sou · H0B39 · 2012-03-07 00:00:00 — Vi följer också samma individer för att undersöka hur vanligt det är att i rad antingen inte ta någon föräldrapenning alls eller ha ett högt uttag. Den andra aspekten av föräldrapenning som är av intresse är ersättningsnivån vid uttag av föräldrapenning. De föräldrar som inte har arbetat för en lön innan de får barn får ersättning på grundnivå () av föräldrapenning. infaller för de flesta invandrarna med barn innan de kommit till . Vid perioden för denna undersökning (2006 till 2009) var det inte möjligt att åberopa en sådan utländsk inkomst. Detta gör att gruppen som kommer med barn födda utomlands har en mycket stor sannolikhet att hamna på grundnivå . Dessutom betalades lägstanivådagarna (som är oberoende av sjukpenninggrundande inkomst) ut med för barn födda innan . För barn som föddes därefter betalas lägstanivådagarna med . Rapporten redovisar andel med ersättning på grundnivå och den genomsnittliga ersättningen i de olika grupperna för de fyra åren som undersöks. En ytterligare aspekt av föräldrapenningen är flexibiliteten i användandet av försäkringen. Ett sätt att använda föräldrapenningen flexibelt är att använda del av dag. Vi analyserar i denna rapport andel föräldrar med endast heldagar . Del av dag med föräldrapenning kan varvas med både förvärvsarbete, studier eller obetald föräldraledighet. Att använda del av föräldrapenningdag tyder på relativt god kunskap om försäkringen samt eventuellt andra ekonomiska inkomstkällor. Det bör betonas att använda del av föräldrapenningdag är ett av flera sätt att använda flexibiliteten i försäkringen och fler mått behövs innan säkra slutsatser kan dras om detta. Det första som bör betonas är att föräldrapenninguttag inte är detsamma som föräldraledighet. På grund av försäkringens flexibilitet är det väldigt vanligt att använda även obetald föräldraledighet, både genom hela och delar av dagar utan betalning. Skillnader i föräldrapenninguttag mellan grupper behöver således inte betyda skillnader i föräldraledighetslängd, då det är troligt att obetald föräldraledighet är vanligare i vissa grupper än andra. Det kräver naturligtvis ekonomiska resurser att vara ledig utan föräldrapenning och det är troligt att detta är mindre vanligt bland de nyanlända invandrarna som mer sällan har hunnit skaffa sig en sådan situation. Gällande invandrare är det viktigt att komma ihåg att denna grupp av föräldrar är mycket heterogen. Gruppen förändras dessutom . Det betyder att om invandrade föräldrar uppvisar en förändring i föräldrapenninguttag kan det bero både på att gruppens sammansättning förändras och att beteendet har förändrats. Sammansättningen bland nyanlända invandrare är snabbföränderlig och påverkas bland annat av flyktingströmmar och oroshärdar i världen men också av det ekonomiska läget i och andra europeiska länder. Gällande en beteendeförändring kan den bero på regelförändringar som till exempel att grundnivån höjdes från till i steg . En beteendeförändring kan också bero på att informationsspridningen om hur föräldrapenningen kan användas förbättrats, eller att villkoren för att använda föräldrapenning förändrats genom till exempel möjligheter till andra ersättningar och förvärvsarbete. Det bör också nämnas att de svenska registren generellt har en viss felkälla i att utvandring underrapporteras. I denna rapport betyder det att en del av de föräldrar som står folkbokförda i i praktiken har utvandrat. Detta gäller alla invandrargrupper men främst och EU och i ett EU med ökande rörlighet är det troligt att denna underrapportering ökar. De siffror som visar föräldrapenninganvändande för de som invandrat från EU/är emellanåt uppseendeväckande låga och en trolig anledning är att en del av gruppen utvandrat. Det är också möjligt att de bor i men av olika anledningar använder föräldraförsäkringen i ett annat land, exempelvis då de arbetar i ett annat land. Detta är främst aktuellt med våra grannländer , och . Om en förälder använt föräldraförsäkring i ett annat land ska detta även avräknas den svenska försäkringen, vilket kan minska uttaget i . I tabell 1 visas det genomsnittliga uttaget av föräldrapenningdagar för de tre grupperna av invandrare som anlänt 2006, samt de två jämförelsegrupper som beskrivits ovan. Det genomsnittliga uttaget av föräldrapenning visar att bland kvinnor som kommer till med barn från övriga världen, men inte får ytterligare barn i , är det relativt många föräldrapenningdagar som tas ut, särskilt året efter att de anlänt till (2007). Uttaget för mammorna som inte får barn i minskar dock dramatiskt därefter. Vi kan inte i denna undersökning avgöra om nedgången beror på att dagarna är slut eller att kvinnorna övergår till annan aktivitet. Uttaget av dagar är mindre bland kvinnor från EU/än övriga världen. En trolig anledning är att invandrarna från EU/snabbare, ofta direkt, deltar i arbetsmarknaden. Bland de kvinnor som kommer med barn och får barn tas fler föräldrapenningdagar ut, vilket också faller sig naturligt. Efter tar kvinnor som kommer från EU/ut ungefär lika många dagar som jämförelsegruppen i , medan invandrare från övriga världen tar ut fler dagar. Anledningen till detta kan vara att invandrare som kommer från övriga världen får fler barn med kortare intervall, men det kan också bero på att de tar ut föräldrapenning mer intensivt för varje barn. Detta behöver som nämnts inte bero på en längre föräldraledighet utan kan ha att göra med att de tar fler föräldrapenningdagar under ledigheten, dvs. att de inte använder föräldrapenningen lika flexibelt som jämförelsegruppen och mammorna från EU/. Gruppen med kvinnor som får sitt första barn har ett större uttag av dagar än i början vilket beror på att fler och fler hunnit få barn . Gruppen från övriga världen tenderar att börja sitt föräldrapenninguttag tidigare än de övriga, vilket stämmer överens med tidigare studier som visat att barnafödandet efter migration är intensivt precis efter att migrationsfasen är avslutad. Denna grupp tar också ut fler dagar , vilket kan ha att göra med att de får ytterligare barn och/eller att de inte har möjlighet att spara lika många dagar som övriga. Det något lägre uttaget för kvinnor som kommer från EU/kan också vara en följd av att de har möjlighet att använda motsvarande försäkring från landet de kommer ifrån. n är baserat på alla individer i gruppen. n för jämförelsegrupperna är viktade. Där uppgift saknas om uttag av föräldrapenningdagar beror detta på att inga individer finns i den specificerade gruppen. För män är uttaget för alla grupper mindre än för kvinnor och det är inte lika tydligt att de nyanlända invandrarna använder fler dagar än jämförelsegruppen av föräldrar i . Män från övriga världen som kommer med barn använder fler dagar än män från EU/, särskilt efter ankomst. För de män som får sitt första barn har jämförelsegruppen högst uttag. n är baserat på alla individer i gruppen. n för jämförelsegrupperna är viktade. Där uppgift saknas om uttag av föräldrapenningdagar beror detta på att inga individer finns i den specificerade gruppen. Genomsnittligt uttag av föräldrapenningdagar per inkomstnivå för föräldrar som inte får barn Gruppen nyanlända föräldrar som inte får ytterligare barn i har också delats upp efter inkomst. Vi har här inte fokuserat på grupperna som får barn i då deras inkomst påverkas av barnafödandet och det förvärvsavbrott detta medför. Det är i tabell 3 tydligt att det är kvinnor med låg inkomst som använder fler dagar med föräldrapenning. De med högre inkomst använder färre dagar men mönstret är inte entydigt gällande skillnaden mellan medel- och höginkomsttagare. En möjlig anledning är att dessa grupper är små och att det finns stora variationer i användandet. Majoriteten av individerna hör alltså till låginkomsttagargruppen. För män i tabell 4 är mönstret detsamma men skillnaderna och uttaget är mycket mindre för alla inkomstgrupper. Vi kan dra slutsatsen att bland föräldrar som kommer till men inte får ytterligare barn under första tiden i är det de med lägst inkomst som använder föräldrapenning. Sambandet är till del en logisk följd, då föräldraledighet innebär att man inte förvärvsarbetar och tjänar en hög inkomst, men gränsen till medelhög inkomst ligger här redan vid . Det är naturligtvis inte möjligt att från denna studie veta om det är den låga inkomsten som leder till föräldrapenningnyttjande eller om det är föräldraledigheten som hindrar arbetsmarknadsdeltagande och högre inkomster. Där uppgift saknas om uttag av föräldrapenningdagar beror detta på att inga individer finns i den specificerade gruppen. Kursiva siffror innebär att det är färre än 100 individer i gruppen . Kursiva siffror innebär att det är färre än 100 individer i gruppen. Kategoriserat utfall, kvinnor Nedan följer tabeller där antalet föräldrapenningdagar har kategoriserats för de olika grupperna av kvinnor. Antal dagar gäller per kalenderår och man bör komma ihåg att barn föds och de flesta föräldrar därför använder föräldrapenning under minst två kalenderår. Antal dagar per kalenderår kan alltså inte jämställas per barn. I tabell 5 visas uttag av föräldrapenningdagar kategoriserat för gruppen föräldrar som inte får ytterligare barn –2009. Nyttjandet av föräldrapenningen är likartat bland de båda grupperna av nyanlända invandrare. Föräldrar från övriga världen använder dock fler dagar generellt sett. Bland båda grupperna är det en anmärkningsvärt stor andel som använder noll föräldrapenningdagar. Uttaget skiljer sig från övriga år då en relativt stor andel av kvinnorna använder . Längre fram i rapporten studeras närmare hur ett lågt respektive högt uttag utvecklas år för år. Gällande gruppen som har barn och får ytterligare barn (tabell 6) är det tydligt att gruppen som kommer från övriga världen har störst andel som tar ut . Vidare är det tydligt att gruppen som kommer från EU/har störst andel som inte tar ut alls. Detta kan bero dels på att de använder föräldraförsäkringssystemet i andra länder och dels på att de har utvandrat utan att detta blivit registrerat. Jämförelsegruppen visar på ett jämnare uttag än de båda invandrade grupperna, troligen sprider dessa kvinnor mer över en längre tidsperiod; dagarna /n kan i många fall höra till de barn som de fått . Bland de som får sitt första barn (tabell 7) är det mest anmärkningsvärt att så stor andel av de som invandrat inte använder någon föräldrapenning alls under de olika åren. Den felkälla i statistiken man bör komma ihåg är att viss utvandring inte registreras. Andra möjliga anledningar är bristande information om föräldrapenningen och att föräldrarna använder sig av föräldrapenningen intensivt och därefter inte använder någon föräldrapenning. I jämförelsegruppen är uttaget mer jämnt utspritt över åren vilket tyder på ett användande , samt en mer flexibel användning av dagarna. Där uppgift saknas om uttag av föräldrapenningdagar beror detta på att inga individer finns i den specificerade gruppen. Kategoriserat utfall, män Bland män som kommer med barn men inte får ytterligare barn (tabell 8) är uttaget koncentrerat till låga nivåer och de flesta män tar inga dagar. Det finns inga markanta skillnader mellan invandrare från övriga världen och EU/. De män som kommer med barn och som får barn (tabell 9) tenderar att inte ta ut föräldrapenning under sitt första år i . En möjlig tolkning är att de är föräldralediga med de barn de får i , alltså senare än första året, men inte så mycket med de barn som är födda innan de kom till . I jämförelsegruppen är det vanligare att ta föräldrapenning också första året, troligen då de sprider mer. Att så många i jämförelsegruppen tar ut föräldrapenning beror sannolikt på att de använder dagar för de barn de fått . Väldigt få män i alla grupper tar fler än . Mönstret för de män som får sitt första barn (tabell 10) är detsamma för alla grupper. Jämförelsegruppen tenderar dock att ta ut något fler dagar och ha en mindre andel pappor som inte tar ut . Det bör påpekas att pappor ofta tar föräldrapenning senare i barnets liv och att en stor andel av de som är i gruppen utan uttag kommer att ta ut föräldrapenning innan barnet fyller . Detta faktum åskådliggörs vid en grov jämförelse med gruppen pappor som har barn (föregående tabell 9) där vi ser att andelen som nyttjar noll dagar genomgående är lägre. Där uppgift saknas om uttag av föräldrapenningdagar beror detta på att inga individer finns i den specificerade gruppen. Hur länge är föräldrar hemma? För att få en uppfattning om hur länge föräldrar tar föräldrapenning på olika nivåer behöver föräldrapenninguttaget undersökas . Det är viktigt att få kunskap både om hur stor andel av de invandrare som kommer med barn som nyttjar den svenska föräldraförsäkringen över huvudtaget, och hur många som nyttjar många dagar . Nedan följer vi de olika invandrargrupperna under deras fyra första år i . I tabell 11 undersöks andel invandrade kvinnor som inte använt föräldrapenning under sina fyra första år i . I tabellen kan vi utläsa att av de mammor från övriga världen som kom med barn 2006, men som inte fick barn till 2009 så tog inte ut . Av dessa tog inte heller ut 2007. Av dem som inte tog varken 2006 eller 2007 tog inte heller ut 2008. Om vi undersöker hela perioden finner vi att av denna grupp mammor inte tog ut under sina fyra första år i . Detta kan utläsas i sista kolumnen i tabellen och också räknas ut (59,9*59,1*78,9*87,= ). Om vi följer det årliga uttaget för samma grupp av mammor men i stället utgår , är det som inte tar ut alls. Av dessa tar inte heller ut . Bland de mammor som kommer med barn från EU/(och som inte får ytterligare barn ) är andelarna som använder föräldrapenning ännu lägre och använder ingen föräldrapenning alls . I tabell 12 visas att bland pappor som kommer med barn men som inte får barn är det ännu större andel som inte använder föräldrapenning; av papporna från övriga världen, och av papporna från EU/använder inte under sina fyra första år i . Sammantaget kan sägas om de invandrare som kommer med barn men som inte får ytterligare barn under första perioden i , att en relativt stor andel inte tar någon föräldrapenning. Bland de som kommer med barn och som får ytterligare barn i är användandet naturligtvis högre och andelen som använder noll dagar lågt. För mammor från övriga världen som får ytterligare barn i är det av alla som inte använder alls –2009. Vi vet från tidigare studier som bygger på register att andelen mammor som inte använder föräldrapenning är något högre bland invandrade mammor medan den ligger för svenskfödda mammor (2005). För mammor från EU/som får sitt första barn i ligger andelen som inte använder föräldrapenning däremot högre än väntat, . En tidigare studie som undersökte barn födda i fann att av mammor från EU 15 var det knappt en tiondel som inte tog ut någon föräldrapenning (2005). Den här studien har ett annat urval av nyanlända invandrare, men det är ändå troligt att den ökade rörligheten i EU ligger bakom ett ökat icke-användande. Bland papporna är andelen som inte tar ut dagar i ännu högre. Bland de invandrade mammor som får sitt första barn i är det av de från övriga världen och från EU/som inte använder någon föräldrapenning. Det är troligt att de som inte använt föräldrapenning fått barn och än inte hunnit nyttja systemet. Trots de möjliga felkällor som finns till statistiken bör det ändå uppmärksammas att det är en stor andel bland de nyanlända invandrarna som inte använder föräldrapenning, jämfört med vad annan statistik från för hela föräldragruppen visar. Möjliga skäl kan ha att göra med brist på information och en svårare ekonomisk situation, men detta är ett outforskat område . Där uppgift saknas om andel individer beror detta på att inga individer finns i den specificerade gruppen. Där uppgift saknas om andel individer beror detta på att inga individer finns i den specificerade gruppen. Gruppen av föräldrar som använder mycket föräldrapenning i rad är lika viktig att uppmärksamma. Här definierar vi mycket föräldrapenning som . Gränsen är naturligtvis subjektiv. För invandrare som kommer med barn men inte får ytterligare barn i kan en anledning till att vara föräldraledig vara att barnet/n är små och yngre än en vanlig förskolestart äger rum, men detta kan inte vara ett vanligt skäl till att vara hemma . Det är också väldigt ovanligt att vara föräldraledig bland de som kommer med barn men inte får ytterligare barn (tabell 13). Det är något vanligare bland mammor från övriga världen jämfört med mammor från EU/, men av mammorna använder i sträck (exempel kvinnor från övriga världen och 2008; 34,3*9,= ). Bland de mammor som kommer med barn och får ytterligare barn i är det av naturliga skäl vanligare att ta ut i följd. Eftersom föräldrapenningen är till vardera föräldern per barn, men det är mycket vanligt att mamman tar stor del av pappans dagar bland alla föräldragrupper i , är det ett förväntat mönster att mamman använder fler än i rad om hon har tidigare barn. Det är också vanligare bland de mammor som kommer med barn och får ytterligare barn att ta fler än , jämfört med gruppen som får sitt första barn i . Anledningen till att inte fler tagit ut kan bero på att man nyttjar sina föräldrapenningdagar relativt intensivt vilket inte resulterar i ett långt uttag i sträck. Bland alla grupper av män är det så pass ovanligt att ta ut många dagar att det inte går att beskriva som något sorts mönster (tabell 14). Där uppgift saknas om andel individer beror detta på att inga individer finns i den specificerade gruppen. Där uppgift saknas om andel individer beror detta på att inga individer finns i den specificerade gruppen. Andel grunddagar av totala uttaget föräldrapenningdagar I tabell 15 visas att andelen grunddagar av alla använda föräldrapenningdagar är mycket hög för alla invandrade grupper. Detta beror på att föräldrapenning per barn baseras på inkomsten innan barnets födelse. Andelen dagar på grundnivå sjunker sedan med tiden i för alla invandrade grupper. Det är dock tydligt att andelen grunddagar sjunker snabbare för invandrare från EU/, särskilt för den grupp som får sitt första barn i . Även efter invandring använder av kvinnorna från övriga världen som har kommit med barn en ersättning på grundnivå. Detta är att betrakta som en mycket stor andel som inte kan basera sin ersättning på en sjukpenninggrundande inkomst. Mönstret är detsamma för män i tabell 16, men andelen grunddagar är lägre för alla grupper av män. Detta stämmer väl med annan statistik från (t.ex. 2011). För både svenskfödda och invandrade föräldrar använder män mer sällan dagar på grundnivå vilket beror på att män oftare än kvinnor avstår från föräldrapenning då ersättningen är låg. Detta kan för invandrarna bero på att män snabbare kommer in på arbetsmarknaden och får en inkomst att basera sin ersättning på. Kursiverade siffror innebär att det är färre än 100 individer i gruppen. n är baserat på de individer som nyttjade fler än . Där uppgift saknas om andel grunddagar beror detta på att inga individer finns i den specificerade gruppen. Kursiverade siffror innebär att det är färre än 100 individer i gruppen. n är baserat på de individer som nyttjade fler än . Där uppgift saknas om andel grunddagar beror detta på att inga individer finns i den specificerade gruppen. Genomsnittlig föräldrapenningersättning per dag Den genomsnittliga ersättningen i föräldrapenning blir som en följd av att många grundnivådagar används, låg för nyanlända invandrare, särskilt i början av perioden. I tabell 17 framgår att för mammor från övriga världen som inte får barn i är ersättningen ännu lägre per dag efter i . En anledning kan vara att de använder lägstanivådagar som ersätts med för barn födda innan . Ersättningen sjunker även för mammor från EU/, troligen av samma anledning. För kvinnor från EU/ökar dock ersättningsnivån . Även för övriga nyanlända kvinnor som får barn i ligger ersättningen mycket lågt och skillnaden mot jämförelsegrupperna är tydliga. Även om kvinnor som kommer från EU/har något högre ersättning än kvinnor från övriga världen ligger de i de flesta fall på en ersättning som är hälften av den som jämförelsegrupperna har. Skillnaderna minskar endast något med tiden i . Kursiverade siffror innebär att det är färre än 100 individer i gruppen. n är baserat på de individer som nyttjade fler än . Där uppgift saknas om ersättning beror detta på att inga individer finns i den specificerade gruppen. För män ligger ersättningsnivån generellt sett högre (tabell 18), något som har att göra med högre inkomster bland män men också med att män med låga eller inga inkomster oftare avstår från att använda föräldrapenning. Män från EU/skiljer sig mindre från jämförelsegruppen än vad motsvarande kvinnor gör, men även männen har genomgående lägre ersättning. Män från övriga världen har högre ersättning än motsvarande kvinnor men ligger markant under män från EU/och jämförelsegruppen. Kursiverade siffror innebär att det är färre än 100 individer i gruppen. n är baserat på de individer som nyttjade fler än . Där uppgift saknas om ersättning beror detta på att inga individer finns i den specificerade gruppen. Andel individer som använder endast heldagar Föräldrapenning kan användas både med heldagar och del av dag, något som ofta används för att kombinera föräldraledighet med förvärvsarbete, eller för att sprida på föräldrapenningdagarna och få en längre föräldraledighet. Det är inte det enda sättet att förlänga föräldraledigheten men kan ge en indikation på flexibiliteten i användandet. I tabell 19 framgår att i jämförelsegrupperna för kvinnor använder denna typ av flexibilitet, medan det är ovanligare bland de nyanlända invandrarna. Det är något vanligare bland mammor från EU/, och blir något vanligare med tiden i . Kursiverade siffror innebär att det är färre än 100 individer i gruppen. n är baserat på de individer som nyttjade fler än . Där uppgift saknas om andel individer beror detta på att inga individer finns i den specificerade gruppen. För män (tabell 20) är andelen som tar ut endast heldagar ungefär på samma nivå som för kvinnorna, men andelen varierar mer, troligen på grund av att underlaget är något skakigare med färre män som tar föräldrapenning. Det är inte lika tydligt att andelen heldagar minskar med tiden i för män. Vid en jämförelse med nyttjandet av föräldrapenning 2004 (SOU 2005, s. 132) visar denna studie lägre nivåer av heldagar för alla grupper (även jämförelsegruppen). Det är möjligt att det med tiden blivit vanligare att använda föräldrapenning för del av dag, en utveckling som i sådant fall är driven av jämförelsegruppen och det krävs djupare analys innan en sådan slutsats kan dras. Kursiverade siffror innebär att det är färre än 100 individer i gruppen. n är baserat på de individer som nyttjade fler än . Där uppgift saknas om andel individer beror detta på att inga individer finns i den specificerade gruppen. Denna studie undersöker nyanlända invandrares föräldrapenninguttag och gör även vissa jämförelser med hela gruppen föräldrar i . Studien visar att nyanlända kvinnor har ett intensivare uttag, dvs. fler föräldrapenningdagar , än vad jämförelsegruppen av alla föräldrar i har. Särskilt kvinnor från övriga världen har oftare med uttag , men sällan med ett högt uttag. Jämförelsegruppen har i stället av uttag på en något lägre nivå och en tolkning av detta är att föräldrar i generellt sprider mer än vad nyanlända mammor gör. Ett annat mått som stärker denna slutsats är att de nyanlända kvinnorna mer sällan använder del av föräldrapenningdag jämfört med jämförelsegruppen av alla föräldrar i . Det är troligt att nyanlända mammor har svårare att använda flexibiliteten i föräldrapenningen, främst pga. ekonomiska begränsningar. Det är också möjligt att informationsbrist spelar en roll, då det svenska föräldraförsäkringssystemet inte i alla delar är intuitivt enkelt att optimalt nyttja utan förkunskaper.