sou · H0B324 · 2012-04-10 00:00:00 — ett statsbidrag på totalt för fortbildning i teckenspråk på akademisk nivå för lärare i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan med grundläggande kunskaper i ämnet samt ett statsbidrag på totalt för att stödja etabler- ingen av lokala eller regionala anpassade undervisningsmiljöer i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan för elever med svåra rörelsehinder, dövhet, hörselskada, dövblindhet och grav språk- störning; i uppdraget ska ingå att identifiera lämpliga orter och lämpliga skolhuvudmän, att aktivt verka för att verksamhet etableras samt att fördela bidraget utifrån tydliga kriterier. SPSM föreslås dessutom få medel för att möta de lokala och regionala insatserna med förstärkta nationella utvecklingsinsatser för den gymnasiala nivån, främst avseende undervisning i språk för elever som använder teckenspråk samt för utbildning av elever med svåra rörelsehinder i kombination med ytterligare funktionsned- sättningar och för elever med grav språkstörning. Statskontoret föreslås få i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att effektivisera verksamheten i syfte att frigöra resurser för utvecklingsinsatser. Som del av utvecklingsarbetet bör möjligheterna undersökas att göra bland annat de riksrekryterande utbildningarnas kunskap om utbildning av elever i de berörda målgrupperna tillgänglig för andra skolhuvudmän och andra elever. Sammantaget beräknas förslagen innebära ökade kostnader för kommuner och landsting med och minskade kostnader för staten med . Utredningen föreslår att den tidsbegränsade satsningen ska finansieras med delar av statens minskade kostnader. Därigenom återförs medlen till kommunsektorn och kommer stanna kvar inom området utbildning för ungdomar med funktionsnedsättning. De permanent minskade kostnaderna med ska tillföras SPSM för främst ovan nämnda nationella utvecklings- insats. Genom utredningens förslag till tidsbegränsad satsning omför- delas således –2016 resurser från att stödja vissa kommuner genom bidrag till den riksrekryterande utbild- ningen till att stödja fler kommuner med insatser för elever i mål- grupperna. Vissa medel förs också till kommunsektorn via det generella statsbidraget. ska kommuner och landsting ersättas fullt ut via det generella statsbidraget. Sammanfattning på lättläst svenska den riksrekryterande gymnasiala utbildningen för ungdomar med vissa funktionsnedsättningar. den Rh-anpassade gymnasieutbildningen i , , och för elever med svåra rörelsehinder. Utbildningen förkortas med RgRh. Utredningen har undersökt gymnasieutbildningen för elever med dövhet, hörselskada, dövblindhet och språkstörning i . Utbildningen förkortas med RGD/RGH. Utredningen har också undersökt utbildningen för elever med dövhet eller hörselskada i kommuns gymnasiesärskola. Utbildningen förkortas med Rgsär D/H. Det här har utredningen tänkt på har rätt till lika bra utbildning antingen om eleven får sin utbildning i hemkommunens skola, i en annan kommuns skola eller i en fristående skola, eller om eleven går på en riksrekryterande skola. Sammanfattning på lättläst svenska Ungdomar med funktionsnedsättning ska alltid om det går kunna få sin utbildning i sin egen hemkommun eller nära sin hemkommun, så att de kan bo kvar hemma med sin familj. Men för en liten grupp ungdomar med svåra funktionsnedsättningar kanske inte det går. Då ska de ungdomarna gå i Riksrekryterande gymnasieskola eller gymnasiesärskola för elever med vissa funktionsnedsättningar. Men bara när det finns särskilda skäl. En ungdom med funktionsnedsättning ska som andra ungdomar kunna välja skola. Man ska alltid tänka på vad som är bäst för den unga personen. hos de olika riksrekryterande gymnasiala skolorna. För några elever finns lagar, för andra elever finns förordningar och för vissa elever bara avtal. Utredningen vill att de olika verksamheterna ska ha likadana regler för alla elever. Utredningen vill inte heller att en kommun ska kunna spara pengar på att ha en ungdom vid någon av de riksrekryterande gymnasiala skolorna istället för i kommunens egna gymnasie- eller gymnasiesärskola. Sammanfattning på lättläst svenska Dagens riksrekryterande gymnasiala verksamhet ska kunna ge bra undervisning Alla riksrekryterande gymnasiala utbildningar ska kunna ge bra utbildning, och bra omvårdnad i boendet och om det behövs, även bra habilitering. Utbildningarna har mycket pengar, anpassad miljö, och personal som får lära sig mer. Men eleverna lär sig inte lika mycket som elever från andra gymnasieskolor. Då ska man också tänka på att eleverna ofta har svårt att studera eftersom de har stora funktionsnedsättningar. Många av eleverna vid RgRh har inte haft behörighet att söka till gymnasieskolans nationella program. De flesta av eleverna vid RgRh att få behörighet till gymnasieskolans nationella program , även om några klarar det. Få elever från RgRh studerar vidare efter gymnasiet. Få elever får arbete efter studierna. Även om eleverna vid RGD/RGH lär sig mindre än elever i gymnasieskolan tycker utredningen att utbildningen vid RGD/RGH är bra för eleverna. har från början saknat behörighet till gymnasieskolan Sammanfattning på lättläst svenska men får behörighet till nationellt program medan de studerar. Det tycker utredningen är bra. Ganska många av eleverna läser vidare i någon form. De har inte svårare eller lättare att få arbete om man jämför med andra ungdomar. I alla gymnasieskolorna finns sådant som kan bli bättre och som man ska prata om när skolorna skriver nya avtal mellan staten och kommunen som ordnar utbildningen. att riksrekryterande gymnasial utbildning fortfarande behövs för en liten grupp elever. Skollagen ska ha tydliga regler som säger att elever som tillhör utbildningarnas målgrupper har rätt till utbildningen. Elever som behöver Rh-anpassad utbildning och mycket habilitering ska få utbildning vid RgRh. Dagens regler säger inte tydligt att eleven ska ha stora behov av habilitering. Det ska finnas särskilda regler för rätten till boende och omvårdnad i boendet för vissa elever vid RgRh. Det tvåspråkiga riksgymnasiet, RgT, ska vara för ungdomar med dövhet och hörselskada som har behov av en teckenspråkig skola. RgT ska också vara för ungdomar med grav språkstörning som är beroende av teckenspråk för att kunna tala med andra och för ungdomar med dövblindhet. Utredningen tycker att dagens uppdelning Sammanfattning på lättläst svenska på antingen RGD eller RGH är gammaldags. Allt fler elever använder både talad svenska och teckenspråk i undervisningen vid de regionala specialskolorna. Det ska de kunna få även vid RgT, tycker utredningen. Den lilla grupp elever med grav språkstörning som är beroende av teckenspråk ska kunna få sin utbildning vid RgT, på samma sätt som de ska kunna få det vid den regionala specialskolan. För elever med hörselskada och elever med grav språkstörning behöver man göra mycket för att det ska finnas anpassade utbildningar i kommunerna. De elever som ska få gå den tvåspråkiga riksrekryterande gymnasiesärskolan, RgsärT, ska vara ungdomar med utvecklingsstörning som också har dövhet eller hörselskada och som har behov av en teckenspråkig skola och ungdomar med grav språkstörning som är beroende av teckenspråk för att kunna tala med andra. RgsärT ska också vara för elever med dövblindhet. att ungdomar med utvecklingsstörning i kombination med synskada ska gå i en riksrekryterande gymnasiesärskola, RgsärSyn. De är en mycket liten elevgrupp med mycket olika och svåra behov. Sammanfattning på lättläst svenska Ta bort särskilda bestämmelser för utbildningen Reglerna för att anpassa utbildningen ska vara lika för alla elever med funktionsnedsättning vilken skola eleverna än går i. Därför ska det inte finnas så många särskilda bestämmelser för de riksrekryterande skolorna. Utredningen föreslår att ta bort bestämmelsen om långsammare studietakt och bestämmelsen om specialinriktad ämnesplan för RgRh. Utredningen föreslår att man ska ta bort bestämmelsen om förlängd utbildningstid för RgT. Utredningen förslår också att ta bort bestämmelsen om att får meddela avvikelser från läroplanen, examensmålen, ämnesplanerna och poängplanen för nationella program. I stället ska RgRh och RgT följa bestämmelserna i gymnasieförordningen om stödåtgärder. Det gäller till exempel bestämmelserna och om förlängd undervisning. Det gäller också bestämmelsen om individuellt anpassat program. Det finns också en bestämmelse i skollagen om att läraren i särskilda fall inte behöver sätta betyg på en del av kursen som eleven på grund av sin funktionsnedsättning inte kan genomföra. Sammanfattning på lättläst svenska Särskilda gymnasiegemensamma ämnen för alla i målgrupperna för RgT och RgsärT att teckenspråk ska finnas som gemensamt ämne på alla nationella program som RgT ordnar. Kurser i svenskt teckenspråk som gemensamt ämne ska kunna ersätta en eller flera kurser utom kurser i svenska. I stället för svenska eller svenska som andraspråk och engelska ska elever vid RgT som gemensamt ämne kunna läsa det som kallas svenska för döva eller engelska för döva. Bestämmelserna om gemensamma ämnen i gymnasiet ska även gälla för elever som tillhör målgruppen för RgT, men som går i en annan gymnasieskola. Utredningen föreslår att myndigheten ska anpassa kursplanerna till målgruppen för RgT och även ge kursplanerna nya namn. Utredningen föreslår också att myndigheten ska ta fram kursplaner för gymnasiesärskolan i svenskt teckenspråk, svenska för teckenspråkiga och engelska för teckenspråkiga. Dessa ämnen ska ersätta gemensamma ämnen vid RgsärT samt för elever som tillhör målgruppen för RgsärT, men som går i en annan gymnasiesärskola. Sammanfattning på lättläst svenska Boende och omvårdnad i boendet rätt för vissa elever vid RgRh och Rgsär Skollagen ska tydligt säga att elever som tagits emot vid RgRh och vid Rgsär ska ha rätt till boende och omvårdnad i boendet om de behöver det. Regeringen ska få besluta om regler för vilka elever som har rätt till ett sådant boende. Regler för boende för elever vid RgRh, RgT och Rgsär ska skrivas i avtal mellan staten och de den anordnande kommunen. Staten kan då genom avtalet se till att det finns ett boende för elever vid de riksrekryterande utbildningarna. Mer lika regler för eleverna om vilka elever som ska få gå i skolan ska reglerna vara lika för RgRh, RgT och Rgsär. Den nämnd som beslutar om att emot elever i specialskolan och till RgRh ska också besluta om att ta emot elever till RgRh, RgT som Rgsär. Eftersom nämnden får nya arbetsuppgifter ska nämnden byta namn till i specialskolan och till gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. om rätten till utbildning vid RgRh och vid RgT. Nämnden ska då se om eleven har behörighet för gymnasieskolan. Sammanfattning på lättläst svenska Nämnden ska också besluta om rätten till utbildning vid Rgsär och då också om eleven tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan. Nämnden ska få besluta om rätt till boende och omvårdnad i boendet för elever vid RgRh och vid Rgsär. Kommunen ska sköta antagningen till programmen för RgRh och RgT. Kommunen ska också sköta antagningen till Rgsär. Man ska ta bort dagens regel vid RGD/RGH som säger att den elev som har störst behov får komma in först. Man har aldrig använt regeln. Eleven ska kunna överklaga nämndens beslut om rätt till utbildning vid RgRh, RgT eller Rgsär. Eleven ska också kunna överklaga beslut om rätt till boende och omvårdnad i boendet vid RgRh eller Rgsär. Eleven överklagar till . Man ska kunna överklaga anordnande kommuns beslut till på samma sätt som för annan utbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Vem ska betala för vad? delar hemkommunen, och staten på kostnaden för elever vid den riksrekryterande gymnasiala utbildningen. För elever vid Rgsär är det också ibland eleven eller elevens vårdnadshavare som är med och betalar för boende och mat. Sammanfattning på lättläst svenska Staten betalar en stor del av kostnaden. Men staten betalar olika stor del för dagens olika riksrekryterande verksamheter. att betalningen ska bli mer lika för de olika verksamheterna RgRh, RgT och Rgsär. att staten ska betala för merkostnader när eleverna går på en riksrekryterande gymnasial utbildning för elever med vissa funktionsnedsättningar. att hemkommunerna ska betala utbildningskostnaderna, landstingen ska betala habiliteringen, och att staten ska betala för elevboende och omvårdnad i boendet. Staten ska betala elevers resor till och från studieorten. för elevernas dagliga resor på studieorten. Utredningen föreslår ett par undantag. Utredningen föreslår att hemkommunerna ska betala inackorderingsbidrag för boende elever vid RgT. Utredningen föreslår att hemkommunen ska betala ett verksamhetsbidrag för elever med boende och omvårdnad i boendet vid RgRh. Verksamhetsbidraget ska vara samma som kostnaden för 20 timmars personlig assistans under terminstid. att elever som tillhör målgruppen för RgRh behöver sådan assistans om de bott hemma. Utredningen föreslår att hemkommunerna ska betala ett belopp på högst 20 timmars personlig assistans för boende och omvårdnad i boendet för elever vid Rgsär. Sammanfattning på lättläst svenska att de flesta elever som tillhör målgruppen för Rgsär behöver personlig assistans om de bott hemma. Men utredningen tycker inte att de elever som har en lättare utvecklingsstörning har ett sådant behov. Utredningen föreslår att eleven eller elevens vårdnadshavare får betala en kostavgift, som de inte kan få bidrag för. Detta är en kostnad som eleven eller elevens vårdnadshavare skulle haft om eleven bott hemma. Utredningen föreslår att det statliga Rg-bidraget i vissa fall även i fortsättningen ska kunna betala för kostnader för dagliga resor för elever vid RgRh och RgT. Staten ska avtala om vissa ersättningar till de anordnande kommunerna. Kommunerna kan då få ersättning för vissa extra kostnader för riksgymnasieverksamheten, om till exempel väldigt många elever är folkbokförda i den anordnande kommunen. Kommunerna kan också få extra bidrag för elever med dövblindhet. att myndigheten ska betala alla ersättningar utom Rg-bidraget som , , ska fortsätta att betala ut. En tydligare styrning med avtal Myndigheten SPSM ska svara för staten i avtal med de anordnande kommunerna så som regeringen bestämmer. SPSM ska följa upp avtalen för att se hur kommunerna använder statsbidraget och hur bra verksamheterna är. Sammanfattning på lättläst svenska som anordnar riksrekryterande gymnasial utbildning ska handla om utbildning, boende, och ibland om omvårdnad i boendet och habilitering. Kommunen ska vara fri att skriva avtal med någon annan som sköter boende, omvårdnad i boendet och habilitering. Utredningen tycker att en nationell samordnare ska arbeta med utbildning även i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan för elever med svåra rörelsehinder, dövhet, hörselskada, dövblindhet och grav språkstörning. att samordnaren ska göra det . Staten ska ge ett statsbidrag på . För att få statsbidraget ska gymnasieskolan och gymnasiesärskolan själva arbeta för att skolorna ska bli bättre med mer personal, och mer utbildning av personalen bland annat. Ett statsbidrag på ska gå till utbildning i teckenspråk på högskola eller universitet för lärare i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. ska betala för att bygga upp anpassade undervisningsmiljöer i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan Sammanfattning på lättläst svenska för elever med svåra rörelsehinder, dövhet, hörselskada, dövblindhet och grav språkstörning. att myndigheten ska få pengar för att ge stöd med metoder för att undervisa i språk för elever som använder teckenspråk. SPSM ska ge stöd för utbildning av elever med svåra rörelsehinder i kombination med ytterligare funktionsnedsättningar och för elever med grav språkstörning. Vad kommer förändringarna att kosta? Förslagen om Riksgymnasierna kommer att kosta kommuner och landsting och minska kostnaderna för staten med . att de förändringar som tar en bestämd tid ska betalas med delar av statens minskade kostnader. Då kommer de pengarna tillbaka till kommunerna. Pengarna kan då också stanna kvar i kommunerna för att ordna utbildning för ungdomar med funktionsnedsättning. De pengar som staten kommer att spara ska staten ge till SPSM så att SPSM kan ge det stöd som utredningen föreslår. lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att rubriken före 15 kap. 34 a § ska lyda Riksrekryterande gymnasieskola för ungdomar med vissa funktionsnedsättningar, dels att 7 kap. 15 §, 15 kap. 1, 9, 12, 32, 35, 36, 37 och 38–40 §§, 18 kap. 1, 4, 12, 31 och 32 §§ och 28 kap. 17 § samt rubrikerna närmast före 15 kap 35 och 38 §§ respektive 28 kap. 17 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny rubrik närmast före 18 kap. 38 § som ska lyda Riksrekryterande gymnasiesärskola för ungdomar med vissa funktionsnedsättningar, dels att det i lagen ska införas 18 nya paragrafer, 15 kap. 34 a, 35 a, 37 a–37 c och 41 §§, 18 kap. 9 a och 38–48 §§ samt nya rubriker närmast före 15 kap. 34 a, 37 a–37 c och 41 §§ och 18 kap. 38–48 §§ av följande lydelse. En elev i , grundsärskolan eller specialskolan har rätt att slutföra den högsta årskursen, även om skolplikten upphör . En elev i , grundsärskolan eller specialskolan har också rätt att efter skolpliktens upphörande slutföra utbildningen under , om eleven inte har nått upp till de kun- skapskrav som minst ska uppnås för respektive skolform. En elev i grundsärskolan har rätt till minst 800 timmars undervisning utöver den i 11 kap. 7 § första stycket garanterade undervisningstiden, om eleven inte uppnått kunskapskraven. En elev som har tagits emot i specialskolan enligt 6 § första stycket 1 och som på grund av sina funktionsnedsättningar inte kan få tillfredsställande förhål- landen i gymnasiesärskolan eller gymnasieskolan, får efter det att skolplikten har upphört och i mån av plats genomgå ytterligare utbild- ning i specialskolan till och med vårterminen det kalenderår eleven fyller , om eleven inte bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen enligt andra stycket. I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–20 §§), –bestämmelser om betyg (21–29 §§), –bestämmelser om gymnasieskola med offentlig huvudman (30–32 §§), –bestämmelser om fristående gymnasieskola (33 och 34 §§), och –bestämmelser om Rh-anpassad – bestämmelser om riksrekry- utbildning (35–40 §§). terande gymnasieskola för ung- domar med vissa funktionsned- sättningar (35–41 §§). För ungdomar med ett svårt För ungdomar med vissa funk- tionsnedsättningar får de kom- som regeringen beslutar anordna muner som regeringen bestäm- (gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning) i sin gymnasieskola. för ungdomar med vissa funk- ytterligare föreskrifter om sådan 35–41 §§. Regeringen får meddela ytter- Regeringen får meddela före- skrifter om utbildning i gymna- sieskolan för elever som är döva, eller har en språkstörning. Föreskrifter enligt första och undantag från vad som annars från vad som annars gäller för gäller för utbildning i gymna- utbildning i gymnasieskolan. Huvudmannen ansvarar för antagningen till de olika utbild- ningar som anordnas av huvudmannen. I 38 § finns särskilda bestäm- I 38 § finns särskilda bestäm- melser om antagning till Rh- melser om prövningen av mål- terande gymnasieskola för ung- domar med vissa funktionsned- Hemkommunen ska lämna ekonomiskt stöd till elever i en gymnasieskola med offentlig huvudman som behöver inack- ordering på grund av skolgången. Denna skyldighet gäller dock inte 1.elever som har tagits emot i andra hand till ett nationellt program enligt 16 kap. 47 §, 2.elever som har tagits emot enligt 17 kap. 19 § andra stycket, 3. elever på Rh-anpassad 3. elever på riksrekryterande Rh-anpassad utbildning, eller 4. utlandssvenska elever som får studiehjälp i form av inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Skyldigheten gäller till och med första kalenderhalvåret det år Stödet ska avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Det ska ges kontant eller på annat sätt som ska framgå av beslutet om stöd. Om stödet ges kontant, ska det lämnas 1 Senaste lydelse 2011:876. med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ social- försäkringsbalken för varje hel kalendermånad som eleven bor inackorderad. Beloppet får avrundas till närmast lägre hela tiotal kronor. För ungdomar med funktions- terande gymnasieskola för ung- domar med vissa funktions- I detta kapitel avses med ett svårt rörelsehinder ett rörelse- skola med Rh-anpassad utbild- hinder som ensamt eller i kom- ning anordnas för ungdomar som bination med en annan funk- har ett svårt rörelsehinder som tionsnedsättning medför att en ensamt eller i kombination med medför att en ungdom att kunna följa ett program i gymnasieskolan behö- ver tillgång till en skola med Rh- behöver tillgång till en gymnasie- anpassad utbildning, och och i vissa fall av boende i elev- hem och omvårdnad i boendet. 1. dövhet och hörselskada som har behov av en teckenspråkig undervisningsmiljö, 2.grav språkstörning som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation, och Ungdomar som har ett svårt rörelsehinder har rätt att få utbildning vid en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning om 1.har slutfört sista årskursen i eller motsvarande, 2.kan påbörja utbildningen senast under det första kalender- halvåret det år de fyller , och 3.uppfyller de övriga grund- läggande behörighetsvillkor som följer av 16 kap. 29–34 §§, när det gäller nationella program. Första stycket 1 gäller inte utbildning i form av ett intro- duktionsprogram. För att ha rätt till sådan utbildning krävs att grundskoleutbildning eller mot- svarande har avslutats. En gymnasieskola med Rh- anpassad utbildning ska ta emot sökande från hela landet till den speciellt anpassade utbildningen. Ungdomar som tillhör mål- grupperna enligt 35 och 35 a §§ har rätt att få utbildning vid en gymnasieskola med särskilt anpas- sad utbildning om de uppfyller gymnasieskolans gemensamma behörighetsvillkor som följer av 15 kap. 5 och 6 §§. Utbildningar vid riksrekry- terande gymnasieskola för ung- domar med vissa funktionsned- sättningar ska vara öppna för sökande från hela landet. Boende och omvårdnad vid riks- rekryterande gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning Elever vid riksrekryterande gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning har rätt till boende och omvårdnad i boendet om sådant behövs med hänsyn till avståndet till elevens ordinarie bostad, funk- tionsnedsättningen eller någon annan särskild omständighet. Ansökan till riksrekryterande gymnasieskola för ungdomar med vissa funktionsnedsättningar görs hos en särskild nämnd. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får sluta avtal med en sådan kommun som avses i 9 § om att, i enlighet med detta kapitel, an- ordna riksrekryterande gymnasie- skola för ungdomar med vissa funktionsnedsättningar i sin gymnasieskola. Beslut om rätt till utbildning Frågor om antagning till Rh- anpassad utbildning vid vissa gymnasieskolor och andra frågor om rätt till sådan utbildning prövas av en särskild nämnd. Frågor om prövning av målgruppstillhörighet till riks- rekryterande gymnasieskola för ungdomar med vissa funktions- nedsättningar, om grundläggande behörighet till sådana utbild- ningar samt, avseende Rh- anpassad gymnasieskola, om boende och omvårdnad i boendet prövas av en särskild nämnd. Avgifter får inte tas ut för Avgifter får inte tas ut för tillhandahålls enligt denna lag i kommun eller ett landsting i anslutning till en riksrekry- anslutning till en gymnasieskola terande gymnasieskola för ung- med Rh-anpassad utbildning. domar med vissa funktions- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för kost och logi. Hemkommunen ska betala ersättning för kostnader för boende och omvårdnad i boendet för elever på Rh-anpassad utbild- ning. Hemlandstinget eller, i före- kommande fall hemkommunen, ska betala ersättning för kostna- der för habilitering.