sou · GZB360 · 2012-01-01 00:00:00 — Ett nationellt för arbetsmiljö – behov och förutsättningar SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. beslöt regeringen att bilda ett Arbetsmiljöpolitiskt kunskapsråd. Ordförande i är , professor vid , och rådets sekreterare är , professor vid . Rådet var verksamt fram . , som hade sin bas i , hade enligt sitt direktiv1 två huvudsakliga uppgifter: -att lyfta fram och belysa viktig utvecklingstendenser inom arbetsmiljöområdet -att bidra med kunskap som stöd för utformningen av arbetsmiljöpolitiken önskade departementet att få bättre insyn i forskningen om de kopplingar som finns mellan en god arbetsmiljö och ett väl fungerande arbetsliv. Departementet vill öppna upp arbetslivet för grupper som annars har svårt att ta sig in och stanna kvar i arbete, i enlighet med den övergripande idén att alla som vill och kan arbeta ska kunna få göra det. Arbetsmiljöpolitiken ses som ett redskap att nå detta mål. Dessutom framhåller man att en god arbetsmiljö innebär en framgångspotential, t.ex. vad gäller produktivitet och kreativitet. En klok arbetsmiljöpolitik som motsvarar dessa problem och möjligheter i arbetslivet tar hjälp av forskningen, som att den verkar för att de kunskaper forskningen tar fram kommer till användning i arbetslivet där så är möjligt. I ingick därför förutom rådets ordförande och sekreterare sex välmeriterade forskare, som även de var politiskt obundna. Forskarna täckte tillsammans in en arbetsmiljökunskap som räckte från skademekanismer i musklerna till nationalekono- 1 Kommittédirektiv 2008:101; miska perspektiv på arbetsmarknaden. Dessutom var företrädare för fyra viktiga arbetslivsaktörer knutna till rådet. För att nå en större publik gav ut skrifter både i tryckt och elektroniskt format. Skrifterna kan laddas ner från : . Frågor om Rådet kan riktas till Rådets sekreterare, , Arbets- och miljömedicin, (Rådets ordförande) , , (Rådets sekreterare) , Skolan för teknik och hälsa, KTH, , Sektionen för folkhälsovetenskap, , , , försäkring , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) , Verket för innovationssystem () tankeram Arbetsmiljön och utanförskapet från 20081 lyfter särskilt fram två positiva effekter av en god arbetsmiljö: den bidrar till företagens konkurrenskraft genom att främja exempelvis produktivitet, kvalitet, närvaro och kreativitet, och den bidrar till att minska utanförskapet i arbetslivet genom att öppna för flera att kunna få ett jobb trots eventuella brister i arbetsförmåga. Arbetsmiljöpolitiska kunskapsrådets skrift God arbetsmiljö – en framgångsfaktor?2 tog sig an frågan om arbetsmiljöns betydelse för företagens välmående. I skriften Inkluderande arbetsliv3 ägnade sig åt aspekter av den andra frågan: arbetsmiljöns grundläggande betydelse för om grupper som vanligtvis har svårt att få tillträde, stanna kvar eller återgå till arbetslivet kan lyckas med det. I denna tredje skrift fokuserar en avgörande förutsättning för att skapa en både lönsam och inkluderande arbetsmiljö: att den kunskap som forskare och praktiker utvecklar om arbetsmiljöfrågor bevakas, tas om hand och sprids på ett sätt som gör den tillgänglig för dem som kan och bör dra praktisk nytta av den i och organisationer, på lärosätena och i politiken. Behovet av kunskapsbevakning, kunskapsvård och kunskapsförmedling på arbetsmiljöområdet har uppmärksammats , både av arbetsmarknadens parter, av politiskt aktiva på området och av arbetsmiljöforskarna själva. hade en viktig roll i denna diskussion. I och med Regeringens skrivelse En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan –20154 har frågan fått förnyad aktualitet. I skriften markerar Regeringen att insatser ska riktas mot fyra mål. Ett är: Medvetenhet och kunskap om arbetsmiljöfrågor ska öka i hela samhället. I diskussionen av hur detta mål kan 2009/10:248. nås pekar Regeringen på att det är svårt att följa och få grepp om aktuella forskningsrön, trots att forskningen har stor betydelse för det praktiska arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna. Därför vill Regeringen närmare utreda behov och förutsättningar för en sammanhållande aktör för kunskapsförmedling inom arbetsmiljöområdet. vill med denna skrift ge sin värdering av behov och förutsättningar för en sådan nationell aktör; ett för arbetsmiljö. Skriften innehåller inledningsvis sammanfattande synpunkter på ett inriktning och verksamhet, mot bakgrund av att anser att det finns ett nationellt behov för en aktör som kan säkra tillgänglighet och stödja implementering av arbetsmiljökunskap. En engelsk översättning av synpunkterna finns som Appendix C. Ett följande kapitel ger en grundligare diskussion och förklaring av de insatser föreslår. Denna diskussion visar att insatserna inte bara rör kunskapsförmedling utan även bör innefatta långsiktig kunskapsbevakning och kunskapsvård som en bas för denna förmedling, och att målgrupperna för kunskapsfrämjande insatser måste vara samtliga de aktörer som färdas i och har inflytande på arbetsmiljön. I sin diskussion har tagit intryck av ett stort antal intervjuer med aktörer inom arbetsmiljöforskning och arbetsmiljöpraktik (se Appendix A), vilka sammanfattas i skriftens tredje kapitel. Intervjuerna gjordes av och på uppdrag av ; för sammanställningen svarar även sekreterare . vill gärna tacka samtliga aktörer för att generöst ha ägnat både tid och engagemang åt dessa intervjuer. Ett nationellt Kunskapcentrum för arbetsmiljö syfte och verksamhet .................................................... Behov och förutsättningar för ett nationellt Kunskapscentrets övergripande syfte, mål och .................. Kunskapscentrets organisation och hemvist ................................... Ett nationellt för arbetsmiljö? synpunkter på behov, förutsättningar, syfte och verksamhet .................................................. Arbetsmiljö, arbetsmiljökunskap, arbetsmiljöaktörer .................... Kunskapsförmedling, kunskapsvård ................................................ En nationell representant i arbetsmiljöfrågor.................................. Förutsättningar för ett nationellt ..................... Kunskapscentrets organisation och hemvist ................................... Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Sammanfattningar av intervjusvaren ....................................... 3.2Nyhetsbevakning av nationell och internationell 3.3Upprätta och underhålla publikationsdatabaser över 3.4Upprätta och underhålla register över svenska forskargrupper inom arbetsmiljöområdet .............................. 3.5Tillhandahålla webbportal/länksamling med svenska aktörer på arbetsmiljöområdet ................................................ 3.6 Erbjuda biblioteksservice på arbetsmiljöområdet .................. 3.7Samordna/bevaka nationella register/databaser med relation till arbetsmiljön........................................................... 3.9Ta fram kunskapssammanställningar om aktuella och Arrangera kunskapsmöten / workshops / konferenser / seminarier för avnämare i arbetslivet....................................... Ytterligare förslag och kommentarer...................................... 1Ett nationellt Kunskapcentrum för arbetsmiljö Texten nedan uttrycker i sammanfattning synpunkter och förslag gällande en sammanhållande aktör för kunskapsförmedling inom arbetsmiljöområdet1, eller med formulering: ett nationellt för arbetsmiljö. Förslagen bygger på de diskussioner som förts i , bl.a. mot bakgrund av den omfattande insamling av synpunkter från arbetsmiljöaktörer inom forskning och praktik som genomförde , och mot bakgrund av de politiska texter2 som ligger till grund för Regeringens arbetsmiljöpolitiska handlingsplan3. Behov och förutsättningar för ett nationellt I sina tidigare skrifter har visat att en god arbetsmiljö och ett klokt arbetsmiljöarbete är avgörande faktorer för organisationer och företags lönsamhet, effektivitet och konkurrenskraft4, och för att arbetslivet kan ta emot grupper som har svårt at ta sig in eller stanna kvar där5. Ett klokt och effektivt arbetsmiljöarbete förutsätter i sin tur att den aktuella arbetsmiljökunskap som finns bland forskare och praktiker når relevanta användare, och att insikten om arbetsmiljöns betydelse är förankrad hos dessa användare. 2009/10:248. 2Särskilt Ds 2008:16. 2009/10:248. 4God arbetsmiljö – en framgångsfaktor? Ett nationellt Kunskapcentrum för arbetsmiljö - syfte och verksamhet Med stöd från ett flertal av de intervjuade arbetsmiljöaktörerna bland såväl parterna som arbetsmiljöpraktiker och forskare konstaterar att detta kunskapsflöde inte fungerar tillfredsställande. Den förvisso omfattande kunskapsförmedling som flera aktörer bedriver sker mot bakgrund av dessa aktörers specifika intressen, och inte utifrån en övergripande nationell behovsanalys. I många fall finns ingen säker långsiktighet i vare sig engagemang, finansiering eller inriktning. En gedigen kunskapsförmedling på nationell nivå måste emellertid ha ett långsiktigt perspektiv, både vad gäller tillgång till information om arbetsmiljön och insikt om arbetsmiljöns utveckling. anser därför att det finns ett nationellt behov av och ansvar för att stabilt och långsiktigt vårda, uppdatera och stödja den starka bas av kunskap om arbetsmiljöns beskaffenhet och möjligheter som finns i . Det finns även ett ouppfyllt behov av en svensk nationell representant i vissa internationella organ och nätverk på arbetsmiljöområdet. konstaterar också att det finns goda förutsättningar för att uppfylla dessa nationella behov. Regeringen har genom sin arbetsmiljöpolitiska handlingsplan markerat att arbetsmiljön är en nationell politisk angelägenhet, arbetsmarknadens parter prioriterar arbetsmiljöfrågor högt, och arbetsmiljöforskning är fortfarande internationellt framstående även om understryker den oro för dess framtid som tidigare framförts av andra aktörer6. finner alltså att det finns en stark bas för att, i någon organisatorisk form, skapa en framstående och effektiv nationell aktör för förmedling och vård av arbetsmiljökunskap, i samförstånd och samverkan med befintliga aktörer. Kunskapscentrets övergripande syfte, mål och Kunskapscentret ska långsiktigt och ur ett nationellt perspektiv verka för att aktuell kunskap om arbetsmiljö är tillgänglig och användbar för relevanta aktörer i arbetslivet, utbildningssektorn och politiken. Det långsiktiga målet med Kunskapscentrets verksamhet är att säkra att arbetsmiljöarbetet i och organisationer bygger på gedigen och aktuell kunskap om arbetsmiljöns betydelse för hälsa, lönsamhet och välstånd. 6 Svensk arbetslivsforskning – en resurs för välfärd, hälsa och tillväxt. för arbetsliv och socialvetenskap 2009. Ett nationellt Kunskapcentrum för arbetsmiljö - syfte och verksamhet Kunskapscentrets verksamhet kännetecknas av trovärdighet, effektivitet och framsynthet. Kunskapscentret ska långsiktigt bevaka den nationella utvecklingen av arbetsmiljön, och i sin verksamhet ta hänsyn till vilka frågor som anses viktiga av dem som arbetar med arbetsmiljö i praktiken. Kunskapscentret ska bevaka och förmedla arbetsmiljöforskningens aktuella resultat, särskilt i relation till de arbetsmiljöfrågor som identifierats som mest angelägna. Kunskapscentret ska underlätta för arbetsmiljöaktörer och forskare inom arbetsmiljö att nå varandra samt verka för att relevanta forskningsresultat kan nås och förstås av dem som arbetar med arbetsmiljö i praktiken Kunskapscentret ska ansvara för sammanställningar av arbetsmiljökunskap på områden som anses angelägna ur ett nationellt perspektiv, och där ingen annan aktör bidrar. Detta kan inkludera både metodorienterade och tematiska frågor. Kunskapscentret ska representera i vissa internationella organ och nätverk inom arbetsmiljöområdet och vara en remissinstans i internationella frågor på området. kan Kunskapscentret möjligen ge sig in på ytterligare verksamhetsområden, exempelvis med inriktning mot långsiktig bevakning av arbetsmiljökunskapens infrastruktur (nationella register, återkommande arbetsmiljöundersökningar), eller med fokus på insatser inom arbetsmiljöutbildning och arbetsmiljödebatt. anser dock att kärnområdena ovan vore en lämplig avgränsning i ett första skede. Ett nationellt Kunskapcentrum för arbetsmiljö - syfte och verksamhet Kunskapscentrets målgrupper är de som antingen har en aktiv roll i hur arbetsmiljön formas eller som bidrar till att skapa och sprida arbetsmiljökunskap. Detta vill exempelvis säga politiska beslutsfattare på områden som direkt eller indirekt har konsekvenser för arbetsmiljön, arbetsmiljöaktörer i näringsliv och offentliga organisationer, lärare på arbetsmiljörelevanta utbildningar, forskare med intresse av att nå sina avnämare i arbetslivet och aktörer som utvecklar och förmedlar arbetsmiljöprodukter. Kunskapscentrets organisation och hemvist anser att det är nödvändigt att fatta beslut om syfte och verksamhet för ett nationellt innan frågor som volym, organisation och hemvist kan diskuteras annat än på en hypotetisk nivå. 2Ett nationellt för arbetsmiljö? synpunkter på behov, förutsättningar, syfte och verksamhet Frågan om kunskapsbevakning, kunskapsvård och kunskapsförmedling på arbetsmiljöområdet har uppmärksammats av arbetsmarknadens parter, av politiskt aktiva på området och av arbetsmiljöforskarna själva. En återkommande synpunkt som flertalet av dessa aktörer verkar dela är att den starka och relevanta forskning som görs både i och internationellt på arbetsmiljöområdet i en oförtjänt och olyckligt liten grad kommer till praktisk användning. Av olika skäl stannar många relevanta forskningsresultat inom forskarsamhället, i vetenskapliga artiklar och avhandlingar, och når endast i en otillräcklig omfattning dem som arbetar med arbetsmiljöfrågor i praktiken, exempelvis företagshälsovården, fackliga ombud, arbetsgivarrepresentanter, tekniker, chefer, politiska beslutsfattare och de som utvecklar kommersiella arbetsmiljöprodukter. En hel del av arbetsmiljöforskningen kan därför anses ineffektiv ur ett rent nyttoperspektiv, som det är viktigt att förstå att det inte är all forskning med utgångspunkt i arbetsmiljöfrågor som kan eller ens är gjord för att tolkas i termer av praktisk handling på kort sikt. I och med Regeringens skrivelse En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan –20151 har frågan om forskningens tillgänglighet och användbarhet fått förnyad aktualitet. I skriften markerar Regeringen att insatser ska riktas mot fyra mål, varav ett är att Medvetenhet och kunskap om arbetsmiljöfrågor ska 2009/10:248. Ett nationellt för arbetsmiljö? synpunkter på behov, förutsättningar, öka i hela samhället. I diskussionen av hur detta mål kan nås pekar Regeringen på att det är svårt att följa och få grepp om aktuella forskningsrön, trots att forskningen har stor betydelse för det praktiska arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna. Därför vill Regeringen närmare utreda behov och förutsättningar för en sammanhållande aktör för kunskapsförmedling inom arbetsmiljöområdet. Arbetsmiljö, arbetsmiljökunskap, arbetsmiljöaktörer Vilka förhållanden och faktorer i arbetslivet som omfattas av begreppet arbetsmiljö är inte enkelt att definiera. Ett tecken på att begreppet är svårt att bemästra är att den svenska arbetsmiljölagen inte tydligt definierar vad arbetsmiljön är, utan ringar in den, som i 2 Kap Arbetsmiljöns beskaffenhet2 : Arbetsmiljön skall vara tillfredsställande med hänsyn till arbetets natur och den sociala och tekniska utvecklingen i samhället. Vid fartygsarbete skall arbetsmiljön vara tillfredsställande också med hänsyn till sjösäkerhetens krav. Arbetsförhållandena skall anpassas till människors olika förutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. Arbetstagaren skall ges möjlighet att medverka i utformningen av sin egen arbetssituation samt i förändrings- och utvecklingsarbete som rör hans eget arbete. Teknik, arbetsorganisation och arbetsinnehåll skall utformas så att arbetstagaren inte utsätts för fysiska eller psykiska belastningar som kan medföra ohälsa eller olycksfall. Därvid skall även löneformer och förläggning av arbetstid beaktas. Starkt styrt eller bundet arbete skall undvikas eller begränsas. Det skall eftersträvas att arbetet ger möjligheter till variation, social kontakt och samarbete samt sammanhang mellan enskilda arbetsuppgifter. Det skall vidare eftersträvas att arbetsförhållandena ger möjligheter till personlig och yrkesmässig utveckling liksom till självbestämmande och yrkesmässigt ansvar. Lagtexten beskriver alltså indirekt arbetsmiljön som de krav och villkor som den enskilde utsätts för och upplever i sitt arbete, och framhåller ett antal faktorer som påverkar dessa villkor. Arbetets organisation, innehåll och tekniska utformning anses vara just sådana faktorer som bestämmer individens belastningar. SOU 2011:60Ett nationellt för arbetsmiljö? synpunkter på behov, förutsättningar, syfte och verksamhet gemensamma föreningen ansluter sig till samma omfamnande syn på vad arbetsmiljön är genom att på sin hemsida3 ställa frågan Vad är arbetsmiljö? och ge svaret: Det är allt som påverkar människor på jobbet. Människan påverkas av såväl fysiska som psykosociala arbetsmiljöfaktorer. Det handlar om allt från luft, ljud, kemikalier och maskiner till arbetsmängd, arbetsinnehåll, stress och möjlighet till återhämtning. Även de sociala behoven ingår som en del i arbetsmiljön: arbetet ger tillfälle till utveckling, ny kunskap och gemenskap med arbetskamrater. Med så pass vida ramar för vad arbetsmiljön täcker in anser att den kunskap som en eventuell sammanhållande aktör inriktas mot bör definieras av de områden och utfall där arbetsmiljön spelar en viktig roll, och/eller som har en väsentlig betydelse för hur arbetsmiljön ser ut. Det betyder att kunskapen inte får avgränsas till typiska individorienterade arbetsmiljöeffekter som hälsa och ohälsa, utan även måste innefatta arbetsmiljöns inflytande på exempelvis folkhälsa, på individers och organisationers utveckling, på lönsamhet, effektivitet och konkurrenskraft för företag samt på arbetsmarknadens struktur. Även kunskaper om hur arbetsmiljön kan utvecklas och förändras, både naturligt och genom målmedvetna insatser, måste beaktas. Omvänt är även kunskap om faktorer som påverkar arbetsmiljön, men som kanske inte primärt är riktade ditåt, relevant. Ett exempel är effekten på psykiska och fysiska arbetsvillkor av rationaliseringar som genomdrivs av hänsyn till verksamhetens effektivitet och kvalitet. Arbetsmiljökunskap omfattar alltså både arbetsmiljöns resultat i vid mening och de faktorer som påverkar arbetsmiljön. Av denna vida beskrivning av arbetsmiljökunskap framgår att den berör kunskapsfält som inte vanligtvis förknippas med arbetsmiljöarbete, exempelvis företagsekonomi, produktionsutveckling, produktionsteknik och organisationspsykologi. En annan konsekvens av att ge arbetsmiljöbegreppet vida ramar är att det inte enbart är de som direkt tar sig an frågor om exempelvis arbetarskydd och hälsofrämjande som är aktörer i arbetsmiljön. Varje anställd eller egenföretagare är en arbetsmiljöaktör, i så måtto att han eller hon är en del av sitt eget och oftast andras arbetsliv. Eftersom en god arbetsmiljö är en framgångsfaktor4, bör därför vem som helst som vill hjälpa sitt företag eller organisation till framgång ta sitt ansvar för arbetsmiljön. 3http:///sv/Om-arbetsmiljo/ Avläst . två tidigare skrifter, SOU 2009:47 och SOU 2009:93. Ett nationellt för arbetsmiljö? synpunkter på behov, förutsättningar, finns det naturligtvis aktörer i arbetslivet som har ett särskilt tydligt inflytande på arbetsmiljön; både de vars arbetsuppgifter definieras av arbetsmiljön, exempelvis skyddsombud, och de som beslutar om produktion och organisation, exempelvis chefer. Många av dessa aktörer är eller bör vara utbildade i arbetsmiljökunskap, och därför spelar även de som utbildar, exempelvis på universitet och högskolor eller genom parternas försorg, en central roll för vilken kunskap som speglas i praktisk handling. Ett brett perspektiv på vad arbetsmiljökunskap innefattar och vem som är arbetsmiljöns viktiga aktörer stämmer mycket väl med intentionerna i arbetsmiljöpolitiken5, där Regeringen tydligt poängterar dels att arbetsmiljön spelar en viktig roll för folkhälsan – arbetets potential för att främja individens hälsa ska särskilt beaktas – dels att de företagsekonomiska framgångsfaktorerna i en god arbetsmiljö måste lyftas fram, och dels att det finns behov av att utveckla effektiva pedagogiska insatser för att främja arbetsmiljökunskaperna i arbetslivet hos alla de som har ett inflytande på arbetsmiljön. Regeringen talar alltså i sin skrivelse om en sammanhållande aktör för kunskapsförmedling inom arbetsmiljöområdet och påpekar att medvetenhet och kunskap om arbetsmiljöns betydelse för individens hälsa och företagens framgång måste öka – det finns mycket intressant forskning, men den är svår att hitta och begripa för dem som ska dra nytta av den. tolkar kunskapsförmedling i detta sammanhang som en aktivitet där tyngdpunkten ligger på att ta in information och kunskap, framför allt från arbetsmiljöforskningen, och på olika sätt föra ut den – eventuellt i en tolkad skepnad – till avnämare i arbetslivet och politiken. är helt överens med Regeringens skrivelse om att detta är ett eftersatt behov . Med den struktur och finansiering av (arbetsmiljö-) forskningen som gäller kan man inte förvänta sig att aktörer inom forskarleden i någon särskild omfattning lägger ett kunskapsförmedlande perspektiv på sin verksamhet. Flera forskningsfinansiärer anser inte att stöd till att praktiskt implementera forskningsresultat ingår i deras uppdrag, och de forskare som får projekt- och 2009/10:248;se även Ds 2008:16. SOU 2011:60Ett nationellt för arbetsmiljö? synpunkter på behov, förutsättningar, syfte och verksamhet programstöd motiveras därför inte att prioritera kunskapsförmedling till praktikfältet. Forskningspolitikens uttalade prioritering av forskningsmiljöer som är excellenta enligt inomvetenskapliga kvalitetskriterier driver också forskarna att fokusera på att vinna externa anslag och publicera sig i välrenommerade vetenskapliga tidskrifter. Denna prioritering förstärks ytterligare av att flertalet forskningsinstitutioner fördelar även sina interna forskningsmedel i konkurrens och då enligt likartade inomvetenskapliga principer. Genom att förstärka forskningens tillhörighet till universitet och högskolor, markera att inomvetenskaplig excellens bör vara det dominerande kriteriet för anslagsfördelning, och allokera betydande forskningsresurser till korta (2–) projektanslag har alltså forskningspolitiken skapat en situation där forskarna i liten grad motiveras att ta steget till en långsiktig praktisk uttolkning och tillämpning av sina egna resultat och än mindre andras. intervjuundersökning bland arbetsmiljöaktörer i forskning och praktik visade att många av dessa aktörer ägnar sig åt kunskapsförmedling i någon form, både genom skrifter och information på webben, och genom olika typer av kursverksamhet. Inom forskningen handlar denna förmedling fram för allt om att visa upp resultat från den egna gruppen, och endast i mycket begränsad omfattning om att sammanställa kunskap eller tolka den för praktisk användning där så vore möjligt. Flera starka aktörer vid sidan om forskarsamhället har en sådan verksamhet, men den är naturligt nog styrd av respektive aktörs särskilda intressen, särskilda målgrupper eller specifika uppdrag.