sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Det var en ökning med innan då cirka 464 000 e-böcker lånades ut.18 I jämförelse med t.ex. ljudböcker har dock inte e-böckerna ännu fått något stort genom- brott. Drygt sex gånger fler ljudböcker lånades ut (4 061 000 stycken). Att utlåningen av böcker minskat vid biblioteken kan ha flera olika förklaringar. Bland annat kan det faktum att biblioteken har ett mindre bokbestånd än tidigare ha påverkat utlåningen. Omvänt finns viss typ av information betydligt lättare tillgänglig . För faktauppgifter av olika slag har internet naturligtvis ofta kommit att utgöra ett enklare alternativ än ett boklån. Den stora ökningen i försäljning av framförallt pocketböcker och hänger också samman med minskningen av utlån från biblioteken. Enligt litteratur- sociologen är ökningen av försäljning av framförallt pocketböcker ett resultat av att läsningen i viss mån förflyttas från hemmet till läsning på allmänna kommunikationsmedel som tåg, buss eller flyg.19 Under blev det även fler försäljnings- ställen för pocketböcker då företag som , i framförallt storstäderna, började sälja pocketböcker på exempelvis tåg- stationer. , Bibliotek 2010. 19Erik Peurell, Till låns och till salu: Den sköna skönlitteraturen 2 (BTJ förlag, 2008). Insatser för att främja läsning Bibliotekens läs- och litteraturfrämjande arbete Aktiviteterna på biblioteken som inte är direkt kopplade till utlån- ing av böcker och andra medier har ökat kraftigt . Källa: Kungl. , Bibliotek 2011: Folkbibliotek, forskningsbibliotek, sjukhusbibliotek (2012). Det genomfördes drygt 100 000 arrangemang på folkbiblioteken 2011 (varav var primärt riktade till barn). Eftersom det finns 1 212 biblioteksenheter innebär det att varje biblioteksenhet genomförde i snitt 84 arrangemang . Naturligtvis är det stora skillnader mellan hur många arrangemang som äger rum på olika bibliotek. De centrala biblioteken i storstäderna kan ha flera arrangemang per dag medan filialer på mindre orter kan ha en handfull arrangemang . Som framgår av ovanstående tabell är folkbibliotekens läs- och litteraturfrämjande arbete mångfacetterat. Eftersom biblioteken har olika förutsättningar i olika kommuner skiljer sig arbetet åt. I somliga kommuner har biblioteken resurser att genomföra Insatser för att främja läsning mycket programverksamhet i samarbete med det civila samhället samt ge stöd till förskolor och skolor i deras litteratur- och läsfrämjande arbete, medan bibliotek i andra kommuner, ofta på grund av bristande ekonomiska resurser, inte kan bedriva ett lika omfattande läsfrämjande arbete. Bibliotekslagen ställer inga konkreta krav på bibliotekens läsfrämjande arbete. För att tillgodose bibliotekslagen är det till- räckligt att medborgarna i alla kommuner har tillgång till ett folk- bibliotek för att kunna låna böcker och annan media. Staten har inte heller på något annat sätt uttryckt förväntningar på vilken läs- och litteraturfrämjande verksamhet som ska bedrivas på bibliotek. , som är de svenska bibliotekens intresse- förening, har efterfrågat en nationell strategi för de svenska biblioteken där det framgår vilka förväntningar som staten har på bland annat folkbibliotekens läs- och litteraturfrämjande arbete.20 Inköpsstöd för folk- och skolbibliotek beslutade om ett särskilt inköpsstöd för folk- och skolbibliotek.21 Inköpsstödet regleras i förordningen (1996:1608) om statsbidrag till folkbibliotek. Enligt förordningen ska stats- bidraget användas för inköp av främst barn- och ungdomslitteratur, men också för inköp av vuxenlitteratur som främjar barns och ungdomars intresse för läsning. En förutsättning för bidrag är, enligt förordningen, att kom- munen bidraget betalas ut avsatt egna medel till inköp av medier till folk- och skolbibliotek för ett belopp som uppgår till minst summan av föregående års medieanslag och att den del av anslaget som avser medier för barn och ungdomar inte minskar. Med medier avses i det sammanhanget böcker, tidningar, tid- skrifter, AV-medier, databaser, licenser och liknande produkter som ett bibliotek införskaffar huvudsakligen i syfte att tillhanda- hålla sina besökare. 20Se t.ex. , Biblioteken behöver kärlek: behöver en nationell bibliotekspolitik! (2008). 21Frågan om stöd på detta område aktualiserades i samband med 1990-talskrisen. De ekono- miska problemen för kommunerna hade gjort att biblioteken tvingats spara på inköp av böcker och kulturtidskrifter. Till grund för beslutet om inköpsstöd (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) låg en promemoria som utarbetats inom Kulturdeparte- mentet (Ku96/1221/Ko). I det beslut som fattades var ett villkor för stödet att kommunen inte minskade sina egna bokanslag. I promemorian hade förslaget varit att bokanslagen skulle öka. Insatser för att främja läsning Kommunen måste även bifoga en läsplan i sin ansökan. rekommenderar att läsplanen inkluderas i biblioteks- planen. anser att det är viktigt att det läsfrämjande arbetet ingår som en del i planeringen och att det sker i samarbete med förskola och skola. Det finns inga krav på att läsplanen ska innehålla nyskapande projekt utan den ska snarare vara ett uttryck för långsiktighet i arbetet. bedömer hur stort bidrag respektive kommun ska få utifrån antalet barn och ungdomar (0–) i kommunen samt den skriftliga redogörelse för det läsfrämjande arbetet som ska bifogas ansökan. Lägsta möjliga bidrag är dock enligt förordningen vilket innebär att små kommuner gynnas. Statsbidragets totala storlek var när det infördes . Åren ökade det till över 28 miljoner. Det har sedan åter sjunkit och har legat runt . I följande tabell redovisas siffrorna . I genomsnitt ansöker av alla kommuner om inköpsstöd (2010 och 2012 var det dock färre). Endast ett fåtal nekas normalt sett stöd och då eftersom de sänkt folkbibliotekens medieanslag. Eftersom en så pass hög andel av kommunerna beviljas stöd fördelas bidraget även relativt jämt över landet.22 Per kommun räknat är det dock i genomsnitt relativt små summor som fördelas, särskilt i förhållande till bibliotekens totala budget som uppgick till . Särskilt till mindre kommuner rör det sig ofta om små summor eftersom antalet barn och unga är litet (i praktiken ofta den nedre gränsen ). 22 gjordes en utvärdering av stödet. Då konstaterades bl.a. att inköpsstödet inneburit att det uppsökande arbetet riktat till barn och ungdomar ökat. Insatser för att främja läsning Förutom inköpsstödet distribueras de titlar som fått utgivnings- stöd till biblioteken (se kapitel 9). Kostnaden för detta uppgår till . Distributionen av de litteraturstödda titlarna fungerar normalt sett på så vis att huvud- får samtliga titlar som erhållit utgivningsstöd och sedan kan distribuera dem vidare till filialer i kommunen. Folkbildningen har sin grund i de folkrörelser som och arbetade för demokratisering och allmän rösträtt i . skedde stora föränd- ringar i samhället, inte minst när det gällde maktstrukturer. Idén att inflytande över samhällsutvecklingen inte enbart hörde hemma hos välbärgade och välutbildade växte sig stark. Här kom folkrörel- serna, folkhögskolorna och studieförbunden att spela en viktig roll som mötesplatser där ett aktivt medborgarskap kunde växa fram. Folkbildningen har haft fortsatt stor betydelse i den svenska demokratin. Både riksdag och regering har vid olika till- fällen bekräftat att folkbildningen är en omistlig del av det svenska samhället. Till en början var folkbildningen egenfinansierad, men är det huvudsakligen staten och i viss mån kommuner och landsting/regioner som står för finansieringen. Ett grundläggande skäl för samhällets stöd till folkbildningen är viljan att främja en demokratisk grundsyn och utveckling i samhället samt att folkbild- ningen har varit viktig i utvecklandet av de svenska folkrörelserna. Studieförbunden och folkhögskolorna får kring för folkbildningsverksamhet, vardera. har statsbidraget till studieförbunden och folkhög- skolorna fördelats av som är en ideell förening med myndighetsuppgifter. Staten anger övergripande syften för folkbildningen, men dess aktörer formulerar själva målen för verksamheten. Under de som har ansvarat för fördelningen av statsbidraget till folkbildningen har två omfattande statliga utredningar om folkbildningen genomförts. De har legat till grund för regeringens och bedömningar att det finns starka skäl för ett fortsatt statligt stöd till folkbildningen. I den senaste folkbildningspropositionen (prop. Insatser för att främja läsning 2005/06:192), lyfter regeringen fram fyra syften med stödet till folkbildningen. stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demo- kratin, bidra till att göra det möjligt för människor att påverka sin livs- situation och skapa engagemang att delta i samhällsutveck- lingen(genom t.ex. politiskt, fackligt, kulturellt eller annat ideellt arbete), bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället, bidra till att bredda intresset för och delaktigheten i kulturlivet. Alla studieförbund utom är uppbyggda av med- lemsorganisationer (se bilaga 4). Det är framförallt i de lokala medlemsföreningarna som den faktiska folkbildningsverksamheten genomförs. Även om studieförbunden får huvuddelen av sina in- täkter från staten får de även bidrag från kommuner och landsting. Studieförbundens finansiering kan illustreras med följande figur. Insatser för att främja läsning Källa: årsredovisning med verksamhetsberättelse 2011 och , Kommunernas och landsting/regionernas bidrag till studieförbund och folkhögskolor 2011 (2011) och Studieförbundens ekonomi 2010 (2011). Anm.: Beräkningen av studieförbundens kostnader för den nationella nivån är gjord utfall. Studieförbunden får statsbidrag för olika former av verksamhet. De verksamhetsformer som beslutat är bidrags- berättigade är följande. Denna ska bestå av minst tre personer som under minst tre sammankomster och minst gemensamt söker kunskap. Cirkelledaren, som kan vara en av dessa tre, ska vara godkänd av studieförbundets lokala enhet. Tid för eftertanke ska finnas mellan sammankomsterna. En studiecirkel kan bedrivas med enbart fysiska möten, en kombination av fysiska möten och distansstudier eller i sin helhet på distans. Detta är en verksamhet eller produktion som framförs eller redovisas inför publik och som har en sådan utformning och rum att närvaro, delaktighet, upplevelse och eftertanke skapas. Vid varje kulturprogram ska studieförbundet ha en närvarande företrädare, som ansvarar för programmets genom- förande och rapportering. Insatser för att främja läsning Annan folkbildningsverksamhet (afv). Denna genomförs i friare och flexiblare former än studiecirkeln. Sammankomsterna kan vara längre och genomföras tätare än vad som i regel är rimligt i cirkel- arbete. Antalet sammankomster kan vara färre och deltagarna kan vara fler och yngre. Tre deltagare, inklusive ledare, är minimum för annan folkbildningsverksamhet. annan folkbild- ningsverksamhet värderas i bidragshänseende till av studietimme i studiecirkel.23 Studiecirkeln ska vara basen i studieförbundens verksamhet enligt folkbildningspropositionen.24 Studiecirkeln brukar delas in i tre kategorier. Kamratcirkeln kännetecknas av att deltagarna har ett specialintresse och kontaktar ett få hjälp med till exempel material. Föreningscirkeln genomförs inom ramen för en förening/organisation som ofta är medlem i studieförbundet eller har ett samarbetsavtal med studieförbundet. Utbudscirkeln arrangeras av studieförbundet och annonseras till allmänheten. fördelade 2011 till studieförbunden. modell innebär att av medlen, det så kallade grundbidraget, beräknas utifrån tidigare utbetalt bidrag. beräknades grundbidraget på ett genomsnitt av totalt utbetalt statsbidrag verksamhetsåren 2009 och 2010.25 fördelade cirka 986 miljon- er kronor i grundbidrag.26 Resterande , det så kallade verksamhetsbidraget, baseras på tidigare genomförd verksamhet. Verksamhetsbidraget består av tre delar – kulturprogramverksamhet (), förstärkningsbidrag () och verksamhetsrelaterat bidrag (). bidrag baseras i huvudsak på verksamhet som genomförts . Med kulturprogram avses föreläsning, teater, sång, musik, dans, dramatisk framställning, filmvisning eller utställning, som framförs eller visas för publik. Bidraget för kulturprogramverksamhet beräknas utifrån antal genomförda statsbidragsberättigade kultur- program.27 För kulturprogrammen erhöll studieförbunden sam- manlagt 2011. När det gäller kultur- 23Folkbildningsrådet, Statsbidrag till studieförbunden – Kriterier och fördelningsprinciper (2009). 24Lära, växa, förändra (prop. 2005/06:192). 25Förstärkningsbidraget ingår dock inte i beräkningsunderlaget för grundbidraget. 26Folkbildningsrådets statsbidragsfördelning 2011 (dnr 55,2011,092 ). 27Folkbildningsrådet, Statsbidrag till studieförbund – Kriterier och fördelningsprinciper (2010), s. 4 och 8. Insatser för att främja läsning program har infört en reglering som innebär att beräkningsunderlaget för ökningen av statsbidrag per studie- förbund inte får överstiga . Anledningen var att ville undvika en urholkning av statsbidraget per kulturprogram. Förstärkningsbidraget betalas ut för att täcka vissa merkost- nader för särskilda insatser för deltagare med funktionsnedsättning eller deltagare som invandrat och är i behov av särskilt språkligt stöd. Fördelningen grundas på antal deltagare från dessa grupper.28 Förstärkningsbidraget uppgick till cirka 194 miljoner kronor.29 Det verksamhetsrelaterade bidraget beräknas utifrån antal stats- bidragsberättigade studietimmar, studiecirklar, deltagare i studie- cirklar samt, med halva värdet, antal arrangemang, deltagare och studietimmar i annan folkbildningsverksamhet.30 För studiecirklar och annan folkbildningsverksamhet fick studieförbunden 2011. Sammantaget kan det konstateras att statsbidraget till studie- förbunden fördelas efter vissa kvantitativa och formmässiga principer och inte efter principer där verksamhet med visst innehåll värderas högre än verksamhet med annat innehåll. Detta hör sam- man med en grundläggande princip inom folkbildningen, nämligen att folkbildningen ska vara fri och frivillig. Med detta menas att deltagandet i folkbildningsinsatser ska vara frivilligt och att deltagarna har stor frihet att utforma verksamhetens innehåll. Vidare kan det konstateras att hela statsbidraget till studie- förbunden fördelas på grundval av genomförd verksamhet alter- nativt tidigare erhållet verksamhetsbidrag. Nedanstående tabell visar hur stort statsbidrag de olika studie- förbunden fick utbetalt inom de olika typerna av bidrag . 28Folkbildningsrådet, Statsbidrag till studieförbund , s. 4. Bidraget har införts med så kallad långsam infasning, vilket innebär att fördelningen ända kommer att fördelas ut till studieförbund med antal deltagare som har invandrat respektive har en funk- tionsnedsättning som beräkningsgrund. 29Folkbildningsrådets statsbidragsfördelning 2011. 30Folkbildningsrådet, Statsbidrag till studieförbund , s. 4. Insatser för att främja läsning Källa: statsbidragsfördelning . Anm.: Studieförbundet Kulturens bildningsförbunds statsbidrag fördelas i särskild ordning . Som framgår av ovanstående tabell får ABF klart mest statsbidrag. Vuxenskolan som är det studieförbund som får näst mest stats- bidrag erhåller av ABF:s statsbidrag. är ett nystartat studieförbund och har därför ett startbidrag. Det läsfrämjande arbetet har sedan folkbildningens uppkomst varit centralt i verksamheten. Det var olika bildningsorganisationer som initierade många av de bibliotek som blev folk- bibliotek och i den tidiga folkbildningen sågs läsning som en central del i bildningen. och folkhögskolor genomför också betydande insatser inom litteraturområdet. Särskilt studieförbunden genomför mycket verksamhet som kan betecknas som läsfrämjande eftersom den är textbaserad. Inom studieförbunden genomfördes cirka 280 400 studie- cirklar, med knappt 1,8 miljoner deltagare, eller cirka 683 000 unika personer. Tillsammans är studieförbunden största kultur- arrangör och 2011 genomfördes, i egen regi eller i samverkan med andra organisationer, kring 331 000 publika kulturprogram med drygt 17,2 miljoner besökare. Insatser för att främja läsning bedrevs inom området konst, musik och media. Humaniora (språk och historia m.m.) stod för av studietimmarna. Källa: , Fakta om folkbildning (2011). Cirkelverksamhet bygger ofta på samtal utifrån texter. Två tredjedelar av studiecirkeldeltagarna uppgav att de i sin cirkel förde samtal på grundval av texter i den stora deltagarundersökning som publicerades 2009.31 I vissa cirklar, t.ex. bokcirklar, står texterna i centrum medan andra cirklar kombinerar textstudier med exempel- vis föreläsningar och filmvisningar. Det är troligen inom kategorin konst, musik och media som läsningen är som minst. Inom denna kategori ryms framförallt musikgrupper och körer som repeterar. Denna kategori är den största och har ökat kraftigt . Inom kategorin hum- aniora kan läsningen antas vara allra viktigast. Andelen studiecirklar inom denna kategori har legat relativt . Bland kulturarrangemangen är det en stor andel som kan antas uppmuntra till läsning. Det kan dels röra sig om olika former av skönlitterära författaruppläsningar men även föreläsningar om andra ämnen kan fungera läsfrämjande genom att uppmuntra till läsning av exempelvis facklitteratur. 31 , , Cirkeldeltagare 2008 – En studie om deltagare i studieförbundens studiecirkelverksamhet (, 2009). Insatser för att främja läsning Källa: årsredovisning med verksamhetsberättelse 2011. Det kan noteras att 5 800 programpunkter uttryckligen har klassi- ficerats som litteratur. Det är även värt att notera att det är en ökning från föregående år med 300 program och (när nuvarande klassificering infördes) har antalet program som klassi- ficerats som litteratur ökat med 2 800. Det är dock fortfarande en mycket liten andel av det totala antalet program. En stor del av de 120 600 föreläsningarna som genomförts av studieförbunden kan däremot troligen ses som läsfrämjande även om de inte har litteratur som tema. En samhällsdebattör eller historiker som håller en föreläsning för allmänheten förmedlar förhoppningsvis inte bara sina kunskaper utan kan även inspirera åhörarna att läsa vidare i ämnet. Det är sannolikt att de evenemang som här klassificerats som litteratur i själva verket är skönlitterärt inriktade, de fack- litterärt inriktade kulturprogrammen har troligen klassificerats under en annan rubrik. I uppföljning av studieförbundens verksam- het går det inte att se hur stor del som är direkt litteratur- eller läsfrämjande. Uppföljningen ger dock en bild av hur många som tagit del av verksamhet som innehåller litteraturrelaterade ämnen. De mer renodlade litterära eller läsfrämjande arrangemangen är svåra att fånga i den tillgängliga uppföljningsinformationen. Det går dock att få en grov uppskattning av omfattningen av arbetet genom att se till antalet deltagare inom vissa specifika områden. Insatser för att främja läsning Anm.: Afv står för annan folkbildningsverksamhet. Även om alla 313 514 individer som deltar i olika typer av arrange- mang med anknytning till språk och litteratur inte deltar i ett läs- eller litteraturfrämjande arrangemang, är det uppenbart att studie- förbunden genomför mycket verksamhet på området. till studieförbundens totala verksamhet är den läs- och litteratur- orienterade verksamheten dock begränsad, av deltagarna i studieförbundens verksamhet deltar i arrangemang som berör läsning eller litteratur. Eftersom statsbidraget fördelas efter genomförd verksamhet och studieförbunden inte redovisar hur de använder statsbidraget saknas det uppgifter om hur stor del av studieförbundens intäkter som satsas på direkt litteratur- och läsfrämjande verksamhet. Om studieförbundens satsningar på direkt läs- och litteraturfrämjande verksamhet följer antalet deltagare fick denna verksamhet samman- taget i statsbidrag 2011. Insatser för att främja läsning Anm.: Modersmål är andra modersmål än svenska. Utvecklingen av antalet deltagare vid direkt litteratur- och läsfrämjande studiecirklar är något motsägelsefull. Även om det vid första anblicken kan se ut som att antalet deltagare på arrangemang som rör läsning och litteratur har ökat så är detta inte fallet. Kategorierna Modersmål på andra språk än svenska och kategorin Skrivarcirkel kom med först i beräkningarna 2004. Om man räknar bort deltagarna i dessa cirklar är det i själva verket en nedgång med 1 318 deltagare eller . Om man i stället räknar från så är nedgången 10 000 deltagare, eller . Som noterats ovan redovisar inte studieförbunden hur stor andel av statsbidraget de satsat på olika områden. Därför går det inte att följa om medlen till läs- och litteraturområdet har minskat. Eftersom det totala antalet deltagare legat relativt mellan 1,8 miljoner och 2 miljoner och andelen deltagare i litteraturcirklar minskat är det troligt att statsbidraget till läs- och litteraturfrämjande studiecirklar har minskat. Insatser för att främja läsning Övrigt läsfrämjande arbete hos studieförbunden Som beskrivits ovan får studieförbunden statsbidrag för verksam- het som genomförs i vissa verksamhetsformer. Studieförbunden medverkar dock även i läsfrämjande verksamheter som inte bedrivs inom formen studiecirkel, kulturprogram eller annan folkbildnings- verksamhet. Ett exempel på denna typ av verksamhet är projektet för mig pappa som är ett samarbete mellan ABF, LO-facken och En bok för alla.32 Projekten finansierades initialt av det s.k. KIA- bidraget men när det lades ner försvann det riktade statliga stödet till verksamheterna. Läs för mig pappa startade och motiver- ades av att män inom LO-kollektivet var en grupp där läsandet minskat kraftigt. Syftet med projektet var att visa på vikten av att läsa under barndomen och att det aldrig är för sent att bli en läsande vuxen. Projektet för mig pappa går till så att ett bjuder in pappor med barn i åldern . På träffen får de möta en författare som talar om läsande. Enligt uppgift är det framförallt författare med bakgrund i ett som deltar på mötena. Efter författarpresentationen får deltagarna en genomgång av en litteraturpedagog som berättar om barns språkutveckling och presenterar lämpliga böcker för barn i olika åldrar. Även En bok för alla presenterar utdrag ur olika böcker. Efter genomgången får deltagarna välja ut fyra barnböcker och en vuxenbok. Dagen avslut- as med ett biblioteksbesök där de som inte redan har ett lånekort får ett. hade cirka 1 200 pappor deltagit i projektet. Andra exempel på läsfrämjande verksamhet som studieför- bunden är engagerade i som inte ingår i deras traditionella verk- samhet är t.ex. . Studieförbunden har även ofta varit aktiva i arbetet kring arbetsplatsbibliotek. Eftersom studieförbunden inte får statsbidrag för att genomföra denna typ av verksamhet har de sökt sig till andra aktörer för finansiering. Verksamheten har tidigare fått stöd från men eftersom stöd syftar till att främja utveckling av nya metoder för den läsfrämjande verksamheten, och inte är ett verksamhetsstöd, har ABF och LO-facken inte kunnat behålla detta stöd . Även om statsbidraget till studieförbundens folkbildningsverk- samhet bygger på genomförd verksamhet och inte planerad 32 ABF och är representerade i En bok för allas styrelse. Insatser för att främja läsning verksamhet, finns det inga formella hinder för studieförbunden att finansiera läsfrämjande verksamhet som Läs för mig pappa med de statliga medel förbunden erhåller. Men eftersom denna typ av verksamhet sedan inte ligger till grund för statsbidragets beräkning (som alltså sker i efterhand) upplever studieförbunden att de inte kan prioritera detta utan måste satsa på sådant som är bidrags- grundande. 4.3Statsbidrag till läsfrämjande insatser och litterära evenemang Statsbidrag till läsfrämjande insatser och litterära evenemang regleras i förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser.