sou · H0B338 · 2012-06-15 00:00:00 — Syftet med BASTA är att bidra till utfasningen av farliga kemiska ämnen från byggsektorn. BASTA-systemet stöds av största aktörer inom bygg- och anläggningsbranschen. BASTA drivs som ett icke vinstdrivande aktiebolag som ägs gemensamt av IVL och byggindustrier. Det praktiska arbetet sköts av personal inom IVL. Textil- och byggnadsbranscherna har här exemplifierat företagens arbete med att fasa ut hälso- och miljöfarliga ämnen ur sina produkter. Dessa branscher är konsumentnära och känner av konsumenttryck och har därför incitament att avgifta leverantörskedjorna och saluföra produkter som inte utsätter kundernas hälsa och miljön för risker. Det är också centralt att kemikalieindustrin som levererar halvfabrikat till konsumentvaruindustrin har incitament att ersätta farliga kemikalier med sådana som inte medför risker för hälsa och miljö. Ett bärande inslag i den strategi för en giftfri miljö som vi föreslår är att etablera en europeisk lagstiftning som är innovationsdrivande för kemikalieindustrin när det gäller substitutionen av farliga ämnen. Lagstiftningen får en än större effekt genom ett högt omvandlingstryck på kemikalieindustrin från konsumentvaruhandeln och upphandlande statliga myndigheter, kommuner och landsting. Frivilligorganisationer som samlar engagerade medborgare och konsumenter svarar för viktiga funktioner genom kunskapsspridning och opinionsbildning i vid mening. Genom miljö- och konsumentorganisationer skapas ett tryck på konsumentvaruhandeln att ta ansvar för att saluförda produkter inte innebär risker för hälsa och miljö men också ett tryck på myndigheterna att ha en skarp kemikaliekontroll. Ett exempel är Chemsec1 som drivs av fyra svenska miljöorganisationer. Chemsec har ambitionen att slå en bro mellan det politiska systemet, näringslivet och vetenskapssamhället när det gäller åtgärder för att fasa ut farliga ämnen. Chemsecs arbete är främst Medlemsorganisationer i är , Världsnaturfonden , och . Samhällets gemensamma ansvar för att nå målen inriktat på EU:s kemikalielagstiftning men är också ett stöd för svenska företag som önskar fasa ut farliga ämnen ur sina produkter. Chemsec:s främsta verktyg är den lista – SIN-list2 – över särskilt farliga ämnen som upprättats och som används för att driva på utfasningen av dessa. Denna genomgång visar att samhällets aktörer inom ramen för gällande lagstiftning påverkar utvecklingen mot en giftfri miljö genom att ställa krav på att farliga ämnen fasas ut ur varor och produkter. Men betydelsen av aktiva aktörer är större än så. Ett aktivt agerande när det gäller miljöövervakning, upphandling och inköpspolitik som går före den europeiska kemikalielagstiftningen innebär ett kraftfullt stöd till arbetet att utveckla den europeiska kemikaliepolitiken i enlighet med vårt förslag till strategi för en giftfri miljö. Samhällets aktörer är beroende av och påverkar varandra i arbetet för en giftfri miljö. Ideella organisationer ställer krav på myndigheter och företag men kan också stödja dessa i sitt opinionsbildande och kunskapsförmedlande arbete. Effekten från helheten av de samlade insatserna kan bli större än från de enskilda delarna. Samarbeten mellan berörda aktörer kan bidra till att utnyttja den kraft och det intresse för en giftfri miljö som finns i samhället. Ett exempel på samarbete på lokal nivå är vars syfte är att staden och handelsföretagen i regionen ska hjälpas åt att minska påverkan av miljö- och hälsofarliga ämnen på stadens natur och människor. På nationell nivå har drivits en kampanj för att få patienter att återlämna överblivna läkemedel till apoteken. Kampanjen stöds av (), , kommuner och landsting, Svenskt vatten, Svensk dagligvaruhandel, , (), och Avfall . Kemikalieinspektionen har i sin varustrategi3 föreslagit att vardagsvaror, som t.ex. kläder och skor samt leksaker och andra varor som är avsedda för barn, bör prioriteras i myndigheternas arbete . Inom det området finns många utmaningar för myndigheter och andra samhällsaktörer där samarbete på nationell, regional eller lokal nivå kan vara ändamålsenligt. Ett exempel på ett sådant tänkbart samarbete är det nämnda temat om en giftfri miljö i förskolan som involverar kommuner, varuleverantörer, föräldra- 2Substitute It Now-list. 3Kemikalieinspektionen (2011) Kemikalier i varor. Rapport 3/11. Samhällets gemensamma ansvar för att nå målen och personalorganisationer samt tillsynsmyndigheter. Ett annat samarbetsområde som kan utvecklas är informationsutbyte och kunskapsöverföring i frågor om upphandling. farliga ämnen ingår i strategin Miljömålsberedningen föreslog i SOU 2011:34 tre etappmål för att minska riskerna med farliga ämnen. Regeringen fastställde etappmålen genom ett beslut . De utgör en integrerad del av strategin. Etappmål om särskilt farliga ämnen. Etappmål om kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper. Etappmål om information om farliga ämnen i varor. De beslutade etappmålen omfattar flera mycket viktiga frågor. Här vill vi bl.a. lyfta fram frågorna om kumulativ exponering och kombinationseffekter, hormonstörande ämnen, kraftigt allergiframkallande ämnen, datakrav för s.k. lågvolymämnen, miljöpåverkan från kosmetiska och hygieniska produkter, nanomaterial, behov av bättre skydd för barns och andra känsliga gruppers hälsa, samt att vår konsumtion ställer höga krav på informationen om farliga ämnen i varor. Nedan presenteras de tidigare etappmålen, följt av en beskrivning av ovanstående aspekter. 4.1.1Etappmål om särskilt farliga ämnen Etappmålet om särskilt farliga ämnen innebär att beslut som fattas inom Europeiska unionen och internationellt om sådana ämnen ska innehålla åtgärder som innebär att 1 De beslutade etappmålen finns på [hämtad etappmål om farliga ämnen ingår i strategin hormonstörande respektive kraftigt allergiframkallande ämnen betraktas som särskilt farliga ämnen i alla relevanta regelverk , särskilt farliga ämnen blir föremål för prövning eller beslut om utfasning under gällande regelverk inom alla användningsområden , särskilt farliga ämnen i produktionsprocesser används endast under strikt reglerade omständigheter , och uttrycket särskilt farliga ämnen i relevanta regelverk inkluderar ämnen med andra allvarliga egenskaper än de som omfattas av nuvarande specifika kriterier och som inger motsvarande grad av betänklighet . Etappmålet syftar till att skapa förutsättningar för att minska användningen av och fasa ut särskilt farliga ämnen2. Arbetet kring särskilt farliga ämnen är prioriterat eftersom de kan orsaka mycket skador på människors hälsa och på miljön. 4.1.2Etappmål om kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper Etappmålet om kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper innebär att beslut som fattas inom Europeiska unionen eller internationellt ställer krav på att uppgifter om miljö- och hälsofarliga egenskaper hos kemiska ämnen ska vara tillgängliga och tillräckliga för att möjliggöra riskbedömning för alla användningsområden. Besluten ska innehålla åtgärder som innebär att relevanta regelverk ställer krav på kunskap samt uppgifter om förekomst av gällande nanopartiklar och nanomaterial som är tillräckliga för att bedöma och minimera hälso- och miljöeffekter av sådana , 2 Vilka miljö- och hälsoegenskaper som omfattas av begreppet särskilt farliga ämnen skiljer sig till viss del beroende på i vilket sammanhang de används. Inom Reach talas om Substances of (SVCH) som skiljer sig något från den definition av särskilt farliga ämnen som använts i miljömål (tidigare delmål 3). Bl.a. kan hormonstörande ämnen och ämnen som är kraftigt allergiframkallande fångas upp av ett särskilt kriterium i Reach. Kriteriet omfattar ämnen som inte uppfyller övriga kriterier i Reach men som har effekter som föranleder motsvarande betänkligheter som sådana ämnen som uppfyller något av övriga kriterier. etappmål om farliga ämnen ingår i strategin förutsättningar finns för att relevanta regelverk kan beakta kombinationseffekter vid exponering för kemikalier , regelverken beaktar att barn är särskilt känsliga för påverkan från kemikalier , och informationskraven i samband med registrering i Reach för ämnen som tillverkas eller importeras i lägre kvantiteter (mindre än per tillverkare eller importör och år) stärks . Kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper är en viktig förutsättning för att kunna arbeta förebyggande med att minimera riskerna med farliga ämnen. Det behövs därför etappmål som ger bättre förutsättningar för att öka kunskapen om farliga ämnen. 4.1.3Etappmål om information om farliga ämnen i varor Etappmålet om information om farliga ämnen i varor innebär att regelverk eller överenskommelser inom Europeiska unionen eller internationellt ska tillämpas så att information om miljö- och hälsofarliga ämnen i varor är tillgänglig för alla berörda , reglerna ska införas stegvis för olika varugrupper och i informationen ska särskilt barns hälsa beaktas, och information om hälso- och miljöfarliga ämnen som ingår i material och varor görs tillgänglig under varans hela livscykel genom harmoniserade system som omfattar prioriterade varugrupper. Tillgång till information om hälso- och miljöfarliga ämnen i varor är en viktig förutsättning för att minska riskerna vid hantering i samband med tillverkning, användning och i avfallsledet. Etappmålet syftar till att förbättra informationen om farliga ämnen i varor och material. Miljömålsberedningen lämnade även ett antal förslag till bedömningar om farliga ämnen och etappmål samt bedömningar om avfall etappmål om farliga ämnen ingår i strategin som har kopplingar till Giftfri miljö och generationsmålets delar om människors hälsa och kretslopp fria från farliga ämnen. Även dessa etappmål har fastställts av regeringen. De beslutade etappmålen och förslagen till bedömningar redovisas i bilaga. 4.2Prioriterade områden som omfattas av tidigare etappmål En rad olika hormonella system samspelar på ett komplext sätt för att styra utveckling och kroppsfunktioner. Det sker allt fler upptäckter som tyder på att s.k. hormonstörande ämnen kan skada människans fortplantning samt påverka såväl det ofödda barnet som barnets senare utveckling. Denna typ av störningar har iakttagits hos djur, både i djurförsök och i naturen. Undersökningar från och rapporterar att barn kommer in i puberteten. I har man i undersökningar även sett att yngre mäns spermiekvalitet är försämrad, vilket kan hota människans fortplantningsförmåga. I vilken utsträckning dessa effekter på människan kan kopplas till exponering för kemikalier är dock fortfarande oklart. Utgångspunkten måste vara att åtgärder i enlighet med försiktighetsprincipen ska vidtas även när det råder vetenskaplig osäkerhet om riskerna. Det kan gälla kunskapsuppbyggnad som ger en bättre grund för beslut om lämpliga åtgärder. är det viktigt att agera för att förebygga och minska risker för möjliga allvarliga skador även om beslutsunderlaget är ofullständigt. Miljömålsberedningen har därför föreslagit att hormonstörande ämnen ska betraktas som särskilt farliga ämnen i relevanta regelverk . Regeringen har fastställt det föreslagna etappmålet (Etappmål om särskilt farliga ämnen). Många människor drabbas av allergi och andra överkänslighetsreaktioner. Ämnen som kan vara allergiframkallande används i en mängd olika konsumentprodukter. Metaller, parfymämnen och konserveringsmedel är några av våra vanligaste allergiframkallande etappmål om farliga ämnen ingår i strategin Kontaktallergi är en allergi som uppstår genom direktkontakt med ett allergiframkallande ämne. Kontaktallergi kan orsakas av mer än 3 700 ämnen. Nickel är den vanligaste orsaken till kontaktallergi. Andra ämnen som kan ge hudbesvär är konserveringsmedel och parfym. Kontaktallergi börjar ofta redan hos barn och ungdomar och kvarstår hela livet. Allergiframkallande ämnen ingår ofta i vardagsprodukter som hudkrämer, smink, textilier, tvätt- och rengöringsmedel och leksaker. Kraftigt allergiframkallande ämnen bör betraktas som särskilt farliga ämnen i EU:s lagstiftning. Det är också innebörden i det tidigare etappmålet om särskilt farliga ämnen. 4.2.3Miljöpåverkan från kosmetiska och hygieniska produkter Det finns flera exempel på miljöproblem förknippade med kosmetik- och hygienprodukter. Det gäller exempelvis rapporter som tyder på att UV-filter som används i solskyddsprodukter är toxiska för vattenlevande organismer. Dessa ämnen hittas också spridda i miljön3. Eftersom kosmetik- och hygienprodukter används direkt på hud, hår och i munnen är exponeringen och därmed hälsorisken stor. Därför är hälsoaspekter centrala i lagstiftningen. Det vanligaste exemplet på hälsoproblem som kan orsakas eller utlösas av kosmetik- och hygienprodukter är kontaktallergi och hudirritationer. Ämnen som är kraftigt allergiframkallande omfattas av etappmålet om särskilt farliga ämnen, som regeringen beslutat om efter förslag från Miljömålsberedningen (Etappmål om särskilt farliga ämnen). I formuleringen alla relevanta regelverk omfattas enligt vår bedömning även EU:s kosmetikalagstiftning. Se även avsnitt 12.4 Miljöpåverkan från kosmetiska och hygieniska produkter. 3 Results from the Screening Programme 2009 IVL report B1971, Subreport 3: UV-filters. etappmål om farliga ämnen ingår i strategin 4.2.4Bättre skydd för barns och andra känsliga gruppers hälsa Skyddet av barns hälsa är viktigt att lyfta fram i arbetet för att minska riskerna med farliga ämnen. Åtgärder för att skydda barn medför ofta att även vuxnas hälsa skyddas bättre mot kemikalierisker. Dessutom bör ambitionen vara att skydda även andra befolkningsgrupper som av olika skäl kan vara särskilt känsliga. Det kan gälla människor med vissa sjukdomstillstånd eller viss medicinering. Det finns flera skäl till att barn och ungdomar är mer sårbara än vuxna för påverkan från kemikalier. Deras kroppar är under utveckling, exempelvis när det gäller hjärna och nervsystem, fortplantnings- respektive immunsystem och olika inre organ. Störningar på denna utveckling kan få stora konsekvenser. Barn är också mer sårbara än vuxna eftersom deras biologiska och fysiska aktivitet samt sociala beteende skiljer sig från en vuxen individs. Barn äter, dricker och andas mer än vuxna i förhållande till sin kroppsvikt4. De mindre barnen exponeras genom att de suger och tuggar på saker. De vistas också exempelvis nära golvet där de utsätts för kemikalier som binds till damm. Allt detta gör att barn i förhållande till sin vikt riskerar att få i sig högre halter av många kemikalier än vad vuxna får. Under barndomen och ungdomen sker exponering för kemikalier framför allt i hemmet men även i förskolan och i skolan där barnen tillbringar en stor del av sin tid. har de sätt på vilka barn och ungdomar utsätts för kemikalier kraftigt förändrats. Exponeringen för vissa särskilt farliga kemikalier, exempelvis bly, är betydligt lägre . utsätts de numer för många fler kemikalier, eftersom barn och ungdomar har ett mycket större antal leksaker, kläder, kosmetika och andra varor som innehåller många olika kemikalier. Dagens regler tar inte tillräcklig hänsyn till barns särskilda känslighet. Att regelverken beaktar att barn är särskilt känsliga för påverkan från kemiska ämnen ingår i etappmålet om kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper. Vi föreslår också ett nytt etappmål om att minska barns exponering för farliga ämnen (se avsnitt 12.2 Etappmål om att minska barns exponering för farliga ämnen). 4 Kemikalieinspektionen (2007) Barn och kemiska hälsorisker – förslag till åtgärder. Rapport nr 1/07. etappmål om farliga ämnen ingår i strategin Nanotekniken har utvecklats snabbt och allt fler kemiska produkter och varor som innehåller nanopartiklar finns på marknaden. Dessa partiklar och material har egenskaper som skiljer sig från ämnen framställda med konventionella metoder. Dessa annorlunda egenskaper är ofta själva syftet med att använda nanotekniskt framställda material, men medför ofta nya hälso- och miljörisker. saknas överlag testmetoder för att få fram data om eventuella hälso- och miljörisker förknippade med dessa ämnen och material. Miljömålsberedningen har därför föreslagit att kunskapskraven i relevant lagstiftning gällande kemikalier och varor är tillräckliga för att bedöma och ställa krav på minimering av hälso- och miljöeffekter av nanopartiklar och nanomaterial, . Regeringen har beslutat om etappmålet efter förslag från Miljömålsberedningen (Etappmål om kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper). 4.2.6Kumulativ exponering och kombinationseffekter Människor och miljö exponeras för ett och samma ämne via flera olika exponeringsvägar, från flera olika källor samt vid upprepade tillfällen. Den samlade exponeringen är avgörande för eventuella toxiska effekter. sker en kontinuerlig exponering för kombinationer och blandningar av kemiska ämnen. Det finns forskning som visar att samtidig exponering för flera ämnen i doser/nivåer som var för sig inte förväntas ge skadliga effekter ändå orsakar skada genom någon form av samverkanseffekt. Trots den växande kunskapen om kombinationseffekter görs riskbedömning av kemiska ämnen enligt dagens lagstiftning i regel för enskilda ämnen, det vill säga ett ämne i taget. I etappmålet om kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper ingår att relevanta regelverk ska beakta kombinationseffekter vid exponering för kemikalier. För att kunna hantera den stora mängd kemikalier från olika källor som människor och miljö exponeras för krävs betydande insatser för att förbättra kunskapen och utveckla principer för legala lösningar, ett sådant förslag finns i avsnitt 6.1 Etappmål om ett innovationsdrivande Reach II. Dessutom behövs en bred översyn av riskbedömningsmetodik samt såväl miljösom hälso- etappmål om farliga ämnen ingår i strategin orienterad lagstiftning (se avsnitt 8.2 Forskning och kunskapsutveckling om miljö- och hälsoeffekter). 4.2.7Datakraven för lågvolymämnen behöver förbättras De nuvarande bestämmelserna i och CLP6 innebär att det är tillverkaren eller importören som är skyldig att se till att det finns relevanta kunskaper om de ämnen som saluförs. Kraven på information varierar med vilken kvantitet ämnet tillverkas eller importeras i. Informationskraven gäller sådant som ämnenas olika egenskaper, användning och hantering. Kunskapskraven när det gäller ämnen som tillverkas i mindre kvantiteter (mindre än per tillverkare/importör och år) är otillräckliga med tanke på att många ämnen kan vara skadliga redan i små volymer. I etappmålet om kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper ingår stärkta informationskrav i Reach för s.k. lågvolymämnen. För att denna del av etappmålet ska kunna nås bör arbeta med frågan om skärpta datakrav för ämnen under och lämna förslag för hur sådana krav i princip skulle kunna utformas7. Arbetet behöver påbörjas . Detta kan eventuellt göras i samband med den översyn av Reach som är planerad till 2012. bör föra diskussioner med andra medlemsstater, kommissionen, EU:s kemikaliemyndighet (), och berörda branscher om hur kraven kan utformas. En viktig fråga i samband med data om lågvolymämnen blir att utveckla metoder m.m. för att söka efter farliga egenskaper och sortera ut de farligaste i den stora mängden ämnen. Se avsnitt 8.2 Forskning och kunskapsutveckling om miljö- och hälsoeffekter för en vidare diskussion om behovet av alternativa testmetoder. 5Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach). 6Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven /548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (CLP). 7Frågorna kring kunskapskraven för lågvolymämnen analyseras närmare inom ramen för det regeringsuppdrag gällande juridisk analys av EU:s kemikalielagstiftning och förslag på förändringar inom prioriterade områden som redovisas i Kemikalieinspektionens rapport för en giftfri miljö (2012) Rapport nr 1/12. etappmål om farliga ämnen ingår i strategin 4.2.8Vår konsumtion ställer höga krav på informationen om farliga ämnen i varor Den kraftigt ökade konsumtionen och allt snabbare omsättningen av varor i samhället i kombination med varornas komplexitet (komponenter, material och kemiskt innehåll) och en allt större varuimport från länder med bristande kemikaliekontroll innebär en ökad risk för exponering för farliga ämnen. Målet bör vara att information om alla hälso- och miljöfarlighetsklassade ämnen som ingår i varor, komponenter och material görs tillgänglig under hela varans livscykel inklusive avfallsledet. Detta är också innebörden av etappmålet om information om farliga ämnen i varor som regeringen har beslutat om efter förslag från Miljömålsberedningen. Nästa steg i kemikaliepolitiken 5 Dags för nästa steg i arbetet Förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö kommer inte att vara på plats till 2020 trots att åtgärder har vidtagits. Vi behöver nu ta nästa steg i kemikaliepolitiken för att skapa förutsättningar för att nå målen. Detta arbete kräver prioritering av och kraftsamling kring de allra viktigaste insatserna. Problematiken med farliga ämnen är gränsöverskridande. Regelverken är i stor omfattning harmoniserade inom EU. Nästa steg inom kemikaliepolitiken behöver därför till stor del tas gemensamt inom EU. bör ta ett aktivt ledarskap i dessa frågor inom unionen och driva på det gemensamma europeiska arbetet. Behov av samhällsförändringar har identifierats och utifrån detta föreslås två etappmål: Ett innovationsdrivande Reach II. En effektivare kemikalietillsyn inom EU. Vi gör även två bedömningar: En effektivare kemikalietillsyn i . Åtgärdsinriktad forskning och innovation, inklusive grön kemi. 6En ny reglering av kemikalier i EU 6.1Etappmål om ett innovationsdrivande Reach II Miljömålsberedningen föreslår som etappmål: insatser bidrar till en revidering av Reach och andra relevanta europeiska regelverk, som innebär att kemikalieregleringen gör det möjligt att bedöma, behandla och pröva grupper av ämnen utifrån vissa inneboende egenskaper, kemisk struktur och/eller användningsområden. substitutionsprincipen ska utgöra en primär grund för tillståndsprövning av särskilt farliga ämnen. ska förändringarna vara beslutade inom EU och börja implementeras. Förslag till åtgärder: Utveckla regler och praxis i Reach för riskminskning och riskbegränsning baserat på den samlade bedömningen av risker med ämnen och grupper av ämnen. Riskerna kan härröra från ämnenas inneboende egenskaper, kemiska struktur eller användningsområden. Det behöver undersökas närmare vilka möjligheter som finns inom dagens lagstiftning och vilken typ av regeländringar som krävs. Utveckla regler och praxis i Reach som innebär att en ansökan om tillstånd för ett särskilt farligt ämne alltid ska prövas i enlighet med substitutionsprincipen, dvs. mot möjligheten att fasa ut och ersätta användningen av ämnet. Utveckla regler och praxis på motsvarande sätt i annan relevant kemikalielagstiftning i EU som berörs. En ny reglering av kemikalier i EU Förslag till första steg i genomförandet: Regeringen bör förbereda förhandlingsposition inför kommande revideringar av Reach och andra relevanta regelverk i syfte att uppnå etappmålet. Regeringen bör även ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att tillsammans med andra berörda aktörer ta fram en fördjupad analys och arbetsplan för hur ska driva frågan inom EU och gentemot andra medlemsstater. I det uppdraget bör även möjligheten att införa nationella regleringar som hävstång för att utveckla substitutionsprincipen på EU-nivå också studeras. Uppdraget bör redovisas . 6.1.1Möjligheterna att nå etappmålet Etappmålet innebär en grundläggande förändring av Reach, vilket förutsätter ett ambitiöst förberedelsearbete. bör också söka allianser bland EU:s medlemsländer och andra viktiga aktörer för en stor revidering av Reach.