sou · H0B352 · 2012-08-24 00:00:00 — Fastighetsavgiftens fasta belopp indexeras med utvecklingen av inkomstbasbeloppet. För småhus på ofri grund och bebyggd tomtmark för småhus som inte har samma ägarförhållanden som småhuset är fastighetsavgiften hälften av ordinarie avgift per småhus, dock högst av taxeringsvärdet för byggnaden respektive marken. Fastighetsskatt tas fortfarande ut för andra bostadsrelaterade en- heter, t.ex. bostäder som är under uppförande, värderingsenhet för tomtmark som tillhör sådana bostäder och obebyggd tomtmark. Fastighetsskatt tas även ut för bl.a. lokaler och industrienheter. Fastighetsskatt tas ut med viss procent av taxeringsvärdet. Procent- satsen varierar mellan olika typer av taxeringsenheter. Begränsning av fastighetsavgift för pensionärer För den kommunala fastighetsavgiften finns en begränsning av avgiftsuttaget för pensionärer, personer som får sjuk- eller aktivitets- ersättning samt personer som får en motsvarande ersättning från en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Med pensionärer avses personer som fyllt vid ingången av året före taxeringsåret. Reglerna tar sikte på fastighetsägare som är fysiska personer och gäller för permanentbostäder i småhus. Dödsbon om- fattas inte. Bestämmelserna, som finns i lagen (2008:826) om skattereduk- tion för fastighetsavgift, innebär att fastighetsavgiften begränsas genom skattereduktion. Fastighetsavgiften ska efter skatte- reduktionen inte överstiga av den avgiftsskyldiges inkomst. Fastighetsavgiften kan som lägst reduceras ned till ett beloppsmässigt golv som indexeras genom att knytas till prisbas- beloppets förändring. Överföring av fastighetsavgiftsmedel till kommunsektorn Den kommunala fastighetsavgiften är en statlig skatt (prop. 2007/08:27, s. 69) men medlen utbetalas till varje kommun enligt vad som närmare föreskrivs i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Annan användning av taxeringsuppgifter Taxeringsvärden och andra uppgifter och begrepp som härrör från fastighetstaxeringen används inte enbart för uttag av statlig fastig- hetsskatt och fastighetsavgift. Vid uttag av stämpelskatt vid förvärv av fastigheter och tomträtter sker alltid en jämförelse mellan den köpeskilling som erlagts och taxeringsvärdet så att skatten beräknas på det högsta av dessa värden. Fastighetstaxeringens in- delning i byggnadstyper har bl.a. betydelse för uppdelningen mellan privatbostadsfastigheter och näringsfastigheter, vilken i sin tur har betydelse inom olika delar av inkomstbeskattningen. Taxeringsuppgifter används även i lagstiftning utanför skatte- området. Så föreskrivs t.ex. i 6 kap. 10 § jordabalken att en fastig- hets värde utgörs av dess taxeringsvärde när det gäller fördelningen av ansvaret för inteckningar som tecknats gemensamt för flera fastigheter. Taxeringsvärdet skapar alltså i dessa fall en förutsäg- barhet beträffande ansvarsfördelningen. Ett annat exempel är lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället, där en förutsättning för rätt att förvärva arrendestället är att ett taxe- ringsvärde har fastställts för bostadshuset (jfr bet. 1984/85:LU35, s. 17 f., och prop. 1995/96:43). Ytterligare ett exempel är att hyres- gästers rätt att genom en förening förvärva fast egendom för om- bildning av hyresrätt till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt enligt lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt är avgränsad till fast egendom som är taxerad som hyreshusenhet eller som småhusenhet. Taxeringsvärden och andra uppgifter som bestäms vid fastighets- taxeringen, exempelvis hur fastigheten används, ingår också som en del i fastighetsregistret (taxeringsuppgiftsdelen). Uppgifterna i fastighetsregistret har en mycket omfattande användning i sam- hället. Taxeringsdelen används bl.a. i samband med all fastighets- omsättning och kreditgivning. Uppgifterna används även för ända- mål som t.ex. skattekontroll, arbete mot penningtvätt, kreditupp- lysningsändamål, statistik, samhälls- och verksamhetsplanering och underlag för beräkning av tomträttsavgälder, försäkringspremier, m.m. Enligt lagen (1971:171) om särskilt uppskattningsvärde på fastighet får ett särskilt uppskattningsvärde fastställas för en fastighet på vilken det har gjorts en ny-, till- eller ombyggnad efter den tid- punkt som det senast fastställda taxeringsvärdet avsett. Ett sådant uppskattningsvärde får fastställas även för en fastighet som ändrats eller nybildats genom fastighetsbildning om det inte finns ett sär- skilt taxeringsvärde fastställt för det område fastigheten omfattar, liksom för en fastighet som undantagits från skatte- och avgifts- plikt enligt 3 kap. fastighetstaxeringslagen. Ett särskilt uppskatt- ningsvärde gäller tills ett nytt uppskattningsvärde eller ett nytt taxeringsvärde fastställts för fastigheten. Uppskattningsvärdet fast- ställs av efter ansökan från fastighetsägaren. Vid fast- ställelsen tillämpas de grunder som enligt fastighetstaxeringslagen gäller för fastställande av taxeringsvärde. Ett uppskattningsvärde kan bl.a. komma till användning i samband med överlåtelser av skatte- och avgiftsfria specialbyggnader, såsom t.ex. skolbyggnader eller sportanläggningar, som saknar taxeringsvärden. Kritik mot nuvarande fastighetstaxering av bostäder Fastighetstaxeringen av bostäder har varit föremål för omfattande kritik. Ett argument som anförts är att taxeringsvärdet genom sin kopp- ling till fastighetens marknadsvärde huvudsakligen kommer att be- stämmas av förhållanden utanför den enskilde fastighetsägarens kontroll. När priserna stiger kraftigt i ett område eller en region påverkar detta visserligen inte direkt dem som redan äger fastig- heter där. Dessa fastighetsägare kan emellertid ändå som en följd av prisstegringarna få högre taxeringsvärden utan att de har möjlighet att påverka det, vilket kan upplevas som orättvist. Detta gäller inte minst för fastighetsägare som är bofasta i områden som blivit attraktiva fritidshusområden. Samma förhållande gäller i storstäderna. Ytterligare en invändning som gjorts är att de taxeringsvärden som fastställs genom den schabloniserade massvärdering som fastig- hetstaxeringen utgör inte förmår återspegla faktiska marknads- värden för enskilda fastigheter. I vissa fall görs det gällande att taxeringsvärdena är för höga men det har även förekommit på- ståenden om för låga taxeringsvärden. Kritik har även riktats mot att marknadsvärdet bestäms utifrån prisläget före taxeringsåret, vilket gör det svårare att fånga upp snabba prisstegringar och prisfall. Vissa har som ett skäl för slopad fastighetstaxering av bostäder framhållit den minskade betydelse som taxeringsvärdet har för be- skattningen av bostäder efter införandet av den kommunala fastig- hetsavgiften. anförs även att fortsatt fastighetstaxering möj- liggör en återgång till en ordning där taxeringsvärdet styr storleken på den löpande beskattningen av samtliga bostäder. Vissa kritiker hävdar också att ett slopande av fastighetstaxe- ringen skulle kunna innebära offentligfinansiella besparingar. har tillkännagett som sin mening att regeringen bör till- sätta en utredning för att belysa förutsättningarna för att slopa fastighetstaxeringen av bostäder (bet. 2009/10:SkU27, rskr. 2009/10:205). I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, volym 1, avsnitt 6.4.4) uttalade regeringen att en utredning skulle ges i uppdrag att lämna förslag om att avskaffa eller avsevärt för- enkla systemet med fastighetstaxering av bostäder och angav som ett ytterligare skäl att införandet av den kommunala fastighets- avgiften inneburit att taxeringsvärdet inte längre har samma betydelse för den löpande beskattningen av bostäder. Utredningsuppdraget tar i första hand sikte på den del av fastig- hetstaxeringen som rör bostäder, dvs. småhus, ägarlägenheter och bostadsdelen av hyreshus. Utredaren ska belysa förutsättningarna för ett slopande av denna fastighetstaxering, liksom vilka konse- kvenser det får för uttaget av fastighetsavgiften. Utredaren ska dessutom analysera vilka förenklingar som kan göras av det nuvar- ande systemet med fastighetstaxering av bostäder om detta behålls. Den delen av utredningsuppdraget inkluderar även en författnings- teknisk översyn. Inom ramen för förenklingssträvandena ska ut- redaren särskilt pröva vissa frågor som anges under rubriken skilda taxeringsfrågor nedan. Utredaren ska lämna fullständiga författningsförslag avseende såväl slopande som förenklingar av fastig- hetstaxeringen av bostäder. När det gäller de fastighetstaxeringsregler som rör icke bostads- relaterad egendom bör utredaren i första hand endast föreslå sådana förändringar som är nödvändiga för lagstiftningens inre systematik och sammanhang. Utredaren ska dessutom föreslå de ändringar i övrigt som för- slagen rörande fastighetstaxering bör föranleda beträffande den löp- ande fastighetsbeskattningen, skattesystemet i övrigt samt andra för- fattningar, inklusive lagstiftningen om särskilt uppskattningsvärde på fastighet. Detta inbegriper skatteadministrativ och annan admi- nistrativ lagstiftning, inklusive registerlagstiftning. Utöver författningsförslag ska utredaren även belysa förslagens konsekvenser utanför det författningsreglerade området. Som en allmän utgångspunkt för utredaren gäller att uppdraget ska utföras med beaktande av de generella riktlinjer för skattereglernas utformning som regeringen föreslagit ekono- miska vårproposition och som därefter beslutat om (prop. 2007/08:100, avsnitt 5.3, rskr. 2007/08:259). En central utgångspunkt för såväl frågan om slopande av fastig- hetstaxeringen av bostäder som frågan om förenklingar av den är att en löpande beskattning av bostäder ska behållas. utgångspunkt är att medlen från denna löpande beskattning, precis som , ska tillfalla kommunsektorn. En annan utgångspunkt är att taxeringsvärden, till den del de föreslås behållas, även fortsättningsvis ska spegla marknadsvärden. Utredaren är dock fri att föreslå ändringar av reglerna för hur mark- nadsvärde och taxeringsvärde fastställs. Utredaren är oförhindrad att, i de delar där det är lämpligt, redo- visa alternativa förslag till lösningar. Alla förslag som lämnas ska vara utformade så att de beaktar EU- rätten. Utredaren ska lämna författningsförslag till ett fullständigt slopande av nuvarande fastighetstaxering av bostäder. Fastighetstaxeringen i övrigt ska däremot behållas, med de modifieringar som en slopad taxering av bostäder kan kräva. En särskild fråga att hantera i detta sammanhang är taxeringen av hyreshusenheter, som kan innehålla både bostäder och lokaler. Utredaren bör även särskilt beakta fastig- hetstaxering av och fastighetsavgift för studentbostäder. Den indelning i olika byggnadstyper och fastighetstyper som regleras i fastighetstaxeringslagstiftningen har, som framgått ovan, betydelse för såväl den löpande beskattningen av dessa som för andra författningsregleringar. Även om fastighetstaxeringen av bo- städer slopas kommer det därför med all sannolikhet att behövas en klassificering och registerföring, med tillhörande uppgiftslämnande, av sådana byggnader och fastigheter. Utredaren ska, med utgångs- punkt i sina förslag om slopande av taxeringen av bostäder, särskilt pröva vilka nya funktioner som behövs som ersättning för det slopade taxeringssystemet. När det gäller frågan om förenklingar av nuvarande system för fastighetstaxering av bostäder bör utredaren förutsättningslöst pröva vilka förenklingar och rationaliseringar som är möjliga. Uppdraget omfattar såväl förfaranderegler som materiella regler om fastighets- taxering. Sedan fastighetstaxeringslagen infördes har lagstiftningen genomgått flera relativt stora förändringar, och har gått från att vara flera olika myndigheter till att vara en enda. Utredaren ska mot denna bakgrund identifiera eventuella bestäm- melser som blivit obsoleta eller som kommit att mista sin tidigare betydelse för taxeringen eller stå i konflikt med varandra och i förekommande fall föreslå lämpliga författningsändringar. Utred- aren ska även i övrigt genomföra en författningsteknisk översyn och föreslå de ändringar som bedöms nödvändiga för att åstad- komma ökad tydlighet och överskådlighet samt språklig moderni- sering och enhetlighet. Denna del av utredningsuppdraget gäller fastighetstaxering av bostäder för det fall det föreslås behållas, men även bestämmelser om fastighetstaxering av annat än bostadsrela- terad egendom. Utredaren är även i övrigt oförhindrad att föreslå förbättringar av fastighetstaxeringens funktionssätt. De förslag som lämnas bör sammantaget minska den administrativa bördan för så- väl berörda fastighetsägare som för . Utredaren är dock fri att inom ramen för denna del av utredningsuppdraget lämna förslag som innebär en ökad administrativ börda om förslagen kan motiveras med förbättringar av fastighetstaxeringens funktionssätt, såsom t.ex. förbättrad precision vid fastställandet av taxerings- värden. Ett småhus är som huvudregel en byggnad som är inrättad till bo- stad åt en eller två familjer (2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen). En byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre familjer utgör hyreshus. När det gäller byggnader på lantbruksenheter räknas emel- lertid av förenklingsskäl även en byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer som småhus (prop. 1990/91:47, s. 46). Utredaren ska analysera om denna specialregel behövs om fastighetstaxeringen av bostäder slopas eller förenklas enligt utred- arens förslag. För lantbruksenheter gäller vidare att dessa fastighetstaxeras i sin helhet trots att endast småhus och tomtmark för småhus beskattas löpande. Utredaren ska därför särskilt pröva möjligheten att slopa fastighetstaxeringen av de delar av lantbruksenheter som inte be- skattas samt beskriva vilka konsekvenser ett sådant slopande får. En fråga som aktualiseras vid ett slopande eller andra föränd- ringar av fastighetstaxeringen av bostäder är gränsdragningen mellan sådana boenden för äldre som utgör fastighetsavgiftspliktiga bostäder och sådana boenden för äldre som utgör skatte- och avgifts- fria vårdbyggnader enligt 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen. Skatte- verket har i en promemoria daterad (dnr 131 165532-08/113) hemställt att fastighetstaxeringslagens definition av vårdbyggnader ska ändras i syfte att uppnå en likformig fastig- hetstaxering av äldreboenden. Äldreboendedelegationen har i sitt betänkande Bo bra hela livet (SOU 2008:113) föreslagit att samt- liga särskilda bostäder för service och vård enligt 5 kap. 5 § social- tjänstlagen (2001:453) ska klassificeras som vårdbyggnader enligt fastighetstaxeringslagen. Utredaren ska pröva frågan och lämna ett förslag som syftar till ökad tydlighet i gränsdragningen mellan vårdbyggnader och andra boenden för äldre. Regeringen har i lagrådsremiss om införande av en ny skatte- förfarandelag föreslagit att skattenämnderna ska avskaffas och att beslut i stället ska fattas av en särskilt kvalificerad beslutsfattare. Skattenämnder har dock inte föreslagits slopade inom fastighetstaxeringen. Utredaren ska analysera om det finns ett be- hov av skattenämnder i fastighetstaxeringsprocessen eller om någon annan ordning är mer ändamålsenlig. Om skattenämnder bedöms kunna avskaffas, ska författningsförslag om detta lämnas. Utredaren ska vidare överväga om det bör ske höjningar av beloppsgränsen för när en byggnad utgör en värderingsenhet och därmed ska ges ett eget värde vid fastighetstaxeringen (6 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen) samt beloppsgränserna för obligatorisk nytaxering på grund av värdeförändring vid särskild fastighets- taxering (16 kap. 3 § fastighetstaxeringslagen). Ytterligare en fråga som bör prövas är om nivååret bör förläggas närmare året för fastighetstaxering. En annan fråga som bör under- sökas är om den inhämtning av uppgift om antal bostadslägenheter i hyreshusenheter som sker i samband med fastighetsdekla- ration (18 kap. 4 § jämförd med 9 kap. 3 § fastighetstaxeringslagen) kan ske genom koppling till lägenhetsregistret. Som nämnts ovan ska utredaren utgå från att det fortfarande ska finnas en löpande beskattning av bostäder och att medlen från denna ska tillfalla kommunerna. Utredaren är dock oförhindrad att inom denna ram föreslå förändringar av beskattningen, så länge för- slagen inte sammantagna innebär ett höjt skatteuttag jämfört med nuvarande regelverk. Utredaren bör analysera om den nuvarande gränsdragningen för vilka bostadsrelaterade enheter som omfattas av fastighetsavgift är ändamålsenlig eller om fler enheter, t.ex. byggnader under uppförande och obebyggd tomtmark avsedd för bostäder, bör inkluderas i avgiftssystemet. Om förslagen innebär minskade intäkter för kommunerna, ska utredaren lämna förslag till hur kommunerna kan kompenseras för detta intäktsbortfall. Annan lagreglerad användning av taxeringsuppgifter Utredaren ska presentera förslag till nödvändiga ändringar i såväl skattelagstiftning som annan lagstiftning där taxeringsvärde och andra uppgifter från fastighetstaxeringen används och vid behov föreslå alternativa underlag. Utredaren är oförhindrad att föreslå att olika regleringar i sin helhet upphävs. Utredaren ska vidare ana- lysera vilka som påverkas av förslagen. Utredaren ska dessutom kartlägga förslagens påverkan på de verksamheter och processer som använder data från fastighetstaxeringssystemet samt de samhällsekonomiska konsekvenserna av denna påverkan. Icke lagreglerad användning av taxeringsuppgifter Utredaren ska i fråga om den icke lagreglerade användningen av taxeringsuppgifter analysera vilka som påverkas av såväl ett slop- ande som förenklingar av fastighetstaxeringen för bostäder. Utred- aren ska även belysa konsekvenserna för denna användning. I den utsträckning som utredningsförslagen omöjliggör fortsatt använd- ning av vissa uppgifter bör utredaren så långt möjligt anvisa tänk- bara alternativa lösningar. I denna del av utredningsuppdraget ingår även att, så långt det är möjligt, redovisa de samhällsekonomiska kostnaderna. Utredaren ska redovisa de administrativa konsekvenserna av sina förslag. Utredaren ska även redovisa ekonomiska konsekvenser av för- slagen. De förslag som lämnas ska sammantagna vara offentlig- finansiellt neutrala. Till den del som förslagen innebär minskade inkomster ska finansiering därför föreslås inom det berörda om- rådet. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med berörda myndigheter och andra intres- senter. Uppdraget ska redovisas . Användning av uppgifter i fastighetstaxeringsregistret Kartläggningen, som bygger på uppgifter från användare har redo- visats i en matris. Matrisen visar en uppställning över de uppgifter som finns i dagens fastighetstaxeringsregister och de som kommer att finnas kvar enligt avvecklingsförslaget. Matrisen innehåller endast de byggnadstyper och ägoslag som omfattas av avvecklingsförslaget. Under kolumnerna med intressenter redovisas en skattning av hur viktiga uppgifterna har bedömts vara av respektive myndighet och bransch. Branscherna och myndigheterna har beaktat att de fortfarande kommer att ha tillgång till normerad statistik från in- skrivningsregistret avseende kvadratmetervärden för olika typer av fastigheter och att uppgifter om hyresnivåer etc. fortfarande kommer att finnas att tillgå i mer schabloniserad form. Följande tre alternativ har bedömts. 1.Uppgiften bedöms som så viktig för verksamheten att den i de fall den används i princip alltid måste ersättas på annat sätt, t.ex. genom styckevärdering. 2.Uppgiften bedöms som viktig, men mer schabloniserade data, t.ex. genomsnittliga kvadratmetervärden, kan användas i flertalet fall. 3.Uppgiften används , men bedöms som mindre viktig för verk- samheten. Bilaga 2 SOU 2012:52 1Bankföreningen inkom med svar om hur många som använde informationen och hur den användes (fyra banker frågades). Svaren som inkom har sedan viktats ihop av utredningen för att få jämförbara tal med övriga intressenter. Detta gäller samtliga tabeller. 2Antalet byggnader finns inte alltid i registret. Hyreshus med samma klassificeringsdata avseende lägenhetstyp och ålder kan enligt 6 kap. FTL sammanföras till en värderingsenhet. Exempelvis tio bostadsbyggnader byggda vid samma tillfälle bildar en värderingsenhet och antal byggnader framgår inte av registret. SOU 2012:52 Bilaga 2 Egenskapsdata småhus med tillhörande tomtmark Boyta, m2 BOA Närhet till strand, Bilaga 2 SOU 2012:52 Egenskapsdata flerbostadshus och ägarlägenheter med tillhörande tomtmark Hyra, bostäder, kr Byggrätt bostäder, m2 BTA 3 Lägenhetstyp utgår i avvecklingsförslaget men kan ändå utläsas i och med att nya byggnadstyper bildas, flerbostadshus och lokalhus. 4 Typ av bebyggelse utgår i avvecklingsförslaget men kan ändå utläsas i och med att ny indelning av mark sker, mark som upptas av flerbostadshus och mark som upptas av lokalhus. SOU 2012:52 Bilaga 2 Egenskapsdata lantbruk (ekonomibyggnad och produktiv mark) Storlek, m2 BTA/volym Skogsmark < 30 ha Virkesförråd löv, m3sk Virkesförråd barr, m3sk Taxeringsenheter i nuvarande system som når avgiftstaket respektive inte når avgiftstaket Antal småhusenheter (typkod 220, 221) Bilaga 3 SOU 2012:52 Antal småhusenheter på lantbruk SOU 2012:52 Bilaga 3 Förändring av fastighetsavgift för småhus kommunvis SOU 2012:52 Bilaga 4 SOU 2012:52 Bilaga 4 SOU 2012:52 Bilaga 4 Bilaga 4 SOU 2012:52 För att få en överblick av vad avvecklingsförslaget innebär kan följande bilder illustrera konsekvenserna för den löpande beskatt- ningen. 1) Bebyggd enhet med samma ägare Byggnad: BOA x kr/m2 (avgift) Tomt: m2 tomtareal x kr/m2 (avgift) 2)Bebyggd enhet med olika ägare 3)Under uppförande ett småhus Byggnad: (ingen avgift, ingen yta) Tomt: m2 tomtareal x kr/m2 (fast.skatt) 4) Ett småhus under uppförande + ett uppfört småhus Uppförd: BOA x kr/m2 (avgift) Under uppförande: (Ingen avgift, ingen Tomt: m2 x kr/m2 tomtareal (avgift) 5) Tre småhus, ett nytt, ett + ett 11 år : BOA x kr/m2 (avgift) ny: BOA x /m2 : BOA x kr/m2/2 (1/2 avgift) Tomt: m2 tomtareal x kr/m2 (avgift) 6) Obebyggd tomt Fastighetsskatt m2 tomtareal x kr/m2 Byggnad + tomt: kr/m2 BOA x BOA Bebyggd med olika ägare Byggnad: kr/m2 BOA x BOA/2 (avgift) Tomt: kr/m2 BOA x BOA/2 (avgift) Under uppförande ett hyreshus/ägarlägenhet Byggnad: (ingen avgift) Tomt: kr/m2 BTA x BTA (F-skatt) Byggnad ny eller 5–10 år Byggnad: 0 avg. 1/2 avg. Tomt: 1/2 avg. Fastighetsskatt kr/m2 BTA x BTA Författningsförslag – eftersläpning av medel från stat till kommun lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. att 4 § ska ha följande lydelse. Det som sägs i denna para- Det som sägs i denna para- graf om kommun och kommu- graf om kommun och kommu- nalskattemedel tillämpas också i nalskattemedel tillämpas också i fråga om landsting och lands- fråga om landsting och lands- om slutavräkning av begravnings- om slutavräkning av begravnings- avgiftsmedel gäller dock i stället avgiftsmedel gäller dock i stället bestämmelserna i sjätte stycket. bestämmelserna i sjunde stycket. En kommun har rätt att under visst år (beskattningsåret) av staten uppbära preliminära kommunalskattemedel med ett belopp som motsvarar produkten av de sammanlagda beskattningsbara för- värvsinkomsterna i kommunen enligt beslut om slutlig skatt enligt 56 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244) i fråga om inkomstskatt (skatteunderlaget) året före beskatt- ningsåret, den skattesats som har beslutats för beskattningsåret och 1 Senaste lydelse 2011:1300. de uppräkningsfaktorer enligt tredje stycket som har fastställts senast i september året före beskattningsåret.