sou · GZB336d3 · 2012-01-01 00:00:00 — En reducerad handlingsfrihet, i formen av sämre kunskaper, kan resultera i högre framtida kostnader när sämre informerade beslut föder behov av tvingande följdbeslut, alternativt så kan – om ekonomiska restriktioner inte tillåter kompletterande beslut – funktionella brister uppstå vilka helt enkelt måste accepteras och hanteras genom exempelvis förändringar i strategi och taktik/uppträdande. Konsekvenser av eventuella omorganiseringar av FHS Om statsmakterna skulle besluta om att inordna FHS i ett annat lärosäte alternativt avveckla skolan så uppstår flera verksamhetsmässiga konsekvenser och risker. Dessa handlar då om att kvalitén och kvantiteten rörande det som FHS levererar till uppdragsgivarna tillfälligt eller permanent nedgår som följd av en period av omstrukturering. Efter en övergångsperiod av omstrukturering bör dock, enligt utredningen, skolan kunna återfå önskvärd funktionalitet och åter fungera på ett ändamålsenligt sätt gentemot Försvarsmakten – av kvalitets- och kvantitetsbrister bör dock vara att vänta. Detta kommer då, om inte Försvarsmakten tillfälligt kan lösa dessa behov på annat håll, få till följd att funktionaliteten även tillfälligt kan nedgå hos Försvarsmakten. Akademisering av officersyrket och den planerade utvecklingen bedöms dock kunna fortgå även med en inordning i ett annat lärosäte. Mot detta ska ställas en nedläggning av skolan. Enligt utredningens bedömning kan en nedläggning likställas med en förändrad ambitionsnivå med avseende på FHS verksamhet. Akademisering av officersyrket och den planerade utvecklingen skulle förmodligen inte kunna fortgå som planerat. Därmed skulle det potentiellt kunna uppstå permanenta verksamhetsmässiga konsekvenser – men eventuellt till vinsten att verksamheten skulle kosta mindre. Utmaningar för FMV som mottagare av nya verksamheter De föreslagna förändringarna när det gäller försvarslogistiken är betydande. Med de omfattande verksamhetsövergångar som blir aktuella ställs stora krav på FMV som mottagare av nya verksamheter med tillhörande personal. De risker som i första hand bör uppmärksammas är av managementkaraktär och avser FMV förmåga att dels ta emot och integrera tillkommande verksamheter med FMV nuvarande verksamhet och organisation, dels genomföra eftersträvade rationaliseringar och effektiviseringar. Särskilda åtgärder måste vidtas för att minimera risken för produktionsnedgång i samband med omställningen. Den verksamhetsrisk som särskilt bör uppmärksammas är icke önskvärda konsekvenser av en långt gången renodling av berörda myndigheters ansvarsförhållanden. I syfte att minimera sådana risker är det angeläget att formerna för Försvarsmaktens och FMV:s samverkan anpassas och utvecklas med utgångspunkt i en mer långtgående beställarutförarrelation. Inom FoU-området är merparten av de finansiella förändringarna kopplade direkt till de förslag på besparingar som har presenterats i kapitel 12, Den framtida forsknings- och utvecklingsverksamheten. Dessa besparingar bedöms dock mötas av motsvarande kostnader som ska möjliggöra omställningen till ett mer användbart och tillgängligt insatsförsvar. Därmed blir en finansiell redovisning, utöver vad som redan redovisas i kapitel 12 och 19, Besparingsförslagen – sammanfattning, utan mervärde. Statens utgifter kopplat till reduceringarna inom FoU avgörs i slutänden av i vilken utsträckning dessa medel återförs till Försvarsmakten. Några betydande resursinsatser och därpå tillfälliga finansiella kostnader, utöver vad som kan hanteras inom ram, i syfte att möjliggöra besparingarna på FoU-området förutses inte. Undantaget är om statsmakterna skulle besluta inordna FHS i ett annat lärosäte alternativt avveckla skolan. Dessa åtgärder skulle medföra behov av särskilda resursinsatser för att säkerställa omställning/avveckling. är det dock utredningens bedömning att dessa åtgärder på är förknippade med möjligheter till rationaliseringar av verksamheten – bland annat genom en mer rationell administration etc. – och därför i förlängningen innebär minskade utgifter för staten. Utredningen har dock, då förstahandsförslag om organisatoriska förändringar av FHS inte läggs, inte undersökt hur stora omställningskostnader dessa förändringar skulle vara förknippade med. Inom försvarslogistikområdet avser föreslagna förändringar en förändrad ansvars- och uppgiftsfördelning mellan Försvarsmakten och FMV. Förslagen rymmer inga kostnader utanför gällande ekonomiska ramar och får därmed inga statsfinansiella konsekvenser. De omställningskostnader som är kopplade till uppkommen övertalighet ryms inom ramen för det besparingsutrymme förslagen ger upphov till. En koncernredovisning för det militära försvaret kommer, i likhet med årsredovisningen för staten och myndigheternas årsredovisningar, att vara underställd revision av enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Därpå följer att kommer att behöva mer tid/resurser för granskning på grund av den nya koncernredovisningen. Inledningsvis förväntas kravet på en koncernredovisning innebära en ökad administration hos myndigheterna, bland annat på grund av att det kommer att behövas genomgång av hur exempelvis klassificering ska göras. Därefter kan administrationskostnaderna förväntas minska i takt med att förfarandet införlivas i ordinarie redovisningsverksamhet. Utredningen har dock inte närmare beräknat vilka kostnader som är förknippade med kraven på en koncernredovisning. Med de två finansieringsmodeller som utredningen redogör för bedöms den ekonomiska hanteringen av materielen att bli enklare för Försvarsmakten. FMV kommer däremot att få mer omfattande uppgifter till följd av en ny finansieringsmodell i kombination med de nya uppgifter myndigheten föreslås få som en följd därav. Det finns även budgettekniska konsekvenser beroende på vilken modell som väljs. Detta belyses utförligt i kapitel 17, En sammanhållen styrning av försvarslogistiken. Förslaget rörande en utvärderingsmyndighet på försvarsområdet medför statsfinansiella konsekvenser. Med utgångspunkt från hur stora utvärderingsmyndigheterna är på övriga områden är det rimligt att en utvärderingsorganisation inom försvaret omfattar runt i anslag. Detta motsvarar av försvarets samlade anslagstilldelning. Beroende på hur denna finansieras får detta antingen statsfinansiella (nya medel) eller verksamhetsmässiga (ta av redan existerande medel) konsekvenser. En möjlig finansiering är att använda frigjorda medel från kommande rationaliseringar. I detta sammanhang bedömer utredningen att frigjorda medel från anslag 1:1 kan vara lämpliga att använda. Utredningen menar att de egna förslagen tillsammans med myndigheternas eget rationaliseringsarbete genererar besparingar som vida överstiger detta belopp. Därmed förutsätts den nya myndigheten kunna finansieras med ur dessa medel utan att detta får några konsekvenser av vikt – eftersom dessa inte har räknats in av Försvarsmakten. Utredningens förslag att avbryta pågående införandet av system PRIO Införande 3 och 4 bedöms medföra följande konsekvenser. Kortsiktigt medför av avbrytande av PRIO en bruttobesparing motsvarande kostnaderna för Införande 3 och 4, som enligt Försvarsmaktens avropsbeställning, uppgår till . Från detta belopp ska dock avräknas de kostnader () som redan är nedlagda och det arbete som fortsatt generar kostnader fram till att utvecklingsarbetet rent faktiskt avbryts. Vidare uppstår besparingar motsvarande kostnaderna för planerade Införande 5 och 6 som enligt Försvarsmakten bedöms uppgå till . Därtill bortfaller anskaffningskostnaderna för de säkerhetslösningar som krävs för Införande 3 och 4 motsvarande fram till och med samt kostnader för systemförvaltning och förvaltning av säkerhetslösningarna. Minskade anskaffningskostnader i storleksordningen , till följd av att arbetet med PRIO avbryts kan emellertid inte betraktas som en realiserbar nettobesparing på motsvarande belopp. Hänsyn måste tas till inte bara de kostnader som är upparbetade inom ramen för Införande 3 och 4 (motsvarande ), utan även till de kostnader som är förknippade med ett avbrott samt inte minst de alternativkostnader som uppstår i det fall andra lösningar träder i system PRIO ställe. Försvarsmakten har bedömt merkostnaderna för en temporär paus i utvecklingsarbetet till . I denna bedömning ingår dock kostnader som är förenade med en återstart av projektet. Till kostnaderna vid ett avbrott bör även läggas konsekvenserna i form av uteblivna förväntade nyttor/intäkter. Ett avbrytande av PRIO enligt utredningens förslag innebär att Försvarsmakten, inom ramen för projekt , har utvecklat och infört ett nytt ekonomisystem och ett systemstöd för HR-verk- samheten. Förslaget innebär också att ersättningen av nuvarande system inte kan genomföras som planerat. Det är därför angeläget att arbetet med att noggrant analysera behovet av framtida systemstöd inleds. Resultatet av en sådan analys med tillhörande handlingsalternativ (varav PRIO kan utgöra ett alternativ) och investeringsbedömningar bör, enligt utredningens uppfattning, läggas till grund för beslut rörande det framtida systemstödets utformning. Stora delar av de reduceringar som sker inom FoU –2012 bedöms resultera i mindre beställningar till företag i försvars- och säkerhetsbranschen. Utredningen gör bedömningen att mellan 400–priser av reduceringarna åren 2008–2012 kan komma att realiseras genom minskade beställningar till företag. Med utgångspunkt i regeringens principer för materielförsörjningen och att Försvarsmaktens beställningar förutsätts ske på högre systemnivåer än tidigare skapas förbättrade möjligheter till upphandling av breda försörjningslösningar inom FMV. I linje med detta skapas även förutsättningar för ökad samverkan och mer långtgående åtaganden från industrin i samband med anskaffning och vidmakthållande av materiel. Genom effektivare OPS-prövningar förutses fler verksamheter bli föremål för OPS eller andra former av utkontraktering till privata aktörer. Utöver ovanstående kan fördjupade bolagiseringsprövningar (genomförandesteg 3) i förlängningen, med hänsyn tagen till det statliga åtagandet, leda till förändringar i fråga om försvarslogistikens associationsformer. Minskningarna inom FoU medför att potentiella positiva näringspolitiska effekter, som kan komma av satsningar inom FoU, uteblir. Värdet av dessa samhällsekonomiska effekter är svårbedömda då värdering av FoU i sig är förknippad med stora svårigheter. Framåtblickande satsningar i syfte att tillvarata möjligheter och undvika kostnader kan svårligen värderas i nominella termer på ett meningsfullt sätt. Utredningen kan dock konstatera att FoU, som en direkt följd av olika beslut – avräknat Försvarsmaktens interna verksamhet – minskar med priser. Detta kan inte fullt ut jämföras med en normal civil satsning på FoU då Försvarsmaktens satsningar avser tillämpad FoU med de egna behoven för ögonen. Därmed kan värdeminskningen i första led förväntas vara något . De därpå följande samhällsekonomiska effekterna av en sådan minskning har dock inte varit möjliga att uppskatta. Dessa potentiellt negativa samhällsekonomiska effekter ska dock ställas mot de positiva effekter som dessa frigjorda medel förväntas medföra genom alternativa användningsområden. Även dessa är dock mycket svåra att bedöma då detta skulle kräva bedömningar av värdet av ett mer ändamålsenligt och användbart försvar – vilket i nominella termer måste ses som nära nog omöjligt. Föreslagna förändringar rörande försvarslogistiken innebär främst att befintliga verksamheter får ny huvudman. De regionalpolitiska konsekvenser som kan förutses är begränsade men kan på sikt röra lokaliseringen av vissa verksamheter som bedrivs på flera orter i landet. 20.6Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Förslagen bedöms i övrigt inte ha någon påverkan på den kommunala självstyrelsen. Som en direkt konsekvens av förslagen rörande försvarslogistiken uppkommer övertalighet i storleksordningen 648 årsarbetskrafter. Det absoluta flertalet av dessa utgörs av civilt anställd personal. Enligt utredningens bedömningar finns det goda möjligheter att möta detta minskade personalbehov med det rekryteringsbehov av civil personal som föreligger inom såväl FMV som Försvarsmakten . Detta rekryteringsbehov har sin grund i dels behov av ersättningsanställningar för uppkomna vakanser, dels behov av ökad kapacitet inom vissa områden som en direkt följd av Försvarsmaktens nya uppgiftsställning. bedömer vidare att antalet avgångar i form av naturlig avgång i övrigt innebär att totalt cirka 450 personer har lämnat sina anställningar inom Försvarsmakten och FMV fram till och med . Sammantaget bedömer att de förslag som redovisas med avseende på försvarslogistiken medför begränsade konsekvenser för sysselsättningen. Förslagen bedöms inte medföra några konsekvenser för den offentliga servicen i olika delar av landet, jämställdheten mellan män och kvinnor samt möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Förslagen bedöms inte heller medföra några negativa konsekvenser för miljön. Behov av författningsändringar - sammanställning Nedan anges författningar som innehåller bestämmelser som kan komma att beröras om utredningens förslag om ägarföreträdare av statens egendom respektive genomförs. Förslaget om ägarföreträdare av statens egendom (16 kap) Trafikskadelag (1975:1410) Förordning (1992:391) om uttagning av egendom för totalförsvarets behov Lag (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon Förordning (1998:946) om svavelhaltigt bränsle Statsflygsförordning (1999:1354) Förordning (2000:278) om gåvor och överföringar av överskottsmateriel hos Försvarsmakten Förordning (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet Förordning (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap Förordning (2007:854) med instruktion för Militärtrafikförordning (2009:212) Förslaget om (16 kap) Kungörelse (1961:567) med närmare bestämmelser om befordran av krigsmateriel med luftfartyg Lag (1971:1078) om försvarsuppfinningar Författningssamlingsförordning (1976:725) Sammanställning - behov av författningsändringar Förfogandeförordning (1978:558) Terrängkörningsförordning (1978:594) Förordning (1982:1005) om skyldighet för näringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m.fl. att delta i totalförsvarsplaneringen Förordning (1985:838) om motorbränslen Svävarfartsförordning (1986:305) Plan- och bygglag (1987:10) Strålskyddslag (1988:220) Strålskyddsförordning (1988:293) Förordning (1991:1200) om anmälningsskyldighet vid vissa resor till utlandet Förordning (1993:1067) om elektromagnetisk kompatibilitet Förordning (1994:1605) om tullfrihet m.m. Lag (1994:1776) om skatt på energi Lag (1994:260) om offentlig anställning Lag (1994:261) om fullmaktsanställning Förordning (1994:649) om upphävande av vissa föreskrifter inom försvarets område Förordning (1994:657) om användning av tretungad flagga Förordning (1995:971) om beredskapslagring av olja och kol Förordning (1996:1515) med instruktion för Förordning (1996:31) om statliga myndigheters skjutvapen m.m. Förordning (1996:442) om utländska besök vid vissa myndigheter inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde Säkerhetsskyddsförordning (1996:633) Förordning (1998:1355) om trafik med höghastighetsfartyg Miljöbalk (1998:808) Förordning (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd Förordning (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter Förordning (2000:124) om radio- och teleterminalutrustning Förordning (2000:131) om försvarsunderrättelseverksamhet Avfallsförordning (2001:1063) Sammanställning - behov av författningsändringar Lag (2001:558) om vägtrafikregister Lag (2003:389) om elektronisk kommunikation Förordning (2003:396) om elektronisk kommunikation Förordning (2003:767) om finansiering av Post- och verksamhet Förordning (2006:260) om antidiskrimineringsvillkor i upphandlingskontrakt Förordning (2006:311) om transport av farligt gods Förordning (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap Lag (2007:1091) om offentlig upphandling Förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten Förordning (2007:261) om behandling av personuppgifter i Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelse- och utvecklingsverksamhet Förordning (2007:846) om fluorerade växthusgaser och ozonnedbrytande ämnen Förordning (2007:854) med instruktion för Förordning (2007:936) om folkrättslig granskning av vapenprojekt Förordning (2008:245) om kemiska produkter och biotekniska organismer Fordonsförordning (2009:211) Militärtrafikförordning (2009:212) Starkströmsförordning (2009:22) Offentlighets- och sekretesslag (2009:400) Offentlighets- och sekretessförordning (2009:641) Förordning (2009:893) om energieffektiva åtgärder för myndigheter Förordning (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter Lag (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor Förordning (2010:1075) om brandfarliga och explosiva varor Skyddslag (2010:305) Skyddsförordning (2010:523) Förordning (2010:649) om utlämnande av sekretessbelagda uppgifter vid samarbete med utländsk myndighet Plan- och bygglag (2010:900) Miljötillsynsförordning (2011:13) Utredningen tar inte hänsyn till Försvarshögskolans huvuduppdrag är Försvarshögskolan en högskola enligt högskolelagen (1992:1434). Försvarshögskolans huvudsakliga uppgift är enligt propositionen (prop. 2006/07:64) Högskoleutbildning av officerare att erbjuda utbildning som leder till officersexamen. Detta kräver att högskolan utvecklar en god akademisk grund till stöd för de ämnen som är unika för professionen. En utbildning som ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet kräver att det vid lärosätet bedrivs forskning i rimlig omfattning som en huvudförutsättning för utbildningens kvalitet och djup. Det är ett viktigt syfte med den forskning som bedrivs vid . Det finns starka skäl för att utbildning och forskning ska hållas samman med ett helhetsperspektiv på forskning och utbildning. För att möjliggöra detta behöver högskolan en stabil struktur, vilket också har noterat. Försvarshögskolans forskning finansieras till övervägande del genom uppdrag vilket är en avgörande skillnad jämfört med övriga högskolesektorn. Större långsiktighet och tydligare prioriteringar för finansiering av högskolans forsknings- och utbildningsverksamhet som en helhet är en förutsättning för att uppnå bättre förutsättningar för Försvarshögskolans uppdrag. Jag anser således att högskolan behöver en bättre balans mellan anslagsforskning och uppdragsforskning för att nå en stabilare grund. I linje med detta anser jag att utredaren även borde närmare ha övervägt om delar av Totalförsvarets forskningsinstituts forskningsverksamhet kan överflyttas till FHS i syfte att stärka kopplingen mellan professionsutbildning och forskning för försvarets behov. Utredningen föreslår att Försvarshögskolan ska inordnas i ett annat lärosäte. Mina invändningar utgår från att en del av Försvarshögskolans utbildningar är unika och att ett flertal ämnen, inte minst de som utgör karaktärsämnen för officersutbildningen, behöver en fortsatt akademisk utveckling vilket är både resurs- och tidskrävande. Detta medför att inordnande i ett annat lärosäte svårligen kan ge annat än marginella administrativa besparingar. Detta bekräftas också av Statskontorets analys. beskriver inte heller hur en inordning i ett annat lärosäte skulle lösa de problem som utredningen lyfter fram och som är knutna till utbildningskostnader, forskningsvolym och forskningsprofilering. Utredningen anför också att ett inordnande i ett universitet skulle innebära stärkta möjligheter till att utfärda examina på forskarnivå inom Försvarshögskolans ämnen. Jag anser att utredningen har en förenklad syn på vad ett tillstånd att utfärda examina på forskarnivå innebär. Det avgörande för examensrätt i forskarutbildningen för ett ämne är att det finns en tillräcklig kompetens i ämnet, inte vid vilket lärosäte verksamheten bedrivs. har möjlighet att dra tillbaka examenstillstånd för utbildning på forskarnivå för såväl universitet som högskolor i ett forskarutbildningsämne eller forskningsområde om inte kvaliteten på utbildningen är tillräckligt hög. bedömer inte Försvarshögskolan själv att högskolan har nått så långt i sitt arbete att den kan ansöka om tillstånd att utfärda examen på forskarnivå. Jag ser inte att frågan om kompetens kan lösas genom att Försvarshögskolan blir en del av ett annat lärosäte. Det arbetet som föregår en ansökan om examenstillstånd är en förutsättning i sig för djup och kvalitet i forskningen. Förslaget att föra in Försvarshögskolan i är enligt min mening mycket tveksamt. Det finns få beröringspunkter mellan dessa lärosäten utöver den geografiska lokaliseringen. Ingen av högskolorna har heller visat något intresse för en sammanslagning av detta slag. Säkrare grannskap - osäker värld. Vårt militära försvar - vilja och vägval. Försvar för en ny tid. En strategi för säkerhet. Säkerhet i samverkan. Försvar i användning. Handlingsplan för en ny institutssektor. 2005/06:131. En ändamålsenlig styrning och förvaltning för försvaret. 2008/09:50. Ett lyft för forskning och innovation. 2009/10:124. Samhällets krisberedskap – stärkt samverkan för ökad säkerhet. 1992/1993:100. Budgetproposition , bilaga 1. 1997/98:136. Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst. 1999/00:97. Vissa organisatoriska frågor inom Försvarsmakten, m.m. 2000/01:113. Vissa ledningsfrågor inom det militära försvaret, m.m. 2001/02:10. Fortsatt förnyelse av totalförsvaret. 2004/05:1. Budgetproposition , Utgiftsområde 6(Försvar samt beredskap mot sårbarhet) 2004/05:5. Vårt framtida försvar. 2005/06:1. Budgetproposition , Utgiftsområde 6 (Försvar samt beredskap mot sårbarhet) 2005/06:133. Samverkan vid kris - för ett säkrare samhälle. 2006/07:1. Budgetproposition , Utgiftsområde 6 (Försvar samt beredskap mot sårbarhet) 2006/07:64. Högskoleutbildning av officerare, m.m. 2007/08:1. Budgetproposition , Utgiftsområde 6 (Försvar samt beredskap mot sårbarhet) 2008/09:1. Budgetproposition , Utgiftsområde 6 (Försvar och samhällets krisberedskap) 2008/09:50. Ett lyft för forskning och innovation. 2008/09:140. Ett användbart försvar. 2008/09:231, Konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden m.m. 2009/10:1. Budgetproposition , Utgiftsområde 6 (Försvar och samhällets krisberedskap) 2009/10:160. Modern personalförsörjning för ett användbart försvar. 2009/10:175. Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2010/11 :1. Budgetproposition , Utgiftsområde 6 (Försvar och samhällets krisberedskap). Det militära försvarets materielförsörjning. Nuläge och förändringsfaktorer. Forskning och utveckling för totalförsvaret. Kartläggning och probleminventering. Försvarsmateriel på nya villkor. Forskning och utveckling för totalförsvaret. Överväganden och förslag till åtgärder. STYROM - Översyn av . Styrningen av insatsförsvaret. En effektiv förvaltning av insatsförsvaret. Styra och ställa - förslag till en effektivare statsförvaltning. Metria - förutsättning för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Utredningen om förutsättningar för att ombilda vissa verksamheter vid Lantmäteriet till aktiebolagsform. Upphandling på försvarsområdet. Försvars- och säkerhetsupphandlingsutredningen. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Personalförsörjning i ett reformerat försvar. Regleringsbrev avseende Försvarsmakten för . Regleringsbrev avseende Försvarsmakten för . Regleringsbrev avseende Försvarsmakten för . betänkanden /09FöU10, 2009/10:FöU18 samt 2010/11:FöU1. betänkande 2009/10:NU8. 1999/93:189. 2008/09:292. rskr. 2009/10:84. rskr. 2009/10:269. rskr. 2010/11:103. 2007/08:RFR 8: Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde. Ett användbart och tillgängligt försvar. Stödet till Försvarsmakten. Remissammanställning för rapporten användbart och tillgängligt försvar – Stödet till Försvarsmakten. (Fö 2009:A).