sou · H0B347 · 2012-06-28 00:00:00 — Med lön efterföljande månad kommer att ha månads- uppgift om inkomst för perioden februari–året därpå. Det tänkta inkomstvillkoret kommer därmed inte att uppfyllas eftersom ramtiden utgörs av de som när- mast föregår arbetslösheten. Arbetslösheten inträffar 2 och ramtiden är därmed januari–december år 1. kommer att ha månadsuppgift om inkomst för perioden februari–juni, dvs. , trots att hon har arbetat . uppfyller i detta fall inte villkoren för att få arbetslöshetsersättning fr.o.m. januari. Oavsett lön innevarande eller efterföljande månad kommer att ha månadsuppgift om inkomst för perioden januari–. Detta beror på att inkomsten kommer att hänföras till den månad då arbetet faktiskt utfördes, vilket i fallet med lön efterföljande månad är månaden innan utbetalningen. I båda fallen uppfylls inkomstvillkoret och kan få arbetslöshetsersättning fr.o.m. januari. Att månadsuppgiftens redovisningsmetod kan bli avgörande i pröv- ningen av rätt till arbetslöshetsersättning kan också tydliggöras av exempel 1 som har redovisats tidigare. Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen visade enligt kontantprincipen skulle inkomstvillkoret om får lön innevarande månad uppfyllas i och med juni månads utgång och hon skulle, givet att övriga villkor är uppfyllda, ha rätt till arbets- löshetsersättning fr.o.m. juli. Med lön efterföljande månad skulle däremot inte uppfylla kraven för ersättning förrän fr.o.m. augusti. Med periodiserade inkomstuppgifter skulle uppfylla det tänkta inkomstvillkoret i och med juni månads utgång oavsett när lönen utbetalas och hon skulle därmed ha rätt till ersättning fr.o.m. juli i båda fallen. Även exempel 2 tydliggör redovisningsmetodens betydelse för administrationen av arbetslöshetsförsäkringen. Med kontantprin- cipen kommer att ha månadsuppgift om inkomst endast , trots att han har arbetat . Inte heller i detta fall uppfylls det tänkta inkomstvillkoret som innebär sex månaders inkomst . Med periodi- serade månadsuppgifter skulle däremot uppfylla inkomst- villkoret, eftersom han skulle ha månadsuppgifter om inkomst . Sammanfattningsvis är det av stor vikt att månadsuppgiften periodiseras för att de ska komma till användning i administrationen av arbetslöshetsförsäkringen. Detta gäller även i det fall uppgifter om arbetad tid skulle inkluderas i månadsuppgiften, ett alternativ som diskuteras i kapitel 13. På motsvarande sätt som beskrivits ovan, behöver det i sådana fall gå att utläsa av månadsuppgiften hur många arbetstimmar som faktiskt har utförts under respektive kalendermånad. 3.4Konkretisering av månadsuppgiftens innehåll och utformning Den av föreslagna månadsuppgiften ska redovisas enligt kontantprincipen. Eftersom denna princip tillämpas inom skatteområdet behöver även i fortsättningen få uppgifter om vilken ersättning som har utbetalats under en viss månad. Uppgifterna ska även periodiseras i och med att uppgifts- lämnaren ska ange om ersättningen avser annan tid än den före- gående månaden och i sådana fall vilken period som ersättningen avser. Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen I avsnitt 3.3 understryker denna kommitté behovet av att inkomstuppgifterna, förutom enligt kontantprincipen, också redo- visas periodiserade så att de kan hänföras till den månad då arbetet har utförts eller då välfärdssystemen har nyttjats. Anledningen till detta är att kommittén ser möjligheter att på detta sätt tillvarata månadsuppgifternas potential att användas inte bara i skatteadmin- istrationen utan även i administrationen av välfärdssystemen, ett användningsområde som pekades ut när månadsuppgifterna skulle utredas. Det befintliga förslaget till månadsuppgifter innebär periodisering, men kommittén finner att det finns skäl att förtydliga och konkretisera vad detta betyder. Detta gäller inte minst mot bak- grund av att införandet av månadsuppgifterna, och därmed deras slutgiltiga utformning, ännu inte har beslutats. gjorde i sitt betänkande en avväg- ning mellan å ena sidan nyttan av antalet uppgifter i månadsupp- giften samt å andra sidan uppgiftslämnarbördan och de integritets- och sekretessaspekter som kan uppstå i sammanhanget. Dessa avvägningar är viktiga att ha i åtanke även nu när kommittén föreslår en konkretisering av innehållet och utformningen. Utgångspunkten är att endast de uppgifter som är nödvändiga för månadsuppgifternas funktion som beslutsunderlag i social- och arbetslöshetsför- säkringarna ska periodiseras. Antalet uppgifter som lämnas i månads- uppgiften ska därmed hållas nere så mycket som möjligt, som potentialen i dem tillvaratas. Eftersom föreslog att uppgifter om arbetad tid inte ska samlas in i månadsuppgiften, är utgångs- punkten i följande diskussion att det enbart är inkomstuppgifter som ska redovisas i månadsuppgiften. Se dock kapitel 13 där kom- mittén diskuterar alternativet att inkludera uppgifter om arbetad tid i månadsuppgiften. En annan utgångspunkt för kommitténs konkretisering av månadsuppgiften är det förslag till förändrat – och harmoniserat – inkomstbegrepp i social- och arbetslöshetsförsäkringarna som redovisas i kapitel 4. Kortfattat innebär det att inkomstbegreppet ändras till att avse de inkomster som ligger till grund för uttag av socialavgifter, dvs. inkomster som inkluderas i kontant bruttolön m.m. jämte skattepliktiga förmåner. Arbetsgivare m.fl. lämnar enligt nuvarande regler kontrollupp- gifter om utbetald ersättning i inkomstslaget tjänst en gång . Dessa uppgifter lämnas till av arbetsgivare m.fl. på blankett KU10 samt av och arbetslöshetskassorna Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen m.fl. på blankett KU18. Enligt förslag ska samma uppgifter som lämnas i den årliga kontrolluppgiften i stället lämnas en gång . I beskrivningen av hur kom- mittén anser att månadsuppgiften bör utformas är det därför lämpligt att utgå från de uppgifter som lämnas på nuvarande blankett KU10 och KU18, se avsnitt 2.1.2–2.1.3. Tabell 3.1 Månadsuppgift enligt förslag i förhållande till nuvarande årlig kontrolluppgift Kontant bruttolön (ruta 11) Kontant bruttolön (ruta 11) - kompletterande ersättningar vid sjukdom och Skattepliktiga förmåner (ruta 12) Skattepliktig bilförmån utom driv- medel (ruta 13) Förmån av drivmedel (ruta 18) Skattepliktiga förmåner (ruta 12) Skattepliktig bilförmån utom drivmedel (ruta 13) Förmån av drivmedel (ruta 18) Om ersättningen avser annan period än den aktuella månaden ska uppgiftslämnaren ange detta samt vilken period ersättningen avser. Anm.: I tabellen redovisas endast de uppgifter som är relevanta för diskussionen i detta kapitel. En skillnad mellan nuvarande kontrolluppgift för inkomst av tjänst och förslag är att enligt det sistnäm- nda ska kontrolluppgift lämnas månatligen till skillnad från nuvarande årliga kontrolluppgift och att den dessutom ska lämnas elektroniskt. Men det finns även en innehållsmässig skillnad. föreslog att uppgiften om kontant bruttolön (ruta 11 på blankett KU10) specificeras vad gäller sjuklön samt kompletterande ersättningar vid sjukdom och föräldraledighet. Detta föreslogs bl.a. med tanke på förväntade behov i och med denna kommittés eventuella förslag om ett inkomst- underlag för SGI som baseras på historiska inkomster. När det gäller sjuklön var syftet med specificeringen dessutom att uppgiften skulle kunna användas för beräkning av ersättning för sjuklöne- kostnader enligt förordningen (2010:425) om ersättning för kost- nader för sjuklön. Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen 3.4.2Uppgifter i den konkretiserade månadsuppgiften Bedömning: I förhållande till förslag om månadsuppgift anser kommittén att det är summan av den ersättning som arbetsgivaren ska betala arbetsgivar- avgifter för, dvs. kontant bruttolön och skattepliktiga förmåner som i månadsuppgiften ska hänföras till den kalendermånad då arbetet har utförts. Från kontant bruttolön ska kompletterande ersättningar vid sjukdom och föräldraledighet exkluderas. Tabell 3.2 visar på ett schematiskt sätt hur kommittén anser att den av föreslagna månadsuppgiften bör konkretiseras. Tabell 3.2 Kommitténs konkretisering av månadsuppgiften i förhållande till förslag Månadsuppgift enligt detta delbetänkande Kontant bruttolön (ruta 11) Kontant bruttolön (ruta 11) - kompletterande ersättningar vid sjukdom - kompletterande ersättningar vid sjukdom Skattepliktiga förmåner (ruta 12) Skattepliktiga förmåner (ruta 12) Skattepliktig bilförmån utom drivmedel Skattepliktig bilförmån utom drivmedel (ruta 13) (ruta 13) Förmån av drivmedel (ruta 18) Förmån av drivmedel (ruta 18) Om ersättningen avser annan period än Om ersättningen avser annan kalender- den aktuella månaden ska uppgifts- månad än den aktuella kalendermånaden lämnaren ange detta samt vilken period ska uppgiftslämnaren ange vilken kalender- månad summan av kontant bruttolön (ruta 11), exklusive kompletterande ersättningar vid sjukdom och föräldraledighet, och skatte- pliktiga förmåner (ruta 12, 13 och 18) avser. Anm.: I tabellen redovisas endast de uppgifter som är relevanta för diskussionen i detta kapitel. Periodiseringen innebär att uppgiftslämnaren ska hänföra ersätt- ningen till den kalendermånad då arbete för ersättningen har utförts. I avsnitt 3.3 beskrivs att det finns variationer i för vilken arbetsperiod anställdas löneutbetalningar sker. Inkomstuppgifter kommer därför att hänföras till innevarande respektive efter- Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen följande månad beroende på när löneutbetalningen sker. Uppgifter kan dessutom behöva periodiseras eftersom anställda som får lön innevarande månad i realiteten får en del av sin lön i förskott, vilket innebär att avdrag för t.ex. sjukfrånvaro i görs efterföljande månad. Retroaktiva utbetalningar och övertidsersätt- ning är andra exempel. Vad behöver redovisas särskilt? Kommitténs förslag till inkomstbegrepp i social- och arbetslöshets- försäkringarna, som redovisas i kapitel 4, innebär att komplett- erande ersättningar vid sjukdom och föräldraledighet inte ingår i inkomstbegreppet. För att kunna särskilja dessa ersättningar i administrationen av försäkringarna behövs därför den särredovisning av kompletterande ersättningar vid sjukdom och föräldraledighet som föreslog. Specificeringen av sjuklön behövs inte av denna anledning, men som nämns ovan behövs uppgift om sjuklön i ett annat hänseende. I förhållande till Månads- uppgiftsutredningens förslag anser kommittén att några ändringar i dessa delar inte är påkallade. Vad behöver periodiseras? Vid en avvägning mellan behovet av periodiserade uppgifter och uppgiftslämnarbördan för arbetsgivare m.fl. bedömer kommittén att det är tillräckligt att summan av kontant bruttolön (ruta 11 på blankett KU10), exklusive kompletterande ersättningar vid sjuk- dom och föräldraledighet, och skattepliktiga förmåner (ruta 12, 13 och 18 på blankett KU10) redovisas periodiserad i månadsuppgiften. I förhållande till förslag bör detta för- tydligas. Den närmare preciseringen bör enligt kommitténs bedömning göras i skatteförfarandeförordningen (2011:1261), SFF. Vad avses med period? En annan konkretisering i syfte att förtydliga hur periodiseringen av inkomstuppgifter ska gå till är att definiera vad begreppet period betyder i formuleringen att uppgiftslämnaren ska ange vilken period som avses om ersättningen avser annan period än den aktu- Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen Kommittén menar att det är till kalendermånad som inkomstuppgifterna ska hänföras. I avvägningen mellan kostnaden, i termer av uppgiftslämnarbörda, av att samla in mer detaljerade uppgifter och nyttan av dessa bedöms inte mer precisa uppgifter än så behövas. Vad betyder avser? Med formuleringen att ersättningen avser förstås att det är då inkomsten har intjänats, dvs. då arbete för den har utförts, och för t.ex. sjukpenning förstås den kalendermånad då sjukfallet ägde rum. I exempel 5 illustreras på ett schematiskt sätt månadsuppgiftens utformning enligt den konkretisering som presenterats ovan. Exempel 5 Månadsuppgift redovisad periodiserat och enligt kontantprincipen (schematiskt) är anställd och har i månadslön som utbetalas innevarande månad. Hennes arbetsgivare lämnar månadsuppgift till . får sin månadslön utbetalad. Den redovisas enligt kontantprincipen för oktober eftersom det är då den blir Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen Periodiserat redovisar hennes arbetsgivare den som som intjänades . (Om lön hade utbetalats efterföljande månad skulle den ha periodiserats på september i stället.) Nästa löneutbetalning, , uppgår till , vilket är vad som redovisas enligt kontantprincipen. Periodi- serat redovisar arbetsgivare grundlönen (den ordinarie månadslönen) för november då den intjänades. jobbade övertid och för detta utbetalas . Hennes arbetsgivare periodiserar detta belopp på oktober eftersom det var då det intjänades. får en lön som är lägre än grundlönen. De som då utbetalas redovisas enligt kontant- principen för december. vårdade hon sjukt barn och löneavdraget för detta, , görs på decemberlönen (eftersom hon dröjde något med att fylla i blanketten). Då det var hon var frånvarande från jobbet är det för som avdraget redovisas när inkomsten periodiseras. hade jour, vilket ersätts med som också utbetalas i samband med decemberlönen. Arbetsgivaren periodi- serar detta belopp på november eftersom det var då det intjänades. Lönen som utbetalas ersätter förutom arbetet även övertidsarbete som utfördes . Arbetsgivaren redovisar därför grundlönen för januari och lönen för övertidsarbetet, , för december när uppgifterna periodiseras. betalar arbetsgivaren dessutom ut en bonus på . Bonusen är kompensation för prestationer året innan och den periodiseras därför som för oktober, november respektive december. De periodiserade inkomstuppgifterna summeras slutligen för att få fram totala inkomst för respektive månad (kolumnen längst till höger i tabellen ovan). Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen Vilken myndighet bör summera uppgifterna och hur bör periodiseringen administreras? Bedömning: bör, som mottagare av månadsuppgift- erna, även svara för summeringen av uppgifterna. bör bemyndigas att i föreskrifter utforma de närmare reglerna om administrationen av periodiseringen. Månadsuppgifterna ska enligt förslag lämnas till . Kommittén anser att även ska svara för summeringen av den totala inkomsten för respektive månad (kolumnen längst till höger i exempel 5). Detta förfarande säkerställer att , andra eventuella myndigheter och arbetslöshetskassor som i sin handläggning kan komma att ha användning av den summerade uppgiften för respektive månad har tillgång till samma totala inkomster för alla månader. Alternativet, att låta respektive användare själv göra summeringen, riskerar att leda till att t.ex. och arbetslöshetskassorna använder olika totalinkomst, bl.a. beroende på de rättelser av lämnade uppgifter som kan ha gjort. Det blir därefter respektive myndighets eller arbetslöshetskassas uppgift att använda den totala inkomsten utifrån tillämpligt regelverk. Ett exempel på detta är att skulle kunna använda den av givna totala inkomsten för en månad för att fastställa en persons inkomstunderlag (se analys i kapitel 6) för samma månad. Det ligger utanför denna kommittés uppdrag att i detalj redovisa den praktiska hanteringen och utformningen av periodiseringen. Den är av stor vikt för att tillvarata månadsuppgifternas potential, men kräver ett förhållandevis flexibelt tillvägagångssätt för att inte tynga uppgiftslämnaren. Kommittén menar att , företrädesvis efter samråd med andra berörda myndigheter, genom bemyndigande ges rätt att meddela föreskrifter om den närmare utformningen av reglerna för hanteringen av periodiseringen. Detta kan bl.a. gälla frågor om periodisering av förskottsutbetalningar och utbetalningar av engångsbelopp som kan vara svårt att fördela på kalendermånader. Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen 3.4.3Tidigareläggning av inrapportering av månadsuppgifter Bedömning: Kommittén anser att månadsuppgifterna bör lämnas till i en kalender- månad. Kontrolluppgifter lämnas enligt nuvarande regler för varje kalenderår närmast följande kalenderår4. Månadsuppgifts- utredningen föreslog att månadsuppgifterna ska lämnas senast den 12:e efter den kalendermånad som uppgiften avser, med undantag för då månadsuppgifterna ska lämnas senast den 17:e följande månad. Datumet sammanfaller med tid- punkten för lämnandet av arbetsgivardeklarationen. Redovisnings- perioden för arbetsgivardeklaration omfattar i normalfallet en kalendermånad. Samtliga löneutbetalningar som sker under en månad ska redovisas i arbetsgivardeklarationen den 12:e och i vissa fall den 17:e i månaden5. Lämnandet av månadsuppgift (kontroll- uppgift) och lämnandet av arbetsgivardeklaration är dock två skilda händelser. ansåg det vara en fördel för uppgiftslämnaren om denne kunde lämna månadsuppgift i samband med att lönekörning sker. Det innebär att ingivandet av månads- uppgiften respektive av arbetsgivardeklarationen skulle kunna ske om detta är en fördel för uppgiftslämnaren, men även att det skulle kunna samordnas om det föredras.6 Efter- som uppgiftslämnaren får välja när han eller hon vill lämna månads- uppgifter kan detta innebära att månadsuppgifterna lämnas först den 12:e respektive 17:e . Det är därför inte förrän den 12:e respektive 17:e som samtliga månadsuppgifter med säkerhet finns hos . För handläggande myndigheter och arbetslöshetskassor vore det emellertid en fördel att få tillgång till månadsuppgifterna tidigare än så. Kommittén anser därför att det är önskvärt att tidigarelägga inrapporteringen så mycket som möjligt för att inte fördröja hand- läggningen hos t.ex. och arbetslöshetskassorna. Med tanke på att inrapporteringen enligt förslag i de allra flesta fall ska ske elektroniskt bör det finnas utrymme att bestämma ett tidigare senaste datum för inrapport- eringen, utan att för den skull åsamka uppgiftslämnarna ytterligare 424 kap. 1 § SFL. 526 kap. 26 § SFL. 6SOU 2011:40, s. 167–168. Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen Eftersom senaste datum för inrapportering är reglerat i skatteförfarandelagen (2011:1244), SFL, bör en ändring av lagen ske i detta hänseende. Kommittén har dock svårt att preci- sera när det är möjligt för uppgiftslämnarna att tidigast rapportera uppgifterna till . I och med att löneutbetalningen till de anställda har skett, vilket oftast – men inte alltid – sker innan ett månadsskifte, finns uppgifterna tillgängliga för uppgiftslämnaren. Hänsyn måste dock bl.a. tas till att det ska finnas tid att göra själva inrapporteringen samt att och röda dagar infaller olika mellan åren. 3.4.4Hur länge behöver månadsuppgifterna sparas? Bedömning: Kommittén anser att månadsuppgifterna bör gallras först efter utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut. Regler om förvaring och gallring av uppgifter och handlingar hos finns i SFF. Enligt 20 kap. 2§ SFF ska deklarationer och övriga uppgifter som har lämnats till (dvs. även månadsuppgifter) gallras eller, i fråga om uppgifter och handlingar som avser ett aktiebolag eller en ekonomisk förening, efter utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut. Med tanke på att den överhoppningsbara eller skyddsvärda tiden i vissa fall, t.ex. i samband med studier, kan bli relativt lång, kan månadsuppgifter om enskilda behöva sparas än . Kommittén föreslår att månadsuppgifterna gallras först efter utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut. Som redovisas i kapitel 2 föreslog att bör medges direktåtkomst till alla föreslagna uppgifter utom uppgift om sjuklön. Denna uppgift ska enligt för- slaget i stället lämnas ut genom överföring på medium för automa- tisk databehandling. Enligt bedöm- ning bör arbetslöshetskassorna medges åtkomst till uppgifterna Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen genom överföring för automatisk databehandling.7 Kommittén anser att samma synsätt bör gälla även för de uppgifter som ska lämnas till följd av kommitténs förslag till konkretisering av månadsuppgiften, dvs. medges åtkomst genom direktåtkomst och arbetslöshetskassornas åtkomst bör ske genom överföring på medium för automatisk databehandling. 3.5Arbetsgivarens uppgiftslämnarbörda med den konkretiserade månadsuppgiften redovisade i sitt betänkande en kon- sekvensbedömning av uppgiftslämnarbördan utifrån dess samlade förslag (se avsnitt 2.1.13). I detta kapitel konkretiserar kommittén förslag med syfte att tillvarata månads- uppgifternas potential att använda dem i välfärdssystemen. Kon- kretiseringen innebär ett förtydligande av hur den av Månads- uppgiftsutredningen föreslagna periodiseringen bör utformas för att uppfylla detta syfte. Konkretiseringen medför i sig således varken ökat eller minskat uppgiftslämnande utan är endast ett för- tydligande av förslag, vilket framgår av tabell 3.2 ovan. Månadsuppgift ska lämnas av arbetsgivare m.fl. månatligen till . Inrapporteringen avser uppgifter från alla som är skyldiga att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättning för utfört arbete, dvs. förutom arbetsgivare även myndig- heter och andra som betalar ut skattepliktiga förmåner. I tabellen nedan redovisas antalet arbetsgivare med företag i olika storleksklasser med hänsyn till antalet anställda. 7 Någon legal definition av begreppet direktåtkomst finns inte. Med direktåtkomst menas, enligt prop. 2007/08:160 Utökat elektroniskt informationsutbyte s. 57–58, att informationen är tillgänglig för en användare för att på egen hand söka i den och få svar på frågor utan att kunna påverka innehållet. Direktåtkomst ger användaren möjlighet att även hämta hem information till sitt eget system och bearbeta den där. Utlämnande på medium för auto- matiserad databehandling kan bl.a. innebära utlämnande via e-post, CD-skiva, USB-minne m.m. Det framgår av samma proposition att data normalt lämnas automatiserat . Det påpekas vidare att den tekniska utvecklingen har lett till att skillnaden mellan dessa två typer av informationsutbyte numera är så liten att det är svårt att dra en gräns emellan dem. Vad gäller sekretess finns det dock en skillnad. SOU 2011:40 s. 215–216 och 242. Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen också det antal och den andel kontrolluppgifter som arbetsgivarna i de olika kategorierna har lämnat in till . Uppgifterna är hämtade från , som i sin tur inhämtade statistiken från SCB:s företagsdatabas avseende 2008. Tabell 3.3 Antal arbetsgivare och inlämnade kontrolluppgifter för arbetsgivare i olika storleksklasser uppskattade antalet månadsuppgifter avseende från företag i olika ägarkategorier. i olika ägarkategorier är den uppskattning som gjorde avseende . I detta sammanhang räknas myndigheter som statliga företag och kommunala förvaltningar som kommunala företag. Tabell 3.4 Uppskattning av antalet månadsuppgifter avseende från företag i olika ägarkategorier Den sammantagna uppskattningen, som är en sammanvägning av fyra olika skattningsmetoder som har använt, är emellertid att antalet månadsuppgifter kommer att uppgå till 60 miljoner månadsuppgifter . För att beräkna företagens kostnader för de olika strategierna behövs en uppskattad styckkostnad för månadsuppgiften. En sådan uppskattning gjorde utifrån uppgifter i Månadsuppgifter som beslutsunderlag i välfärdssystemen I tabell 3.5 visas arbetsgivarnas administrativa kostnader för kontrolluppgiften och en bedömning av kostnaderna för den föreslagna månadsuppgiften. I tabellen ingår Månads- uppgiftsutredningens bedömning av företagens kostnader för den hanteringen av kontrolluppgifter. I MALIN-databasen görs ingen skillnad mellan kostnader för pappershantering och automatiserad hantering. drog slutsatsen att kostnaderna för pappershantering är högre än för automatiserad hantering. Med hjälp av uppgifterna om antal och sammantagna kostnader simulerade utredningen genomsnittskost- naderna för respektive automatiserad hantering.