkringstagarnas bästa, än vad som gäller enligt ABL. Det innebär att styrelsen på denna grund har ett ansvar att värna om värden och intressen för försäkrings- tagare och försäkrade än vad som följer direkt av vinstutdelnings- förbudet. En konsekvens av utredningens förslag är att det blir svårare att genomdriva förändringar som inte tillvaratar försäkrings- tagarnas intressen då det tydliggörs att styrelsen i fall av intresse- konflikt i första hand ska se till försäkringstagarnas intressen. 16.5.1Konsekvenser för försäkringstagare m.fl. Den viktigaste konsekvensen av utredningens förslag är att försäkr- ingstagarnas och de försäkrades tillgångar och intressen kan skyddas bättre genom förtydligande krav om att försäkringstagarnas intressen ska gå före andra intressen inom bolaget eller hos ägaren. Genom att värden skyddas och beslut om investeringar och framtida kost- nader som kan påverka försäkringstagarnas och de försäkrades rättigheter underställs denna princip kan det gynna lönsamheten i företaget och därmed tillväxten av försäkringskapitalet. Konsekvenser av ökat inflytande En konsekvens för försäkringstagare och försäkrade är alltså rätten att organisera sig och utse representanter, dvs. till aktieägaren oberoende ledamöter i styrelsen. Det ställer vissa krav på att processer utvecklas för detta och att de representanter som utses av försäkr- ingstagarna minst motsvarar de lagkrav som ställs. Det är dock även viktigt att de oberoende styrelseledamöterna har nödvändig kom- petens om försäkringsverksamhet. Utredningen utgår från att både ägare och försäkringstagare har lika stort intresse av att utse leda- möter med tillräcklig kompetens. I de fall det finns intresse- konflikter är det naturligt att styrelsen vid behov tar in externa utlåtanden, vilket kan vara ett stöd såväl för försäkringstagar- representanterna som för övriga ledamöter. Utredningens förslag syftar till att förstärka försäkringstagar- skyddet genom ökad insyn och inflytande för försäkringstagare i hybridbolag. Som tidigare nämnts är det försäkringstagare och försäkrade i ömsesidigt verkande företag som både finansierar de kostnader som kan uppstå som de gynnas av nya regler. I detta fall är det framförallt kostnader för information men även kostnader som kan vara förenade med att det blir fler som deltar på bolags- stämmor. Det finnas behov för försäkringstagare och försäkrade att organis- era sig, vilket lett till olika former av sammanslutningar för försäkr- ingstagare. Det kan finnas skäl för att försäkringstagarkollektivet, via företaget, kan finansiera vissa kostnader som är förknippade med sådana intresseorganisationer, t.ex. resor till och från samman- komster för försäkringstagare och försäkrade som är utsedda att representera försäkringstagarkollektivet. Det kan vara mindre lämpligt att aktieägaren organiserar eller bekostar sådana aktiviteter på grund av den inbyggda intressekonflikt som finns mellan aktie- ägarintresset och försäkringstagarintresset i dessa fall. Samverkan mellan hybridbolag och dess moderbolag Utredningens förslag till nya regler syftar till att förstärka inflytandet för försäkringstagarna i hybridbolag, vilka utredningen har försökt balansera så att inte styrningen försvåras. Utredningen har utgått från uppgiften att utforma reglerna på ett sådant sätt att inte de olika bolagsorganen, stämman och styrelsen blockerar varandras beslutsfattande på ett sätt som varken är lämpligt för försäkrings- tagare eller aktieägare. Reglerna ska alltså möjliggöra samverkan mellan hybridbolaget och moderbolaget för att uppnå fördelar för båda parter. I föregående avsnitt har utredningen mer ingående redovisat kon- sekvenser för försäkringstagare och försäkringsföretag inom utred- ningens fyra områden. Med en utökad flytträtt minskar pensions- spararnas inlåsning i vissa försäkringsföretag vilket medför att för- säkringsföretagen får verka under samma förutsättningar som andra företag och där kundernas valmöjligheter inverkar på marknads- disciplinen. Med nya regler för överskottshantering får försäkrings- tagare och försäkrade bättre förutsättningar för att utvärdera och jämföra olika former av livförsäkringssparande. Det leder samman- taget till en ökad konkurrens vilket innebär att försäkrings- företag behöver anpassa verksamhet och driftskostnader i takt med att marknaden förändras. Det kan på kort sikt vara smärtsamt för vissa försäkringsföretag när en utökad flytträtt leder till att man inte kan behålla inlåsningen av kunder i gamla kontrakt med långt högre avgiftsuttag än vad som är gängse när man nytecknar en försäkring. Det är inte ovanligt att försäkringsföretag har olika prisnivåer på olika för- säkringsprodukter. Ett alternativt för berörda företag är att de kan välja att justera avgifterna på gamla försäkringar, dvs. sänka kost- naderna för kunderna för att minska risken för att de flyttar sitt pensionskapital. På är det nödvändigt för ett kund- orienterat företag att anpassa sina priser och villkor i takt med att marknaden utvecklas. I sammanhanget kan nämnas att samtliga försäkringsföretag som är försäkringsgivare inom kollektivavtals- grundad försäkring har sänkt sina kostnader och anpassat sin verk- samhet till de förutsättningar som gäller för den typen av affär. Utredningen bedömer att en bidragande orsak till att flytträtten har kunnat utvecklas av kollektivavtalsparterna inom ITP-planen och avtalspension SAF-LO är att man tillämpar en annan affärs- modell, som inte bygger på förskottsutbetalningar till förmedlare och andra rådgivare. Den svenska försäkringsmarknaden innehåller fler aktörer än försäkringsföretag och försäkringstagare vilka omnämns i före- gående avsnitt. Andra aktörer är s.k. intermediärer som kan användas av försäkringsföretag och försäkringstagare. Begreppet omfattar försäkringsförmedlare, valcentraler och andra företag med olika tjänster, som att förvalta försäkringskapital eller åta sig administrativa uppdrag. Det är inte ovanligt att försäkringsföretag outsourcar vissa uppgifter i syfte att sänka sina omkostnader och effektivisera sin förvaltning. Inom tjänstepensionsmarknaden är kollektivavtalsparterna viktiga aktörer med uppdrag från arbets- givare och anställda avseende kollektivavtalade försäkringslösningar. Valcentraler är företag som i de flesta fall hanterar kollektivavtalade försäkringslösningar på uppdrag från kollektivavtalsparterna. Liknande hantering finns hos vissa försäkringsförmedlare i form av premiecentraler eller liknande. På den svenska marknaden kan även utländska försäkrings- företag vara verksamma, vid livförsäkringsverksamhet är det vanligt- vis via svenska dotterbolag, vilka kan omfattas av utredningens förslag. Vissa aktörer kan påverkas av andra regelförändringar såsom nya EU-direktiv på solvens-, tjänstepensions- och försäkringsförmedlar- området. Andra förändringar som kan få inverkan på försäkrings- marknaden är utvecklingen av redovisningsreglerna och utökade krav på revisionen. 16.6.1Försäkringsförmedlare och andra rådgivare Förslag som rör flytträtten ställer krav på att förmedlare7 och andra rådgivare8 i sin rådgivning tydligt redovisar de konsekvenser en flytt kan medföra för försäkringstagaren, det gäller såväl vid flytt ut som vid flytt in. Det gäller exempelvis flyttavgifter och andra 7Inom gruppen förmedlare ingår även de banker som förmedlar försäkringar. 8Andra rådgivare omfattar bland annat försäkringsföretagens egna anställda som arbetar med rådgivning och försäljning kostnader, men även försäkringstekniska konsekvenser som arvs- vinster och rådgivning som rör försäkringsskydd och som kan vara relaterade till den försäkrades hälsotillstånd. Även skattemässiga eller familjejuridiska konsekvenser ska beaktas i rådgivningen. En konsekvens av utredningens förslag är att förmedlare och rådgivare måste förstå den nya överskottsregleringen och utifrån den, vid en rådgivning, kunna värdera olika företags former av garantier och analysera hantering av överskott. I de fall som det kan bli aktuellt med rådgivning kring ombildningar eller andra väsentliga verksamhetsförändringar ställer det motsvarande krav på kunskap om dessa regelförändringar.