sou · H0B331 · 2012-05-04 00:00:00 — Den genomsnittliga heltidslönen för en person som har en anställning med lönebidrag är . En ytterligare konsekvens av den gällande begräns- ningen av den bidragsgrundande nivån är att arbetsförmedlarna frångår principen om att diskutera bidragets storlek i relation till den nedsatta arbetsförmågan med arbetsgivarna. I stället diskuteras storleken på bidraget i kronor efter att stöd till exempelvis person- ligt biträde har lagts till. Det är också oundvikligt att jämförelser görs med nystartsjobben, där den faktiska subventionsnivån vid högre lönenivåer blir betydligt högre. Legitimitet och förtroende – och fler personer i arbete För att öka legitimiteten för de särskilda lönestöden och möjlig- göra fler anställningar för personer med funktionsnedsättning behöver sambandet stärkas mellan individens arbetsförmåga och lönesubventionens storlek. Utredningen föreslår därför att den lönestödsgrundande lönekostnaden ska uppgå till en bruttolön om högst 0,45 prisbasbelopp. Fördelen med att den bidragsgrundande lönekostnaden index- eras med den allmänna prisnivån i ekonomin är att lönestödet inte som tidigare successivt urholkas . Med långsiktiga och förutsägbara villkor kan förtroende och legitimitet stärkas om vad bidraget ersätter arbetsgivaren för. ökar individens trygg- het i anställningen, och förutsättningarna för likvärdiga anställ- ningsvillkor förbättras. Indexeringen av taket för de löne- stödsgrundande lönekostnaderna är av särskild betydelse för personer som har långvariga behov av en anställning med lönestöd. Ett högre ekonomiskt stöd till arbetsgivaren bör innebära att fler personer med funktionsnedsättning kan få och behålla ett arbete. Ett högre ekonomiskt stöd skärper behovet av tillsyn och kontroll av utbetalningarna av lönestöden. I syfte att säkerställa att endast personer som har rätt till insats får ta del av lönestöden och att stödet beslutas på rätt nivå i relation till arbetsförmågan föreslår därför utredningen att kontrollen och tillsynen av utbetalningarna av lönestöden förstärks (se avsnitt 7.16). Att stärka relationen mellan graden av nedsatt arbetsförmåga hos den enskilde och storleken på lönesubventionen till arbets- givaren är enligt utredningens bedömning av avgörande betydelse för att öka förutsättningarna för personer med funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att kunna delta på arbetsmarknaden på lika villkor som andra. 7.3Lönestöd för anställning i företag som ägs av arbetstagarens familj Förslag: Lönestöd för utveckling och lönestöd för trygghet ska kunna lämnas för arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj. Enligt Arbetsförmedlingens interna instruktion får arbetsgivarstöd med lönebidrag eller trygghetsanställning inte lämnas om arbetstagaren tillhör arbetsgivarens familj. Sådant stöd får inte heller lämnas om arbetstagaren får anses ha företagsledande eller därmed jämförlig ställning eller om arbetstagaren är anställd för arbete i arbetsgivarens hushåll. Dessa grupper är undantagna från tillämpningen av lagen (1982:80) om anställningsskydd (las), vilket anges som skäl i den interna instruktionen för att lönestöd inte ska beviljas. Utredningen menar att Arbetsförmedlingens prövning av om en anställning lämpar sig för lönestöd ska ske på samma sätt oavsett vem som är arbetsgivare. Lönestöd kan bara lämnas vid anställning. Samma krav ska ställas på arbetsgivare som tillhör arbetstagarens familj som på andra arbetsgivare, vilket innebär att arbetet är lämpligt utformat efter den sökandes behov och kan bidra till att den anställde utvecklas och förbättrar sin arbets- förmåga, arbetsmiljön är tillfredsställande och uppfyller de krav som ställs enligt arbetsmiljölagen (1977:1160), och lön och andra anställningsförmåner följer av kollektivavtal eller är i väsentliga delar likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal inom branschen. Till skillnad mot andra arbetstagare med lönestöd för trygghet kommer arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj inte att omfattas av las. Samtliga arbetstagare med utvecklingsanställning är, även , undantagna las tillämpning. Utredningen ser inte att det finns skäl att göra las tillämplig för arbetstagare med lönestöd för trygghet som tillhör arbetsgivarens familj. 7.4Lönestöd hos befintlig arbetsgivare Förslag: Lönestöd för utveckling och lönestöd för trygghet ska kunna lämnas till befintlig arbetsgivare som fullgjort sin rehabili- teringsskyldighet för en arbetstagare vars arbetsförmåga försämrats under pågående anställning. För personer som under pågående anställning fått sin arbets- förmåga försämrad på grund av skada, sjukdom eller funktions- nedsättning ska lönestöd kunna lämnas till arbetsgivaren. Förslaget ska ses mot bakgrund av utredningens uppdrag att inte bara föreslå insatser som kan underlätta nyanställning utan även insatser som påverkar den enskildes möjligheter att behålla ett arbete. En arbetsgivare har långtgående skyldigheter för arbetsanpass- ning och rehabilitering för arbetstagare. För detta redogörs när- mare i avsnitt 6.3.4. Lönestöd ska bara kunna lämnas då arbets- givaren fullgjort sina skyldigheter i dessa avseenden och då arbets- tagarens försämrade arbetsförmåga, trots dessa insatser, får som konsekvens att kraven på arbetstagarens produktivitet i arbetet måste sänkas. Det kan t.ex. handla om arbetstagare som under pågående anställning råkar ut för en olyckshändelse eller skada med påtaglig inverkan på arbetsförmågan. Utredningen har övervägt om en längre tids sjukskrivning skulle var ett villkor för att lönestöd ska lämnas till befintlig arbetsgivare. Utredningen har dock kommit fram till att det även i detta fall är nedsättningen av arbetsförmågan som, tillsammans med att arbetsgivaren ska ha fullgjort sin rehabili- teringsskyldighet, ska vara det villkor som gäller. 7.5Nystartsjobb för personer med funktionsnedsättning Nystartsjobb är ett alternativ för vissa personer med mindre omfattande funktionsnedsättningar om förutsättningarna är goda för att arbetet efter perioden med nystartsjobb kan fortsätta utan subvention. Arbetsförmedlingen bör vid behov pröva möjligheten att kombinera nystartsjobb med särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () och i särskilda fall stöd till personligt biträde. För personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som har behov av ett mer långvarigt stöd eller av mer omfattande arbetsplatsanpassningar och utvecklings- insatser bör nystartsjobb undvikas. Komplement till de särskilda insatserna vid mindre grad av funktionsnedsättning Nystartsjobben syftar till att stimulera arbetsgivare att anställa personer som har varit arbetslösa , och har därmed en bredare målgrupp än de särskilda insatserna för personer med funk- tionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Antalet personer med funktionsnedsättning som får nystartsjobb har ökat kraftigt, vilket är positivt utifrån målsättningen att generella åtgärder bör komma personer med funktionsnedsättning till del i samma utsträckning som för andra. kan nystartsjobben innebära att personer med funktionsnedsättning inte får det stöd de verkligen behöver, eftersom insatsen är utformad utifrån andra bevekelsegrunder än att tillgodose specifika behov. Nystartsjobben är administrativt enkla att hantera för både arbetsgivaren och för Arbetsförmedlingen. Det finns inte någon övre gräns för subventionens storlek, och inte heller krav på avtals- försäkringar. Nystartsjobb är en insats som är inriktad på att ge arbetslivserfarenhet som sedan ska leda till ett arbete utan stöd från Arbetsförmedlingen. Konstruktionen med nystartsjobb kan vara ett alternativ för vissa av de personer som har mindre omfattande funktionsned- sättningar där ett arbete utan subvention är ett rimligt mål. Nystartsjobb kan även kombineras med särskilt intro- duktions- och uppföljningsstöd () vilket kan ge ökade möjlig- heter för den anställde att behålla sitt arbete. Även stöd till arbetshjälpmedel och stöd till personligt biträde kan vid särskilda behov ges i samband med ett nystartsjobb. Enligt utredningens bedömning kan nystartsjobben också vara viktiga för personer som med en utvecklingsanställning har ökat sin arbetsförmåga och har förutsättningar för att kunna behålla sitt arbete även utan stöd efter en period med nystartsjobb. För personer med behov av kontinuerlig uppföljning, andra anpassningsåtgärder för att klara situationen på arbetsplatsen eller som har ett långvarigt stödbehov är lönestöd för utveckling respek- tive trygghet att föredra framför nystartsjobb. Uppföljningar på arbetsplatsen och samtal med såväl den anställde som med arbets- givaren kan förhindra att en anställning avbryts . Utredningens uppfattning är att Arbetsförmedlingen ska informera såväl den arbetssökande med funktionsnedsättning som arbetsgivaren om de skillnader som finns mellan stödformerna. Detta underlättar för att rätt insats påbörjas och de bästa förut- sättningarna för en långsiktigt tillfredsställande lösning infrias för individen. Utredningens förslag om höjd gräns för den lönestöds- grundande lönekostnaden för de särskilda lönestöden (avsnitt 7.2) minskar risken för att nystartsjobb ska framstå som ett bättre alternativ enbart av det skälet att stödnivån är högre. 7.6Anordnarbidrag och personligt biträde Anordnarbidrag om per dag och heltidsanställd lämnas till arbetsgivare vid anställning av en person med lönestöd för utveckling respektive lönestöd för trygghet. Till arbetsgivare som har en hög andel anställda med funk- tionsnedsättning i särskilt organiserad verksamhet för perso- ner med omfattande nedsatt arbetsförmåga med det huvud- sakliga syftet att skapa utvecklande arbete för personer med lönestöd för trygghet lämnas förstärkt anordnarbidrag med ytterligare per dag och heltidsanställd. Utvecklingsbidrag om högst per dag och heltids- anställd kan lämnas till arbetsgivare som erbjuder utveck- lingsinsatser vid anställning av en person med utvecklings- anställning. Personligt biträde ska kunna kombineras med lönestöd för utveckling och lönestöd för trygghet. Ett schabloniserat anordnarbidrag om per dag och heltidsanställd avser att täcka arbetsgivarens kostnader för arbets- ledning och kostnader som uppkommer vid anpassning av orga- nisation och arbetsuppgifter. Detta bidrag föreslås bli lika för alla arbetsgivare som har anställda med lönestöd för utveckling eller lönestöd för trygghet. Den möjlighet till ersättning för merkostnader till allmännyttig organisation med per anställd och dag när lönestödet överstiger föreslås kvarstå. Detta stöd lämnas i stället för det schabloniserade anordnarbidraget. Det förstärkta anordnarbidraget om ytterligare per dag och heltidsanställd är avsett för arbetsgivare som har en hög andel anställda med lönestöd för trygghet. Det handlar om verk- samheter som t.ex. och arbetsintegrerande sociala före- tag där det primära syftet med verksamheten är att erbjuda utveck- lande arbete för personer med en omfattande nedsättning av arbets- förmågan. Med sådan särskilt organiserad verksamhet tillkommer andra kostnader för rehabiliterande insatser, organisation, arbets- ledning och administration än vad som blir fallet för arbetsgivare där anställda med funktionsnedsättning utgörs av enstaka personer (se avsnitt 6.6.4). Även andra arbetsgivare, som har en avgränsad del av verksamheten organiserad med hög andel anställda med funktionsnedsättning och med ovan nämnda syfte ska kunna komma i åtnjutande av ett förstärkt anordnarbidrag för anställda med lönestöd för trygghet. I Europeiska kommissionens förordning (EG) nr 800/2008, artikel 42, anges villkor för att kompensera arbetsgivare för mer- kostnader vid anställning av arbetstagare med funktionsned- sättning. Särskilt stöd kan lämnas till arbetsgivare där över hälften av de anställda utgörs av personer med funktionsnedsättning, vilket stämmer väl in på de verksamheter som utredningen föreslår ska omfattas av det förstärkta anordnarbidraget. Ett utvecklingsbidrag om högst per dag och heltids- anställd för utvecklingsinsatser föreslås ska lämnas till arbetsgivare som anordnar en utvecklingsanställning. Bidraget ska lämnas först efter att en överenskommelse med specifikation av insatserna träffats mellan Arbetsförmedlingen och arbetsgivaren. bör också få till uppgift att följa upp genomförandet av utvecklingsinsatserna. Stödet lämnas insatserna pågår. Enligt ovan nämnda förordning (EG) nr 800/2008, artikel 39, kan stöd till utbildning lämnas till arbetsgivare. Detta gäller såväl s.k. särskild utbildning som i begränsad omfattning kan överföras till andra företag som s.k. allmän utbildning som är av sådan karaktär att sådan överföring av färdigheter kan ske. satt till av de stödberättigande kostnaderna för särskild utbildning och till för allmän utbildning. För arbets- tagare med funktionsnedsättning får nivån höjas med tio pro- centenheter. En höjning får också ske om stödet går till medelstora företag () eller till små företag (). Dessa bestäm- melser ger stöd för utredningens förslag om utvecklingsbidrag. Enligt gällande regelverk kan inte utvecklingsanställning och trygghetsanställning kombineras med personligt biträde. Utred- ningen menar dock att de föreslagna nya formerna för lönestöd ska kunna kombineras med ett personligt biträde. För många personer kan arbetshinder undanröjas med tekniska anpassningar och lösningar. För vissa är dock hindren av sådan karaktär att de enbart kan undanröjas med ett personligt biträde. Med detta synsätt är personligt biträde något annat än det som arbetsgivaren får ersätt- ning för genom det föreslagna schabloniserade anordnarbidraget. Utredningen har i samtal med arbetsförmedlare förstått att det förekommer att lönebidrag kombineras med ersättning till arbets- givare för personligt biträde för att kompensera för att anordnar- bidrag inte kan lämnas. Antalet personer som har beviljats personligt biträde ökade . Genom att lönebidragen inordnas i de två nya stödformerna och att anordnarbidrag enligt ovan kan lämnas torde detta behov bortfalla. Även den höjning som föreslås av den lönestödsgrundande löne- kostnaden borde verka i denna riktning. Förslagen om anordnarbidrag ställer krav på uppföljning och kontroll av att bidragen täcker de kostnader de är avsedda för. Det blir en uppgift för Arbetsförmedlingen att säkerställa att så sker. Även utredningens förslag om tillsyn av en fristående tillsyns- myndighet (avsnitt 7.16) avser uppgiften att kontrollera att anordnarbidragen används korrekt. Den särskilda merkostnadsersättningen till avskaffas. ska på motsvarande grunder som andra arbets- givare kunna beviljas individuella lönestöd för anställda med SOU 2012:31 Utredningens förslag funktionsnedsättning där stödets omfattning fastställs i förhållande till den anställdes arbetsförmåga. Reglerna för anordnarbidrag, förstärkt anordnarbidrag respektive utvecklingsbidrag ska avse även anställda med lönestöd för trygghet respektive med utvecklingsanställning hos . Ett likformigt lönestöd – oavsett vilken arbetsgivare som erbjuder anställning Nuvarande merkostnadsersättning till är en särart bland stödformerna för anställning för personer med funktions- nedsättning. Konstruktionen med en ersättning i form av en årlig klumpsumma skapar enligt utredningens bedömning flera problem – ersättningen kan uppfattas som ett företagsstöd i stället för ett individstöd, spårbarheten i vad staten ersätter för är låg, och ersättningen kan skapa incitament för bolaget att rekrytera personer med mindre grad av nedsättning av arbetsförmågan och därigenom göra besparingar inom de utvecklingsstödjande och rehabiliterande insatserna. Den nuvarande merkostnadsersätt- ningen är inte heller konstruerad i enlighet med de villkor som EU kommissionen ställer för stöd till arbetsgivare vid anställning av personer med funktionsnedsättning. För att skapa fler alternativa arbetsmöjligheter för personer som har långvariga behov av en subventionerad anställning och stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer vars behov inte kan tillgodoses på annat sätt inrättades trygghetsanställning som en ny arbetsmarknadspolitisk insats för personer med funk- tionsnedsättning. finns fler personer i en sådan anställning hos olika arbetsgivare än det finns personer med funktions- nedsättning anställda hos . Utvecklingen har således visat att motsvarande möjligheter till arbete kan skapas också hos andra arbetsgivare. Modellen med en ersättning till arbetsgivare i form av en individuell lönesubvention, baserad på den anställdes arbets- förmåga i relation till arbetsuppgifterna, vilken kompletteras med ett anordnarbidrag, har därmed redan prövats och visat sig fungera väl. Utredningen föreslår därför att merkostnadsersättningen till avskaffas och att ersätts enligt samma regler som övriga arbetsgivare som anställer personer med nedsatt arbetsförmåga. Förstärkt anordnarbidrag vid lönestöd för trygghet hos Grunden för Samhall AB:s verksamhet är att erbjuda meningsfulla och utvecklande arbeten för personer med funktionsnedsättning. Bolagets produktion av varor och tjänster är medlet för att uppnå detta syfte med verksamheten. Detta framgår bl.a. av ändamåls- paragrafen i Samhall AB:s bolagsordning. Merkostnaderna för arbetsledning, arbetsorganisatoriska anpassningar, rehabilitering, lokaler och anskaffning av uppdrag blir av en annan omfattning och karaktär för en verksamhet som har arbete och rehabilitering för personer med funktionsnedsättning som sin affärsidé. Motsvarande förutsättningar kan även gälla för andra arbetsgivare som har särskilt organiserad verksamhet med det primära syftet att skapa meningsfulla och utvecklande arbeten för personer med funk- tionsnedsättning, t.ex. för arbetsintegrerande sociala företag och för kommuner. Utredningens förslag är därför att ett förstärkt anordnarbidrag (se avsnitt 7.6) ska beviljas i kombination med lönestöd för trygghet för anställda hos . Statens årliga avtal med ersätts av en mer långsiktig ägarinstruktion. Timkravet i det årliga avtalet ersätts med ett fastställt lägsta antal nyanställningar med lönestöd för trygghet. Vid anvisning till arbete hos ska ansvara för att fastställa korrekt nivå på löne- stödet i förhållande till individens arbetsförmåga och arbets- uppgifter. Anvisning till arbete hos ska huvudsakligen avse personer i behov av en anställning med lönestöd för trygghet. Högst hälften av nyanställningar får utgöras av utvecklingsanställningar. Separata övergångsmål bör anges för anställda med lönestöd för utveckling respektive för anställda med lönestöd för trygghet. Definitionen av prioriterade grupper bör förändras från att ange typ av funktionsnedsättning till att tydliggöra att anställning hos ska prioriteras för personer med en hög grad av nedsättning av arbetsförmågan. Långsiktig finansiering ger förutsättningar för mer strategisk styrning Utredningen föreslår att det årliga avtalet mellan staten och Sam- hall AB ersätts av en ägarinstruktion där statens långsiktiga krav på bolaget tydliggörs. Med utredningens förslag om att ersättningen till för kärnuppdraget baseras på individuella lönestöd för trygghet i kombination med anordnarbidrag blir de finansiella förutsättningarna mer långsiktiga. Beslut om anställning med lönestöd för trygghet avser personer som har långvariga behov. Detta medför att också besluten om de individuella lönestödens omfattning är långsiktiga, även om stödnivån ska följas upp och omprövas minst för att säkerställa att stödnivån motsvarar den anställdes nedsättning av arbetsförmågan i relation till arbetsuppgifterna. De årliga avtalen har sin grund i att dagens merkostnads- ersättning fastställs årsvis i samband med att fattar beslut om budgeten . Avtalet blir på så sätt jämförbart med de årliga regleringsbreven som regeringen beslutar för myndigheternas verksamheter. Med utredningens förslag till förändrad ersättningsmodell finns behov att i ett avtal ange ersättningens storlek och bolagets motprestation för den lämnade ersättningen. Oförändrad målgrupp, men ökad flexibilitet En anställning hos är avsedd för personer med funktions- nedsättning vars arbetsförmåga är så nedsatt att han eller hon inte kan få annat arbete och vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser. Erbjudande om arbete hos ska därmed i första hand riktas till personer som har långvariga behov av ett subventionerat arbete. Lönestöd för trygghet ska därför enligt utredningens förslag vara den dominerande stödformen för anställda inom . Volymmålet i form av ett fastställt minsta antal arbetstimmar har spelat ut sin roll som styrmedel med en övergång från en ersättning till i form av en klumpsumma till utredningens förslag om individbaserade lönestöd. Styrningen av kärnuppdrag bör enligt utredningens mening i stället ta sin utgångspunkt i hur stor verksamhet ägaren långsiktigt önskar att bolaget ska bedriva. Utredningen föreslår därför att staten i ägarinstruktionen specificerar antalet nyanställningar med lönestöd för trygghet som bolaget ska åta sig respektive år. Timkravet kan därmed slopas. Anställningar med lönestöd för utveckling kan enligt utred- ningens bedömning vara ett bra komplement till bolagets kärn- uppdrag att ge meningsfulla och utvecklande arbeten med anställ- ning med lönestöd för trygghet. Möjligheterna till anställning hos för den primära målgruppen ska dock komma i första hand. Utredningens förslag är därför att utvecklingsanställningar hos under ett givet år inte får överstiga det antal nyan- ställningar som företaget enligt ägardirektivet ska erbjuda personer som har behov av en långsiktig insats i form av lönestöd för trygg- het. På så sätt kan möjligheterna till arbete för huvud- sakliga målgrupp värnas, som verksamheten får både ökad flexibilitet utifrån konjunkturläge och förutsättningar för en ökad genomströmning. Även en övergång till ett arbete utanför med lönestöd för trygghet innebär ett steg in på den reguljära arbetsmarknaden. För anställda hos med lönestöd för trygghet gör utredningen bedömningen att nuvarande övergångsmål om att av de anställda ska gå vidare till annan arbetsgivare bör kvarstå. För anställda med lönestöd för utveckling bör enligt utredningens bedömning staten i ägardirektivet ålägga ett högre mål för övergångar till annan anställning. Förbättrat beslutsunderlag inför anställning hos , och återkommande uppföljning av arbetsförmågan Från redovisningen av nuvarande rekryteringsprocess och utfall i avsnitt 6.6.4 och 6.7.4 framkommer ett flertal indikationer på ett systematiskt sämre beslutsunderlag inför en anställning hos i jämförelse med arbete med trygghetsanställning. I likhet med t.ex. RRV 1999:18 och SOU 2003:56 menar utredningen att dessa brister har inneburit att den faktiska målgruppen som rekryterats till har avvikit från den avsedda. Utredningens förslag om samma regelverk för lönestöd för trygghet vid en anställning hos som hos andra arbetsgivare tydliggör kraven på Arbetsförmedlingen om att säkerställa en likvärdig, individuell bedömning av den enskildes arbetsförmåga inför en anställning med lönestöd. Bidragsnivån för anställda hos ska med utredningens förslag spegla graden av nedsättning av arbetsförmågan i relation till arbetsuppgiften och fastställas av Arbetsförmedlingen med samma kvalitetskriterier och enligt samma metoder som används för andra anställningar med lönestöd för trygghet. Med nuvarande regelverk och finansieringsmodell för har Arbetsförmedlingen inte haft något ansvar för att följa upp utvecklingen av arbetsförmågan för anställda hos . Därmed saknas möjligheten för Arbetsförmedlingen att säkerställa att löne- subventionen som ligger i merkostnadsersättningen till motsvarar de anställdas faktiska nedsättning av arbetsförmågan i relation till arbetsuppgifterna. Individuella lönestöd för trygghet ska med utredningens förslag tillämpas för anställda hos . För redan anställda bör enligt utredningens bedömning inledningsvis den genomsnittliga bidragsnivån för personer som har en trygghetsanställning till- lämpas.