sou · H0B386 · 2012-12-11 00:00:00 — -När det gäller lokala externa effekter (byggandet på orten påverkar andra på orten) kan man tänka sig att det finns skillnader i de lokala värderingarna. Ett exempel kan vara hur mycket grönområden som ska sparas, vilka parkeringsnormer som ska finnas och/eller olika estetiska aspekter. Den aktuella diskussionen om kommunala särregler handlar dock bl.a. om regler som påverkar globala externa effekter, dvs. det är inte så att det lokala byggandets egenskaper påverkar den lokala kvaliteten på miljön. Här kan man möjligen tycka att det då är viktigare att försöka påverka nationella eller internationella normer med tanke på att den lokala nivåns beslut har så liten roll. Inget hindrar förstås att aktörer själva väljer att gå före och bygga med högre standard men att med lokala regler tvinga alla att följa striktare regler än de nationella förefaller svårare att motivera om det handlar om effekter som inte är knutna till den lokala miljön. Ett argument som framförts är att man vill driva på utvecklingen genom att stimulera ny teknik. Detta väcker en rad frågor: -Behövs särskilda insatser för att stimulera fram ny teknik? Alla de stora byggföretagen satsar på att "bygga grönt" och utvecklar ny teknik i olika avseende för att få energisnålare byggande. Komponenttillverkare utvecklar t ex allt bättre fönster och ventilationsutrustning. Många nya projekt har högre prestanda än de minimikrav som finns i dagens regler. Det verkar inte uppenbart att åtgärder från en enskild kommun behövs för att utveckla bättre byggmetoder. -Om man trots allt ska stimulera ny teknik, så måste man också fråga sig vad som är den bästa metoden? Ska man ha riktade insatser med teknikstöd? Ska man ställa högre allmänna krav på byggnader? Ur ett enskilt företags synvinkel är det knappast rationellt att utveckla ny teknik bara för att en enskild kommun kräver det och då verkar det samhällsekonomiskt vettigare att den offentliga sektorn direkt satsar pengar på teknikutveckling. Även här kan man dock säga att teknikutvecklingen rimligen är ett nationellt (eller internationellt) intresse och betydande forskningsresurser satsas ju också på att utveckla mer miljövänlig teknik. Slutsatsen av detta är rimligen att det knappast framstår som motiverat att på nivå ställa höga krav med hänvisning till teknikutveckling. Att öka medlemmarnas möjligheter att nyproducera bostäder till rätt kostnadsnivå är högsta prioritering för allmännyttans branschorganisation . Majoriteten av landets kommuner har brist på bostäder och vi anser att de höga byggpriserna hämmar tillväxt. Därför har allt mer fokuserat på att bryta kostnadsutvecklingen för bostadsbyggandet och arbetat för att skapa goda och långsiktiga förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. För att bryta kostnadsutvecklingen gör ramupphandlingar vilka har resulterat i ca 1 400 uppförda lägenheter. I samtliga fall har upphandlingarnas syfte varit att åstadkomma möjligheter att bygga bostäder där det tidigare inte gått att få ihop ekonomin. lanserades ramupphandling SABOs Kombohus: ett nyckelfärdigt flerbostadshus med tvåtill fyra våningar till ett pris på per kvadratmeter boarea. Ett tufft krav på prispress som visat sig bli en framgång både för de byggföretag som vann upphandlingen och de kommunala bostadsföretag som beställt hus. är fler än 25 projekt inplanerade och över 1000 lägenheter beräknas byggas genom ramavtalet. För att nå kostnadseffektivare bostadsproduktion arbetar med hela värdekedjan och granskar alla led och alla processer i syfte att minimera att arbete sker förgäves och för att nå korrekt beslutsunderlag tidigt i processen. Detta för att kunna ta beslut om att bygga eller inte innan stora kostnader läggs ned i projektet. Genom att samlar medlemmarnas volymer, kan vi erbjuda byggbolag en stor mängd byggprojekt. Även många små bostads- bolag har behov av att bygga i liten skala och det unika med detta koncept är att denna efterfråga nu kan samlas till en stor volym. Skulle varje litet bostadsbolag handlat upp själva skulle volymen direkt göra det olönsamt och affären skulle inte bli av. Vidare är utgångspunkten att upprepa samma hus , då kan byggbolag genom upprepning och standardisering nå en betydligt kostnadseffektivare produktion utan att försämra kvaliteten. Långa avtal ger incitament för strategiska satsningar och investeringar och det är tydligt att byggbolagen inte har ekonomi i de första projekten utan ekonomin bygger på att projekten uppförs . Kan SABOs medlemmar bygga dessa typhus i hela landet? Typhusen uppfyller de nationella byggreglerna och huset har, efter önskemål från våra medlemmar, mycket högre energiprestanda. Husen har dessutom hiss, fast det inte krävs enligt byggreglerna, och är därmed tillgängligt även i två våningar. Det bör noteras att det är likadana hus som uppförs i norr som i söder vilket medför att energiprestandan varierar över landet, ett måste om husen skall uppföras lika. ser vi ett mycket stort intresse att bygga dessa mycket prispressade typhus. I några kommuner klarar dock huset, i sitt typutförande, inte de kommunala reglerna som krävs i de fall det är mark som säljs för bostadsbebyggelse (vilket gäller majoriteten av alla bostäder som våra medlemmar uppför). Det gäller till exempel regionerna , stad och . I dessa kommuner är det flera faktorer, till exempel när det gäller ljud och energiprestanda, som innebär att huset måste anpassas om det skall tillåtas att uppföras. Ute i landet är det färre krav men i flera kommuner finns krav på ytterligare förhöjd tillgänglighet, exempelvis krav på större toaletter/våtrum. Dessa krav medför så stora anpassningar att typhusen inte kan uppföras i dessa kommuner. Huvudsyftet med ramupphandlingarna är inte att dessa typhus skall uppföras överallt och i hela landet. Det är enligt SABOs kostnadsjämförelser effektivast om det kan skapas en lokal prispressad och effektiv bostadsproduktion. Dock är verkligheten sådan att i en majoritet av landets kommuner är kostnadsläget för högt och där behövs möjligheter till att konkerrensutsätta den lokala produktionen. I dessa fall ger SABOs Kombohus en möjlighet till att öka konkurrensen. Och i de fall lokal produktionskapacitet saknas är SABOs Kombohus ofta enda alternativet till att bygga bostäder till rätt kostnadsnivå. Bild: Orter där SABOs Kombohus är i produktion eller där projektering pågår (röda punkter). Att notera gällande de så kallade särkraven är att få av de kommuner som ställer upp egna krav, följer upp att dessa verkligen efterlevs. Vi har inte stött på något fall där aktör som avtalat om att leverera ett hus enligt kommunala särkrav tvingats bygga om eller tvingats betala böter för att exempelvis avtalat energiprestanda inte uppfyllts. Det mest anmärkningsvärda exemplet är nog där många av projekten inte uppfyller de avtalade nivåerna. Problemet med detta är att seriösa bostadsbolag som avser att bygga med den kvalitet som staden kräver får höga kostnadsökningar och kan kanske inte betala vad som krävs för att få köpa marken. Mindre seriösa aktörer, som vet att de aldrig kommer att behöva leverera avtalad nivå, har då en lägre kostnadsnivå i sitt projekt och kan då betala mer för marken. Svindlande prisökningar på bostadsproduktion Byggpriserna ökade med , enligt . En svindlande ökning som blir än mer påtaglig när den ställs i relation till ökningen av konsumentprisindex (KPI) ; . De byggföretag som kan och vågar se lönsamheten i att bygga många hyreslägenheter med mindre vinst per lägenhet har mycket att hämta. Även i en europeisk jämförelse är de svenska priserna anmärkningsvärda. hamnar på tredje plats när listar länder med högst byggpriser. I jämförelsen är det billigare att bygga en lägenhet i än i . Det finns ingen given anledning till att det ska fortsätta vara så och konsekvenserna är tydliga: Det har man i byggt dubbelt så många bostäder per tusen invånare än vad vi gjort i . Det finns mycket som kan förbättras och tider kan kortas vad avser processen att uppföra bostadshus. Det tydligaste exemplet vad avser just typhus är bygglovshanteringen. I samband med bygglovshanteringen måste alla kommuner granska om typhusen uppfyller de nationella byggreglerna. Ett steg mot att minska både kostnad och arbetsbörda är om typhusen kunde granskas en gång för att därefter vara godkända vad avser byggreglerna. Då kunde kommunerna fokusera på om typhusen uppfyller detaljplane- eller gestaltningsprogrammets krav. Den granskningen kunde eventuellt hanteras av eller någon form av sakkunnig. Bild: Typhusen har fasta priser och finns i två, tre eller fyra våningar och innehåller 2or samt 3or. 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2.Framtidens högkostnadsskydd i vården. 3.Skatteincitament för riskkapital. 4.Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. 6.Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. 7.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 8.Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. 9.Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. 10.Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. 12.Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. 13.En sammanhållen svensk polis. 14.Ekonomiskt värde och samhällsnytta –förslag till en ny statlig ägarförvaltning. 15.Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. 16.Att angöra en kulturbrygga – för stöd till nyskapande kultur. 17.Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. 18.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. –den mjuka infrastrukturen på väg. 19.Nationella patent på engelska? 20.Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. 21.Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. 22.Mål för rovdjuren. 23.Mindre våld för pengarna. –riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. 25.Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. 26.En ny brottsskadelag. –en utvecklad flygtrafiktjänst. 28.Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. 29.Sveriges möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. 31.Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet. 33.Gör det enklare! 34.Nya påföljder + kort presentation. 35.Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. 36.Registerdata för forskning. 37.Kulturmiljöarbete i en ny tid. 38.Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö. 39.Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. 40.Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. 41.Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar iförordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. – ett framtida konsumentstöd. 44.Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. 45.Kvinnor och barn i rättens gränsland. Tydliga regler och effektiv tillsyn. Möjligheter att använda månadsuppgifter isocial- och arbetslöshetsförsäkringarna. 49.Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. 51.Utvärdering av IPRED-lagstiftningen. 52.Bostadstaxering – avveckling eller förenkling. 53.AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven. – underlag för ratificering av . 55.En översyn av tryck- och yttrandefriheten. Del 1 och 2. 56.Mot det hållbara samhället –resurseffektiv avfallshantering. 57.Tydligare regler om fri rörlighet för EES- medborgare och deras familjemedlemmar. 58.Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. 59.Nya villkor för public service. 60.Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. 61.Högre ersättning vid mastupplåtelser. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare. 63.Små företag – stora möjligheter med it. 66.Skatteincitament för forskning och utveckling. 67.Förvaltare av alternativa investeringsfonder. 68.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – förstärkt samordning av förvaltningsgemensamma tjänster. 69.Med rätt att delta. Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden. 70.Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv. 71.Tomträttsavgäld och friköp. 72.Folkbildningens samhällsvärden – En ny modell för statlig utvärdering. 73.Undersökningstillstånd och arbetsplaner. 74.Främlingsfienden inom oss + Bilagedel. 75.Pris, tillgång och service –fortsatt utveckling av läkemedels- och apoteksmarknaden. 76.Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning. 77.En tydligare organisation för Säkerhetspolisen. 78.En sammanhållen svensk polis. Följdändringar i författningar. Del 1 och 2. 79.En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. –förslag till en angelägen reform. 82.Hyres- och arrendetvister . 83.Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB. 84.Näringsförbud – tillsyn och effektivitet. 85.Avlyssning mot grova vapenbrott? 86.Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav – genom enhetliga och förutsägbara byggregler. vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. En sammanhållen svensk polis. [13] En ny brottsskadelag. Nya påföljder + kort presentation. Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. – ett framtida konsumentstöd. [43] Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. Utvärdering av IPRED-lagstiftningen. En översyn av tryck- och yttrandefriheten. Del 1 och 2. Tydligare regler om fri rörlighet för EES- medborgare och deras familjemedlemmar. Högre ersättning vid mastupplåtelser. [61] Tomträttsavgäld och friköp. En tydligare organisation för Säkerhetspolisen. En sammanhållen svensk polis. Följdändringar i författningar. Del 1 och 2. Hyres- och arrendetvister . [82] Avlyssning mot grova vapenbrott? möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. Framtidens högkostnadsskydd i vården. Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. [32] Gör det enklare! Ändringar i förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. Möjligheter att använda månadsuppgifter i social- och arbetslöshetsförsäkringarna. Pris, tillgång och service – fortsatt utveckling av läkemedels- och apoteksmarknaden. – förslag till en angelägen reform. Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav – genom enhetliga och förutsägbara byggregler. Skatteincitament för riskkapital. Ekonomiskt värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. [14] demokrati. Registerdata för forskning. [36] Nystartszoner. Bostadstaxering – avveckling eller förenkling. AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven. Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. Skatteincitament för forskning och utveckling. Förvaltare av alternativa investeringsfonder. En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB. Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor; Kartläggning, analys och förslag till förbättringar Kvinnor och barn i rättens gränsland. – En ny modell för statlig utvärdering[72] Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. Mål för rovdjuren. Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö. Mot det hållbara samhället – resurseffektiv avfallshantering. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – den mjuka infrastrukturen på väg. [18] Nationella patent på engelska? Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. – en utvecklad flygtrafiktjänst. Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. Tydliga regler och effektiv tillsyn. – underlag för ratificering av . Små företag – stora möjligheter med it. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – förstärkt samordning av förvaltningsgemensamma tjänster. Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv. Undersökningstillstånd och arbetsplaner. [73] Näringsförbud – tillsyn och effektivitet. Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. [10] Att angöra en kulturbrygga –för stöd till nyskapande kultur. Mindre våld för pengarna. [23] Kulturmiljöarbete i en ny tid. Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. Nya villkor för public service. [59] Läsandets kultur. Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare. Med rätt att delta. Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden. Främlingsfienden inom oss + Bilagedel. [74] Utbildningsanställning.