sou · H0B353 · 2012-08-24 00:00:00 — A Disscussion Docu- ment Prepared for the SIFR Roundtable. Andonov, A., , R. M., & Cremers, K. beat the market? Asset Allocation, Market Timing, Security Selection and the Limits of Liquidity. (2012). The ATP group annual report 2011. . M., Cremers, K., & Frehen, R. Performance and Costs: Small is Beautiful. Hämtat från rec=1&srcabs=965388 . , R., & Zvan, B. (2009). Governance and In- centive Compensation. , Vol 2, Issue 1, ss. Cerin, P. (2011). Finansanalytikers bedömning av miljö-och sociala faktorer. , L.-O. , & E. (Red. Hållbar utveckling-från risk till värde (ss. L., & Monk, A. (2010). : Ethics over efficiency. , Vol 3, Issue 1, ss. , G., & Monk, A. (2011). Pension Reserve Funds:Aligning Form and Function. , Vol 4, Issue 2, ss. , G., & Urwin, R. (2008). Best- Practice pension fund gover- nance. management, Vol 9, issue 1, ss. (2011). Annual report 2011. Hämtat från !/artiklar/2012/4/30/missar-miljarder-pa- etiska-regler/ , P., & Hu, Y.-W. (2009). Should Pension Investing be Regu- lated? , Vol 2, Issue 1, ss. Departementspromemoria Ds 1998:7. Departementspromemoria Ds 1999:39. Departementspromemoria Ds 2004:25. i det reformerade pensionssystemet. Departementspromemoria Ds 2007:75. Dyck, A., & Pomorski, L. Is Bigger Better? Size and Performance in . J., & , M. (1995). Modern Portfolio Theory and Investment Analysis (Femte upplagan uppl.). Fama , E.F., (1965). The Behavior of Stock Market Prices. Fama, E.F., (1970). Efficient Capital Markets: A Review of Theory and Empirical Work. , Vol 25, Issue 2, ss. Fama, E. F., & French, K. versus skill in the cross-section of mutual fund returns. , forthcoming in the . Hämtat från rec=1&srcabs=965388 . betänkande 2003/04:FiU6. AP-fondernas verk- samhet 2002 (Skr. 2002/03:130). betänkande 2004/05:FiU6. Redovisning av AP- fondernas verksamhet 2003 (Skr. 2003/04:130). betänkande 2005/06:FiU6. AP-fondernas verk- samhet 2004(Skr. 2004/05:130). betänkande 2006/07:FiU6. Redovisning av AP- fondernas verksamhet 2001-2005 (Skr 2005/06:210). betänkande 2007/08:FiU6. Redovisning av AP- fondernas verksamhet 2002-2006. betänkande 2008/09:FiU6. AP-fondernas verk- samhet . betänkande 2009/10:FiU6. AP-fondernas verk- samhet . betänkande 2010/11:FiU6. Redovisning av AP- fondernas verksamhet 2009. betänkande 2011/12:FiU6. AP-fondernas verk- samhet . J.S & Stiglitz, E.J. (1980). On the Impossibility of Informationally Efficient Markets (ss. 70, No. (2011). Så blev AP-fonderna ansvarsfulla investerare. G. , L. , & N. , Hållbar utveckling- från risk till värde (ss. Författarna, i . Henrekson , M., & , U. (2011). Globaliseringen och eroderingen av den svenska modellen för bolagsstyrning. Eko- nomisk Debatt, Årgång 39 Nr 3, ss. Ilmanen, A. (2011). An Investors Guide to Harvesting Market Rewards. Chichester, , : . Generally accepted principles and practices Principles. Global Financial Stability Report. Market Developments and Issues. World Economic and financial surveys. Hämtat från IMF: tm . (2006). AP-fonderna och tillgångsklassen råvaror. Ekonomisk debatt, Årgång 34, Nr 5, ss. Råvaror som Investering. Presentationsmaterial från intern hearing för Buffertkapitals- utredningen. Kollegiet för Svensk Bolagsstyrning. betänkande 2009/10:KU20 s. 79 (2005). Utvärdering av AP- fondernas kostnader . Utvärdering på uppdrag av . , J., Schoar, A., & , W. (). Smart Institutions, Foolish Choices: Performance Puzzle. , Vol LXII, Issue 2, ss. Lo, A. Adaptive Markets and the new World Order. Hämtat från ssrn: Lo, A. W., & MacKinlay, C. (2001). A Non-Random Walk Down Wall Street. Lum, H. Hämtat från : ManagementUS.pdf Markowitz, H.M. (Mars 1952). The journal of Finance, Vol. 7, No. 1, ss. Markowitz, H.M., (1959). Portfolio Selection: Efficient Diversification of Investments. Malkiel, B. (2003). The Efficient Market Hypothesis and Its Critics. , Vol 17, No 1, ss. (2010). Utvärdering av AP-fondernas verksamhet 2009. Regeringens Skrivelse 2009//10:130, Redovisning av AP- fondernas verksamhet t.o.m 2009. (2011). Utvärdering av AP-fondernas verksamhet 2010. Regeringens Skrivelse 2010//11:130, Redovisning av AP- fondernas verksamhet t.o.m 2010. (2011). Översyn av statliga riskkapitalaktörer, N2011/2462/ENT. (2012). Utvärdering av AP-fondernas verksamhet 2011. Regeringens Skrivelse 2011//12:130, Redovisning av AP- fondernas verksamhet t.o.m 2010. , T., & , C. Hämtat från : _2010__Insights.pdf SWF's: Myths and realities. Konversation via telefon. (Langensjö, M. och Sterte, Å., Intervjuare) Myners, P. (2001). in the : A review. (Myners principles). (2009). (2011). Annual Report 2011. . (2010). Samordning av administrativa funktioner mellan AP-fonderna. Utvärdering på uppdrag av Första-Fjärde AP- fonderna. Financial Market Trends, No. (2006). Pension Markets in Fokus. (2012). Rapport, Pensionssystemets årsredovisning 2011. Anslagsbelastning och prognos för anslag inom ansvarsområde budgetåren 20102014. AP-fonderna inkomster, utgifter, fondkapital och avkastning. Hämtat från : 361c390b2d80001581/PID119132_v1.0%2BAP_fondsutvecklin g.pdf (2012). Rapport 2011 Pensions- systemets årsredovisning. (2012). Utvärdering av vissa beräknings- regler i pensionssystemet. Rapport till regeringen. (2012). AP-fonderna och ålderspensionsavgifter 1960-2011. Excelfil hämtad från : Pomorski, L. Konversation via e-post. (Sterte, Å., Intervjuare) (2012). (2012). The 2012 Report. Förslag till lag om försäkring för allmän tilläggspension m.m. Förslag till lag om ändring av reglementet angående allmänna pensionsfondens förvaltning. Proposition 1983/84:50. Proposition 1987/88:11. Proposition om ändringar i reglementet för allmänna pensionsfonden m.m. Proposition 1987/88:167. Proposition om en femte AP-fondsstyrelse. Proposition 1991/92:36. Proposition om avveckling av löntagar- fonderna. Proposition 1995/96:25. En politik för arbete, trygghet och utveckling (Tillväxtpropositionen). Proposition 1995/96:171. Proposition 1999/2000:46. (20000). AP-fonden i det reformerade pensionssystemet. (Langensjö, M. och Sterte, Å., Intervjuare) Regeringens skrivelse Skr. 2009/10:130. Redovisning av AP-fond- ernas verksamhet . Regeringens skrivelse, Skr 2006/07:130. Redovisning av AP-fon- ernas verksamhet t.o.m 2006. Regeringens skrivelse, Skr 2007/08:130. Redovisning av AP-fond- ernas verksamhet . Regeringens skrivelse, Skr 2010/11:130. Redovisning av AP-fond- ernas verksamhet . Regeringens skrivelse, Skr 2011/12:130. Redovisning av AP-fond- ernas verksamhet . Regeringens skrivelse, Skr. 2008/09:130. Redovisning av AP-fond- ernas verksamhet . Regeringens skrivelse, Skr.2005/06:2010. Redovisning av AP-fond- ernas verksamhet 2001-2005. Regeringens skrivelse, Skr.2008/09:130. Redovisning av AP-fond- ernas verksamhet t.om. (2011). Statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande. (2012). Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2011. Flera konversationer via personliga möten, telefonsamtal och e-posttillfällen. (Langensjö, M. och Sterte, Å., Intervjuare) (1965). Proof That Properly Anticipated Prices Fluctuate Randomly. , Vol 6, ss. Sammanställning av ägardata. (A. , Sammanställare) (2012). (Styrelsens utvärdering av Sjätte verksamhet 2011). (2004). Utdelning av överskott i inkomst- pensionssystemet. Betänkande från kommittén om en översyn av möjligheterna att fastställa och fördela utdelningsbara överskott iden inkomstgrundade ålderspensionens fördelningssystem. (2007). Att Styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. (2008). Etiken miljön och pensionerna. Betänkande från kommittén om AP-fondernas etik- och miljöansvar. (2011). i pensions- förvaltning. Presentationsmaterial från intern hearing för Buffert- kapitalsutredningen. , F., & Severinson, C. (2012). Review of the Swedish natio- nal pension funds. Working Papers on Finance, Insurance and Private Pensions, No 17. Presentationsmaterial från intern hearing för Buffertkapitals- utredningen. Hämtat från forlorade-10-miljarder-pa-etik_7123849.svd . Hämtat från vinster_5993677.svd . Hämtat från vinster_5993677.svd . (2000). Den Svenska Finansmarknaden . (2011). Den Svenska Finansmarknaden , samt tillhörande tabellbilaga in excel. Hämtat från publicerat/Rapporter/Den-svenska-finansmarknaden/ . Med analys och statistik om riskkapitalbolagens aktiviteter. Hämtat från : a5ret%202010.pdf Top 1000 Funds. Hämtat från study-reveals-in-house-savings/ . P&I/TW Top 300 . Analysis as at 2010 year end. (2007). Demystifying responsible Investment Performance. A review of key academic and broker research. : of the Initiative and Mercer. United Nations Global Impact. United Nations Global Compact. Uppföljning av SOU 2008:107 Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna. (2010). Globalization of Alternative Invest- ments, Working Papers Volume 3, The Global Economic Impact of Report 2010. Yermo, J. (2008). Governance and Investment of in Selected Countries. Översyn av AP-fondernas regelverk En särskild utredare ska utvärdera lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) och lagen (2000:193) om Sjätte fonden, med syfte att förbättra förutsättningarna för en kostnads- effektiv förvaltning av pensionssystemets buffertkapital. Med målet att skapa en långsiktigt effektiv förvaltning av buffert- kapitalet ska utredaren bl.a. utvärdera Första–Fjärde AP-fondernas uppdrag och placerings- regler, mot bakgrund av vikten av en effektiv styrning, hittills- varande erfarenheter av fondernas förvaltning och förändrade marknadsmässiga förutsättningar, undersöka möjliga effektiviseringar av förvaltningen av buffert- kapitalet, med beaktande av buffertkapitalets utveckling, risken för maktkoncentration och behovet av riskspridning och utvärdera Sjätte uppdrag, mål och placeringsregler med utgångspunkt i pensionssystemets behov och Sjätte fondens kompetens. Utredaren ska föreslå nödvändiga författningsförändringar. Direktiven har tagits fram i samråd med Pensionsgruppen. Uppdraget ska redovisas . Första–Fjärde och Sjätte (buffertfonderna) förvaltar buffertkapitalet i inkomstpensionssystemet. Bufferten i systemet hanterar över- och underskott mellan avgifter och pensioner. Behovet av en buffert, och dess storlek, grundas i förväntade påfrestningar till följd av den demografiska utvecklingen. Buffert- fondernas uppdrag är att bidra till inkomstpensionssystemets lång- siktiga finansiering genom att långsiktigt maximera avkastningen i förhållande till risken i placeringarna. Den totala risknivån i för- valtningen ska vara låg. AP-fondernas uppdrag är alltså att verka för pensionsspararnas och pensionärernas bästa. Buffertkapitalet uppgick vid utgången av 2010 till , vilket motsvarade av inkomstpensionssystemet tillgångar. Under kommande förväntas buffertkapitalet suc- cessivt minska. beräknar att buffertkapitalet 2040 uppgår till , i dagens penningvärde. Buffertfondernas roll beslutades i den s.k. fempartiöverenskom- melsen om det reformerade allmänna ålderspensionssystemet. I reformen ingick inrättandet av Första– Fjärde AP fonderna, som fick identiska uppdrag att förvalta globalt diversifierade värdepappersportföljer. , som bilda- des 1996 och har i uppdrag att investera på den svenska riskkapi- talmarknaden, ingick inte i överenskommelsen. AP-fonderna är statliga myndigheter som styrs genom lag, vilket motiveras av ett krav på oberoende från regeringen i förvaltningen av fondmedlen. Regleringen finns i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) respektive lagen (2000:193) om . För varje AP-fonds verksamhet ansvarar en styrelse, vars ledamöter utses av regeringen. Till Första–Fjärde AP-fonder- nas styrelser har organisationer som företräder arbetsmarknadens parter rätt att föreslå fyra av nio ledamöter. Enligt dessa lagar är regeringen ålagd att i efterhand utvärdera AP fondernas verksam- het. Utvärderingen ska ske och överlämnas i en skrivelse till . Behovet av en översyn Avkastningen på buffertkapitalet påverkar pensionernas utveckling . Därför är det viktigt att säkerställa att avkastningen blir så god som möjligt. Förutsättningarna att nå detta mål grundas i AP- fondernas regelverk, som anger ramarna för hur buffertkapitalet ska förvaltas. Buffertfondernas regelverk har varit i stort sett oförändrat eller längre. Första–Fjärde AP-fonderna har verkat under samma regler och Sjätte fonden med något undantag sedan fonden bildades . står fort- farande utanför fempartiöverenskommelsen om pensionssystemet och regleras genom en egen lag. Med undantag för en lagändring 2007, då möjligheten att utsätta högst av fondkapitalet för valutarisk infördes, har det inte skett någon förändring av fon- dens uppdrag och placeringsregler. Gjorda erfarenheter av nuvarande regelverk och omvärldsföränd- ringar pekar på ett behov av att se över regelverket, i syfte att säkerställa bästa möjliga förutsättningar för förvaltningen av buf- fertkapitalet. Omvärldsförändringarna rymmer finansmarknadernas ständiga utveckling. För kapitalförvaltare har utvecklingen inneburit att investeringsmöjligheterna har vidgats och medfört nya förutsätt- ningar att uppnå riskspridning. Alternativ till aktier har blivit van- ligare bland långsiktiga kapitalförvaltare. Bland placeringsmöjlig- heter som vuxit finns onoterade aktier, infrastruktur och råvaror. I takt med att olika ekonomier också blir allt mer integrerade, och därmed även de finansiella marknaderna, noteras en ökad samvari- ation mellan olika geografiska aktie- respektive räntemarknader. För kapitalförvaltare innebär detta att förutsättningarna att åstad- komma önskvärd riskspridning ser annorlunda ut jämfört . Tillväxtmarknadernas andel av världsmark- naden har också vuxit. Denna utveckling har aktualiserat en debatt kring AP fondernas placeringsregler. Frågan handlar om utformningen av reglerna (kvantitativa nivåer) och om nivåerna i sig medger bästa förutsätt- ningar för AP-fonderna att nå målet om långsiktigt hög avkastning i förhållande till risken i placeringarna. AP-fonderna styrs genom ett allmänt formulerat uppdrag kom- binerat med dessa kvantitativa placeringsregler. I ett internationellt perspektiv kan detta betraktas som ett mellanting mellan tjänste- pensionsfonder, som har precisa åtaganden i form av kända kollek- tiv av förmånstagare, ofta i kombination med en kvalitativ place- ringsregel (person rule), och statliga förmögenhetsfonder som saknar tydligaåtaganden och i stället styrs genom detaljerade placeringsregler. Bland offentliga pensionsfonder finns andra kom- binationer med t.ex. ett i uppdraget angivet avkastningsmål med kvalitativa eller kvantitativa placeringsregler. I ett internationellt perspektiv är det även ovanligt att fördela förvaltningsuppdraget på flera händer. Det är AP fondernas styrelser som fastställer mål för verksam- heten, baserat på analys av pensionssystemets åtagande. Målen för Första–Fjärde AP fonderna varierar mellan 3,8 och 5,0 pro- cent i real avkastning . Variationen är i och för sig en konse- kvens av att pensionssystemets åtagande inte går att beräkna på motsvarande sätt som för en tjänstepensionsfond som har ett känt kollektiv. Men till skillnad från kravet på oberoende mellan fon- derna i placeringsverksamheten får fonderna samarbeta i analysen av skuldsidan. En fråga som har diskuterats är AP fondernas kostnader, efter- som kostnaderna direkt belastar pensionssystemet. Fondernas för- valtningskostnader har behandlats inom ramen för regeringens utvärdering av AP fondernas verksamhet och av . Bland annat har det handlat om möjliga kostnadsbesparingar genom administrativt samarbete mellan fonderna och om kostnader före- nat med aktiv förvaltning. För att förvaltningen av buffertkapitalet på bästa sätt ska kunna bidra till pensionssystemet måste den vara kostnadseffektiv, dvs. uppnå en hög avkastning efter kostnader. Inte bara investeringsmöjligheterna på marknaden utan även för- valtningsformerna bland kapitalförvaltare har utvecklats . En konsekvens av marknadsutvecklingen är att långsiktiga kapitalförvaltare söker nya placeringsstrategier för att nå en långsiktigt hög avkastning och riskspridning. Därtill har kon- kurrensen ökat mellan leverantörer. Detta, i kombination med innovativa förvaltningsstrategier, har medfört en polarisering mellan påtagligt aktiv förvaltning och passiv förvaltning. Vad som ska avses med god praxis inom långsiktig kapitalförvaltning har därmed förändrats . som Första–Fjärde AP-fonderna verkat under nuvarande regler har efterfrågat, och regeringen genomfört, dels en översyn av AP-fondernas kostnadseffektivitet, dels en utvärdering av AP-fondernas riktlinjer för miljö och etik. Utvärderingen av fondernas kostnadseffektivitet, som utfördes av externa konsulter, ingick i regeringens utvärdering av AP-fonder- nas verksamhet 2004 (skr. 2004/05:130 Redovisning av AP-fonder- nas verksamhet ). Slutsatsen från granskningen var att det då fanns möjliga besparingar, både inom nuvarande struktur och genom förändringar i regelverket. Utvärderingen av Första–Fjärde och Sjunde AP fondernas rikt- linjer för miljö och etik tog formen av en offentlig utredning (SOU 2008:107 Etiken, miljön och pensionerna). Betänkandet har remit- terats och regeringen har hanterat de av utredningens förslag som inte kräver lagändring (regeringens skrivelse 2008/09:130 Redovis- ning av AP-fondernas verksamhet ). Utredningen läm- nade också lagförslag, som ännu inte har omhändertagits. Uppdraget att se över AP-fondernas regelverk De politiska förutsättningarna för fempartiöverenskommelsen om AP fonderna i det reformerade pensionssystemet ska beaktas, nämligen -fonderna ska ha renodlat finansiella mål och inte ta näringspoli- tiska eller ekonomisk-politiska hänsyn, -fonderna ska inte ha ett dominerande inflytande som ägare i bolag noterade på reglerade marknader i , -fonderna ska bedriva förvaltning oberoende av varandra, i syn- nerhet när det gäller aktier som har emitterats av inhemska börsnoterade företag. Första–Fjärde AP-fondernas förvaltning omges av kvantitativa placeringsregler. Utredaren ska överväga om skälen för kvantitativa placerings- regler är giltiga eller om en kvalitativ instruktion är möjlig (liknande den s.k. person rule som tillämpas för tjänstepensionsfonder). Denna bedömning ska grundas på förvalt- ningsuppdragets innehåll (vilken grad av ledning som detta ger) och vikten av en effektiv styrning av fonderna. Utredaren ska även, om det bedöms möjligt, föreslå ett mer utvecklat och tydligt mål för AP fondernas förvaltning under förutsättning att detta kan för- väntas bidra till en mer effektiv styrning av fonderna. Oavsett vad utredaren föreslår i de hänseenden som nämnts ska de placeringsregler som finns granskas mot bakgrund av förändrade förutsättningar och erfarenheter av AP fondernas för- valtning. Det avser bl.a. begränsningar som syftar till att minska risken i Första–Fjärde AP fondernas portföljer (räntebärande instrument med låg risk) och begränsningar som avser andelen onoterade tillgångar respektive andelen valutarisk. Översynen ska inkludera en kartläggning av bästa branschpraxis. Behovet av förändrade placeringsregler ska analyseras dels som isolerad företeelse, dels med beaktande av övriga delar i översynen. Utredaren ska se över förutsättningarna för en kostnadseffektiv förvaltning av buffertkapitalet. Det ska ske med utgångspunkt i AP-fondernas funktion att finansiera nuvarande och framtida pensioner. Översynen ska beakta de samlade erfarenheterna av fondernas förvaltning och den nuvarande fond- strukturen. Dessutom ska utestående frågor som rör AP fondernas kostnadseffektivitet granskas. är förenad med stordriftsfördelar. Utveck- lingen på de globala kapitalmarknaderna illustrerar betydelsen av stordrift i konkurrensen om specialister, strategiska samarbetspart- ner och leverantörer av förvaltningstjänster. Till det kommer att den finansiella bufferten i inkomstpensionssystemet väntas minska till följd av den demografiska utvecklingen. Fördelar som följer med stordrift ska vägas mot nackdelar i form av risken för att en koncentration av fondkapitalet kan medföra en motsvarande kon- centration av ägandet av börsföretag. Detta kan vara problematiskt i förhållande till svenska börsföretag men bör inte ge upphov till motsvarande problem i förhållande till utländska börsföretag, efter- som Första–Fjärde AP fonderna i dessa fall äger mindre andelar av röster och kapital. Det finnsäven skäl att beakta den riskspridning som kan bli följden av att fördela ansvaret för buffertkapitalet på flera händer. Översynen ska innefatta samtliga buffertfonder (Första–Fjärde och Sjätte ) och argumenten för en uppdelning av buffertkapitalet mellan flera fonder som har identiska förvaltnings- uppdrag ska, mot bakgrund av de beskrivna för- och nackdelarna, granskas på nytt. Översynen ska också inkludera alternativa lös- ningar. Av kostnadsskäl kan det finnas skäl att reducera antalet fonder, medan risken för maktkoncentration och behov av risk- spridning talar för att ha flera fonder. Ett riktmärke bör vara att buffertfonderna inte ska reduceras till färre än tre. En annan alter- nativ lösning som ska ingå är möjligheten att differentiera förvalt- ningsuppdragen, med beaktande av behovet av en effektiv styrning och vikten av att upprätthålla ett ansvar för den samlade portfölj- strukturen och buffertkapitalets totala riskexponering. Analysen ska vara allsidig och innefatta en avvägning mellan -behovet av kostnadseffektivitet, definierad som högsta möjliga avkastning efter kostnader, -risken för maktkoncentration, särskilt i förhållande till bolag noterade på reglerade marknader i och -nyttan av riskspridning. Därutöver ska outnyttjade möjligheter till effektivisering av för- valtningen analyseras. Regeringen har i skrivelse till framhållit effektiviseringar som är möjliga genom samarbete mellan Första–Fjärde AP-fonderna, inom ramen för befintliga regler. Som ett resultat av det har fonderna beslutat om samverkan angående administrativa tjänster, men inte om ett mer utvecklat samarbete. hade samverkan mellan fonderna genererat en kost- nadsbesparing på och tre mil- joner kronor som engångseffekt. Den årliga kostnadsbesparingen motsvarar en procent av Första–Fjärde AP fondernas förvaltnings- kostnader. Möjligheten att driva samarbetet längre bör prövas, t.ex. gällande it-system, lokaler och administration. Ett sådant alternativ är flera fonder som bedriver förvaltning oberoende av varandra men som har en gemensam administration. AP-fonderna beslutar själva om verksamhetens kostnader, vilket har få motsvarigheter i offentlig förvaltning (är ett annat exempel). Till skillnad från privata aktörer på finansmark- naderna sker ingen kapitalanskaffning under konkurrens, eftersom Första–Fjärde AP fondernas kapital har tilldelats genom lag. Det finns skäl att allsidigt pröva också argumenten för AP-fondernas rätt att själv besluta om sina kostnader, mot bakgrund av faktiska erfarenheter av fondernas förvaltning. Utredaren ska överväga möjligheten att införa en mer direkt styrning av fondernas kostna- der, utöver den möjlighet som regeringen har att uttrycka sin mening i den årliga skrivelsen till . Styrningen av fonder- nas kostnader får dock inte leda till att fondernas oberoende i pla- ceringspolitiken undergrävs. Första–Fjärde AP-fonderna har ett outnyttjat utrymme för ren- odling av fondernas förvaltning eftersom var och en i påtaglig utsträckning bedriver både aktiv och passiv förvaltning, respektive intern och extern förvaltning (extern förvaltning är ett krav enligt gällande regelverk). Lämpligheten av att flera AP- fonder bedriver en bred och likartad förvaltningsverksamhet ska prövas och förslag till renodling lämnas. Utredaren ska bl.a. över- väga om det är lämpligt att var och en av fonderna på samma gång fungerar som kapitalägare och kapitalförvaltare eller om rollerna bör separeras. Sjätte uppdrag, mål och placeringsregler ska ses över med utgångspunkt i det samlade buffertkapitalet och Sjätte fondens expertis.