sou · H0B34 · 2012-02-07 00:00:00 — Den arbetssökande anvisas formellt till utbildningsanordnaren med stöd av förordningen, vilket inte sker vid deltagande i aktiviteter hos övriga kompletterande aktörer. I detta avseende är utbildningsanordnaren mer att jämföra med t.ex. en arbetsgivare som erbjuder praktikplats än med de övriga kompletterande aktörernas tjänster. Processen i Arbetsförmedlingens arbete med utbildningsanordnare skiljer sig från processen i förhållande till övriga kompletterande aktörer, se avsnitt 5.5. Eftersom innehållet i och målet med arbetsmarknadsutbildningen specificeras och fastställs av Arbetsförmedlingen redan vid upphandlingen upprättas ingen särskild planering för insatsen som ska delges Arbetsförmedlingen. Inte heller avges någon slutrapport till Arbetsförmedlingen, utan resultatet är den arbetssökandes fullgörande av eventuella examina eller andra kunskapsprov. Utbildningsanordnaren bör naturligtvis rapportera till Arbetsförmedlingen om den arbetssökande inte deltar i utbildningen eller på annat sätt missköter sig. Utbildningsanordnare har inte tillgång till det systemstöd som Arbetsförmedlingen tillhandahåller åt kompletterande aktörer och innefattas inte heller i den statistik som Arbetsförmedlingen för avseende verksamheten med kompletterande aktörer. Även om omfattningen av informationsutbytet och behovet av en egen behandling av personuppgifter är betydligt mer begränsade för utbildningsanordnare än för kompletterande aktörer som bedriver förmedlingsverksamhet, kan det naturligtvis påverka den enskildes integritet. Detsamma gäller för alla anordnare av program, arbetsgivare m.fl. som Arbetsförmedlingen samarbetar med och väcker frågor av myndighetsövergripande och principiell karaktär kring integritetsskyddet för enskilda i samband med att sekretessbelagd information lämnas till privata rättssubjekt. Att reglera enbart en typ av programanordnare är enligt utredningens mening inte en hållbar lösning. Även om det finns ett behov av att se över den enskildes integritetsskydd hos utbildningsanordnare, så bör detta ske inom ramen för en översyn av alla anordnare som omfattas av regleringen kring anordnande av arbetsmarknadspolitiska program. Detta ligger dock inte inom utredningens uppdrag. I direktiven har angetts att utredaren där det bedöms lämpligt får göra åtskillnad mellan aktörer som bedriver förmedlingsverksamhet och övriga aktörer, exempelvis utbildningsanordnare. Mot bakgrund av vad som anförts ovan har utredningen valt att Kompletterande aktörer och deras verksamhet begränsa sina kartläggningar och förslag till de kompletterande aktörer som bedriver förmedlingsverksamhet av samma typ som erbjuds av Arbetsförmedlingen. 5.2Verksamhetens omfattning enligt årsredovisningar 2009 och 2010 Av Arbetsförmedlingens årsredovisning för framgår att myndigheten haft avtal med cirka 1 000 kompletterande aktörer och att totalt drygt 80 000 arbetssökande tagit del av de kompletterande aktörernas tjänster. Av Arbetsförmedlingens årsredovisning för framgår att totalt 938 kompletterande aktörer har haft avtal med Arbetsförmedlingen för leverans av tjänster. Över 120 företag anmälde intresse för att leverera tjänster i samband med upprättandet av s.k. etableringsplan för vissa nyanlända invandrare. Av dessa blev 36 företag godkända och sökbara i myndighetens lotssystem . uppgår antalet individer som fått tillgång till tjänster levererade av kompletterande aktörer till drygt 180 000. 5.3Vem erbjuder tjänsterna? Arbetsförmedlingen hade avtal med 910 kompletterande aktörer. De kompletterande aktörerna utgörs av företag av varierande storlek verksamma inom olika branscher. Fråga kan vara om enmansföretag likaväl som stora företag med många anställda. Enligt uppgift från Arbetsförmedlingen utgjordes av de kompletterande aktörerna företag utan några anställda och företag med färre än fem anställda. Av de kompletterande aktörerna var 232 enskilda firmor, varav 231 coachar ny- och korttidsarbetslösa och en utför tjänster inom arbetslivsinriktad rehabilitering. Även ideella och ekonomiska föreningar kan förekomma som kompletterande aktörer. Kompetensen hos den kompletterande aktören varierar beroende på vilken typ av tjänst den kompletterande aktören levererar (se mer nedan). Ett grundläggande krav är dock att den kompletterande aktören har en god och aktuell kunskap om arbetsmarknaden och dess kompetensbehov. Kompletterande aktörer och deras verksa mhet Figur 5.1 Antal anställda hos de företag som le vererar kompl etterande arbetsförm edlingstjänster, Källa: Arbetsförmedlingen. 5.4Olika typ er av kom letterand e aktörer De insatser som utr edningen pågått har lag s ut på eller planeras läggas ut på kompletterande aktörer kan delas in i fyra huvudkat egorier; jo bbcoachnin (här innefattas både kompletterande aktörer inom jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar samt coachning av arbetssökande som i nte befinner sig i des sa program eller nyanlända som i nte omfattas av etableringsreformen), coac hning över tröskeln, ar betslivsinri ktad rehabilitering och etableringslots. Målsättningen med tjänsten jo bbcoachnin g är att deltagarna ska erhålla arbete eller påbörja en reguljär utbil dning. Jobbcoachen ska genom et ablerade och välutvecklade kontakter på arbetsmarknaden bidra till en effektiv matchning (sammanföring av arbetsgivare och arbetssök ande) som leder till nställning. Jobbcoache n ska även kunna ta fram arbetsgivare so m kan erbjuda arbetsp raktik eller praktisk kompetens utveckling. Utifrån varje arbetssök andes indi- Kompletterande aktörer och deras verksamhet viduella behov och arbetsmarknadens efterfrågan på arbetskraft ska jobbcoachen utveckla den arbetssökandes färdigheter att söka arbete på ett effektivt sätt. Om jobbcoachen upptäcker att det finns behov av andra insatser från Arbetsförmedlingen, t.ex. i form av arbetspraktik, yrkeskompetensbedömning och arbetsmarknadsutbildning eller att det finns möjligheter till en anställning med stöd, kan jobbcoachen förbereda den arbetssökande för insatsen. Jobbcoachen ska aktivt hjälpa den arbetssökande att uppfylla villkoren för arbetslöshetskassa eller fortsatt deltagande i arbetsmarknadspolitiskt program. Beroende på vilken grupp av arbetssökande tjänsten riktar sig till ställs krav i upphandlingen av tjänsten på att jobbcoachen har särskild kompetens och erfarenhet avseende de olika gruppernas problematik, t.ex. ungdomar med funktionshinder eller nyanlända med språksvårigheter. Jobbcoacherna ska dock inte tillhandahålla, medicinsk eller arbetslivsinriktad rehabilitering, terapeutisk stöd eller utbildningsinsatser. Syftet med tjänsten coacher över tröskeln är att skapa bättre förutsättningar för arbetssökande med långvarig frånvaro från arbetsmarknaden att behålla sin praktikplats eller anställning. Detta ska uppnås genom att coachen under en introduktionsfas medverkar till att anpassa den psykosociala arbetsmiljön utifrån den arbetssökandes förutsättningar. Arbetsförmedlingen har samverkat med vid utformningen av tjänsten. För att fullgöra tjänsten behöver den kompletterande aktören ha en bred arbetsmiljökompetens med både teoretiska och praktiska erfarenheter av psykosocialt- och fysiskt arbetsmiljöarbete. Den kompletterande aktören behöver även kunskap och erfarenhet av personer med särskilda behov, t.ex. psykosociala funktionshinder. Tjänsten riktar sig till arbetssökande som har ett särskilt behov av individuellt stöd i samband med att han eller hon påbörjar en praktik eller en anställning och till dennes arbetsgivare. Den arbetssökande kan t.ex. ha flera avbrutna anställningar eller praktikperioder bakom sig, eller ha varit frånvarande från arbetslivet . Om den arbetssökande har en så pass svår funktionsnedsättning att han eller hon istället är berättigad till annat stöd från Arbetsförmedlingen, t.ex. rehabiliteringsinsatser eller särskilt Kompletterande aktörer och deras verksamhet introduktions- och uppföljningsstöd (), ska han eller hon inte erbjudas tjänsten. Enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska de nyanlända som omfattas av lagen erbjudas en etableringslots (lots). Lotsen ska underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet genom att vara en länk mellan den nyanlände och det svenska samhället och komplettera den nyanländes kontaktnät under hans eller hennes första tid i landet. På lotsen ställs krav på kompetens vad gäller den service och det stöd som samhället kan erbjuda nyanlända. Lotsen ska vidare ha goda kunskaper om arbetsmarknadens krav och möjligheter, för att snabbt kunna göra en bedömning av den nyanländes behov. Lotsar behöver inte ha kompetens att ta emot alla grupper av nyanlända. Specialiserade lotsar inom olika branscher, för olika målgrupper (t.ex. avseende språk) och lotsar med geografisk begränsning kan vara en fördel för att individualisera verksamheten. Lotsen ska, med utgångspunkt i den nyanländes behov, kompetens och förutsättningar, stödja den nyanlände i att genomföra och utveckla den etableringsplan som tagits fram av Arbetsförmedlingen. Utvecklingen av etableringsplanen förutsätter ett samarbete mellan lotsen och Arbetsförmedlingen, kommunen samt med anordnare av svenskundervisning och samhällsorientering. För att bidra till att stärka den nyanländes nätverk krävs även kontakter med bl.a. arbetsgivare, branschorganisationer och rekryteringsföretag. Lotsen ska ge den arbetssökande råd och stöd vid studie- och yrkesval genom coachning, matchning och andra jobbsökaraktiviteter. Lotsen ska även hjälpa den nyanlände att bedöma sina kunskaper och kompetenser i förhållande till arbetsmarknaden. Lotsen ska kunna ta fram arbetsgivare som kan erbjuda arbetspraktik eller praktisk kompetensutveckling och förbereda den arbetssökande för andra insatser hos Arbetsförmedlingen, t.ex. i form av arbetspraktik, yrkeskompetensbedömning och arbetsmarknadsutbildning eller anställning med stöd (för arbetssökande med funktionshinder). Till skillnad från jobbcoachen ska lotsen även ge den nyanlände ett socialt stöd, hjälpa till att tydliggöra de krav som ställs på den Kompletterande aktörer och deras verksamhet nyanlände i och öka den nyanländes möjligheter att fatta relevanta beslut för sin framtid. Lotsen ska beakta den nyanländes hela livssituation, däribland familj samt hälso- och sjukvård. Lotsen kan ta upp en dialog med den nyanlände om flytt till annan ort om det visar sig att förutsättningarna för snabb etablering på nuvarande bosättningsort inte är tillräckligt goda. Kompletterande arbetsförmedlingstjänster inom arbetslivsinriktad rehabilitering kan erbjudas arbetssökande som på grund av sjukdom har varit frånvarande från arbetsmarknaden . Målgrupperna är arbetssökande vars ersättning från sjukförsäkringen upphört, arbetssökande som deltar i rehabiliteringssamverkan mellan samt arbetssökande med olika former av funktionsnedsättning. Vissa arbetssökande som tillhör målgruppen för denna tjänst är även aktuella inom etableringsuppdraget. Tjänsten innehåller förberedande aktiviteter och insatser med av rehabiliterande, utredande och vägledande karaktär och individanpassas i samråd med Arbetsförmedlingen eller . Aktiviteterna ska syfta till att effektivisera och påskynda den arbetssökandes inträde på arbetsmarknaden. De kan bestå av introduktion där rehabiliteringsprocessen konkretiseras, aktiverande och motiverande insatser, bearbetande eller terapeutiska insatser, fysisk träning och ergonomi för personer med begränsningar i , arbetsplatsförlagda insatser i form av rehabiliteringsplatser, arbetsprövningar eller arbetspraktik med coachande stöd hos arbetsgivare, Tjänsten ställer krav på att den kompletterande aktören har goda kunskaper om möjligheter att kompensera och anpassa arbetsuppgifter och arbetsmiljö till personer med funktionsnedsättning. Kompletterande aktörer och deras verksamhet ställs även krav på att den kompletterande aktören har personal i form av legitimerade sjukgymnaster, psykoterapeuter och arbetsterapeuter. Den personal som utför rehabilitering inom hälso- och sjukvårdens område ska finnas upptagen i över vårdgivare. 5.5Informationsflödet hos kompletterande aktörer 5.5.1En modell för informationsflöde och löpande dokumentation Informationsflödet mellan kompletterande aktör och Arbetsförmedlingen följer i stort sett samma modell, oavsett vilken tjänst den kompletterande aktören tillhandahåller, se figur 5.2. Vissa av pilarna avser information som alltid ska lämnas medan vissa pilar avser information som kan bli aktuell att lämna avseende alla tjänster, men som är beroende av vad som händer i varje enskilt ärende. Figur 5.2 Informationsflödet mellan Arbetsförmedlingen och kompletterande aktörer 10 C Arbetsgivare o dyl. Anm. Informationsflödet beskrivs närmare nedan kap. 5.5–6. Kompletterande aktörer och deras verksamhet Skissens avser inte ge en korrekt beskrivning av när i tiden under en placering informationen överförs, utan utgör en stiliserad modell av informationsflödet. Utbetalningar, meddelanden om brister, avbrott, kontroll av avtal och avvikelserapportering kan ske vid flera och olika tillfällen under placeringen. Skissen beskriver också bara reguljära händelser i förhållandet mellan Arbetsförmedlingen och kompletterande aktörer. Naturligtvis kan det uppkomma mer extraordinära situationer där Arbetsförmedlingen och kompletterande aktörer har kontakt, t.ex. om en kompletterande aktör inte följer gällande avtal eller går i konkurs. Nedan följer en redovisning av den typ av information som kan förekomma i de olika flödena. 5.5.2Information från Arbetsförmedlingen till kompletterande aktörer Meddelande om beslut att avropa tjänst (1) En kompletterande aktörs uppdrag inleds med att en arbetssökande placeras hos aktören. I samband med detta beslutar Arbetsförmedlingen att den kompletterande aktören har rätt att få ersättning för en arbetssökande om de avtalade villkoren för ersättning uppfylls. För att den kompletterande aktören ska kunna påbörja sitt uppdrag måste Arbetsförmedlingen lämna viss information till aktören. Det rör sig bl.a. om den arbetssökandes namn och kontaktuppgifter och vilken tjänst som efterfrågas. Den senare uppgiften kan i sig utgöra en känslig uppgift beroende på om tjänsten enbart riktar sig till arbetssökande med t.ex. en hälsoproblematik. Den kompletterande aktören kan även behöva uppgift om den arbetssökandes behov av syn-, hörsel- eller språktolk, arbetshjälpmedel eller behov av anpassning av insatsen på grund av funktionsnedsättning. Härutöver behöver den kompletterande aktören uppgifter om den arbetssökandes arbetsutbud, önskemål om typ av arbete, arbetstid, arbetsort, anställningsform och varaktighet, uppgift om körkort och tillgång till bil, utbildning, arbetslivserfarenhet och tidigare arbetsgivare, speciell kompetens, och andra uppgifter som har betydelse vid arbetssökning, dvs. begränsningar i arbetsförmåga som kan ha med hälsa eller sociala förhållanden att göra. Etableringslotsens uppdrag kräver att han eller hon även har tillgång till den arbetssökandes etableringsplan. Kompletterande aktörer och deras verksamhet innehåller uppgifter om planerade aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet och kan innehålla uppgifter om den arbetssökandes sociala förhållanden, hälsa, etnicitet samt uppgifter om anhöriga till den arbetssökande. lämnas oftast inte information utöver den arbetssökandes kontaktuppgifter, typ av tjänst och tid för placering till de kompletterande aktörerna utan medverkan från den enskilde arbetssökande, eftersom det råder oklarheter kring gällande regler om sekretess och hur uppgifterna behandlas hos den kompletterande aktören (se avsnitt 8 och 11). Meddelande om avbruten placering (7) En arbetssökandes placering hos en kompletterande aktör kan avbrytas av flera anledningar. Den arbetssökande kan ha blivit sjukskriven, fått sin anvisning till det arbetsmarknadspolitiska program som ligger till grund för placeringen återkallad eller bedömas av någon annan anledning inte kunna tillgodogöra sig insatsen hos den kompletterande aktören. Arbetsförmedlingen måste naturligtvis meddela den kompletterande aktören att den arbetssökande är placerad där. Den kompletterande aktören bedöms dock inte ha ett behov av att veta anledningen till avbrottet om det inte rör sig om ett sådant förhållande som kan berättiga honom eller henne till ersättning, t.ex. att den sökande påbörjat en anställning. Meddelande om utbetalning (3) Meddelande om att utbetalning skett eller att det finns förutsättningar för den kompletterande aktören att begära ersättning innehåller uppgifter om vilken arbetssökande utbetalningen avser. Beroende på vad som utgör grund för utbetalningen avslöjar meddelandet uppgifter om den arbetssökandes personliga förhållanden, t.ex. att han eller hon har en anställning. Meddelande om brister i planering eller slutredovisning (4) Kompletterande aktörer ska enligt avtalen inledningsvis lämna en planering för uppdragets genomförande till Arbetsförmedlingen. När uppdraget är slutfört ska de kompletterande aktörerna följa Kompletterande aktörer och deras verksamhet upp planeringen och redovisa hur uppdraget genomförts samt resultatet av detta (avseende planeringens och slutredovisningens innehåll, se avsnitt 5.5.3). Planeringen och slutredovisningen är Arbetsförmedlingens främsta verktyg för att kontrollera att de kompletterande aktörerna sköter sitt uppdrag på det sätt som avtalats. De kan även utgöra ett underlag för Arbetsförmedlingens fortsatta arbete med den arbetssökande eller för kontrollen av den arbetssökandes medverkan i att lösa sin arbetslöshetssituation. Om planeringen eller slutredovisningen inte uppfyller kraven enligt avtalet, behöver Arbetsförmedlingen meddela den kompletterande aktören vilken typ av brist som föreligger och begära att den åtgärdas. 5.5.3Information från kompletterande aktör till Arbetsförmedlingen Planering (2) Kompletterande aktörer påbörjar sitt uppdrag genom att upprätta en planering tillsammans med den arbetssökande och ge in denna till Arbetsförmedlingen. Planeringen kan ha olika namn beroende på typ av tjänst, men ska innehålla en redovisning av de insatser som planeras och vad resultatet av dessa insatser förväntas bli. Syftet med planeringen är att specificera de aktiviteter som den kompletterande aktören ska tillhandahålla för den arbetssökande. Arbetsförmedlingen tillhandahåller dokumentmallar för planeringen. Beroende på vilken tjänst den kompletterande aktören erbjuder och vilken målgrupp den arbetssökande tillhör kan typen av uppgifter som förekommer i planeringen variera. Hos en jobbcoach innehåller planeringen för en frisk nyarbetslös sannolikt betydligt färre uppgifter om hälsa än planeringen för en långtidsarbetslös med funktionshinder. Vilka typer av insatser som planeras, dvs. coachning, matchning, CV-skrivning, praktisk kompetensutveckling, arbetspraktik och liknande är knappast att se som känsliga, medan beskrivningen av det förväntade resultatet av insatserna eller motiveringen till varför de valts kan innehålla beskrivningar hur en hälso- eller social problematik ska påverkas i positiv riktning. Planeringen hos en lots kan, utöver de uppgifter som finns i planeringen hos en jobbcoach, innehålla en större mängd uppgifter Kompletterande aktörer och deras verksamhet avseende den enskildes sociala förhållanden, t.ex. läs- och skrivsvårigheter, språksvårigheter, beroende av försörjningsstöd, kontakter med andra myndigheter och uppgifter om den sökandes anhöriga. Syftet med tjänsten en coach över tröskeln – att utgå från den sökandes behov av anpassningar i den psykosociala arbetsmiljön – innebär att planen kan innehålla uppgifter om den arbetssökandes hälsa eller sociala förhållanden. Eftersom planeringen avser anpassning av den psykosociala arbetsmiljön på en specifik arbetsplats kan den även innehålla uppgifter om personalen eller om andra förhållanden på arbetsplatsen. Planeringen kan innefatta omdömen och bedömningar av den arbetssökande, men också avseende arbetsgivaren eller andra anställda på arbetsplatsen. Insatserna i planeringen för arbetslivsinriktad rehabilitering utgör ofta en uppgift om hälsa i sig, t.ex. behov av arbetsträning, sjukgymnast eller psykologsamtal. Eftersom målgruppen för tjänsten är arbetssökande med en hälsoproblematik kommer beskrivningen av det förväntade resultatet av insatserna och motiveringen att innehålla uppgifter om och bedömningar avseende den sökandes hälsa. Slutredovisning (9) Slutredovisningen ska sammanfatta den arbetssökandes tid hos den kompletterande aktören, beskriva vilka aktiviteter eller insatser som genomförts under placeringen, vad den arbetssökande uppnått genom sitt deltagande i aktiviteten samt motivera de eventuella avvikelser som gjorts från den ursprungliga planeringen. Den kan även innehålla förslag och rekommendationer på vad deltagaren fortsättningsvis bör göra för att få ett arbete. Precis som i planeringen varierar förekomsten av uppgifter om hälsa eller sociala förhållande beroende på tjänst och den arbetssökandes förutsättningar. Eftersom slutredovisningen ska spegla planeringen innehåller den i stort sett samma typer av uppgifter. Det ligger i sakens natur att slutredovisningarna även innehåller omdömen och värderande upplysningar kring den arbetssökandes behov och förutsättningar för att få ett arbete, vilket utgör s.k. ömtåliga eller integritetskänsliga uppgifter. Kompletterande aktörer och deras verksamhet Avvikelserapportering (6) Arbetsförmedlingen har ett ansvar att kontrollera att den arbetssökande uppfyller kraven för rätt till ersättning i form av arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd eller etableringsersättning även om den arbetssökande är placerad hos en kompletterande aktör. För att Arbetsförmedlingen ska kunna fullgöra detta ansvar krävs att de kompletterande aktörerna meddelar Arbetsförmedlingen om förhållanden som kan påverka rätten till ersättning, t.ex. att den arbetssökande är frånvarande på grund av sjukdom eller tackar nej till ett arbete. För att säkra att insatsen hos den kompletterande aktören fungerar som planerat ska de kompletterande aktörerna även meddela Arbetsförmedlingen avvikelser från den uppgjorda planeringen. Bortsett från etableringslotsens skyldighet enligt lag att lämna uppgifter som bl.a. påverkar rätten till etableringsersättning3 regleras de kompletterande aktörernas skyldigheter att rapportera vissa förhållanden till Arbetsförmedlingen genom avtal. Månadsrapport (5) Utöver rapportering vid avvikelser ska etableringslotsen rapportera till Arbetsförmedlingen avseende hur den nyanlände följer sin etableringsplan. Det kan röra sig om uppgifter kring hur den nyanlände sköter och medverkar i planerade insatser, men även uppgifter om att den nyanlände inte deltar i undervisning, inte söker lämpliga arbeten arbete, har blivit sjuk, vårdar sjukt barn eller liknande. Månadsrapport lämnas även inom arbetslivsinriktad rehabilitering. Närvarokontroll av arbetssökande med aktivitetsstöd (10A) För arbetssökande som uppbär aktivitetsstöd måste den kompletterande aktören kunna lämna uppgifter om den arbetssökandes närvaro och frånvaro till , då detta utgör grund för utbetalningen av stödet. Den kompletterande aktören behöver därför dokumentera eventuell frånvaro och anledningen till denna, t.ex. sjukdom eller vård av barn. 33 kap. 10 § förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare och 8 § förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 410–11 §§ föreskrifter (RFFS 1996:24) för tillämpningen av förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. Kompletterande aktörer och deras verksamhet Uppföljning av avtal (8)