sou · H0B359 · 2012-09-11 00:00:00 — ESV anser vidare att uppdraget för och tv bör förtydligas i förordningen med instruktion för Myndigheten för radio och tv på så sätt att public service-redovis- ningarna granskas med avseende på samtliga krav i både sändnings- tillstånd och anslagsvillkor. Slutligen föreslås att kommunikationen beträffande redo- visningen intensifieras mellan , Myndigheten för radio och tv och programföretagen, t.ex. genom möten både före och efter redovisningens inlämnande och en återkoppling på yttrandet över redovisningen från och tv. SR har framfört kritik mot ESV:s förslag till vad en tabell för en programkategori skulle kunna innehålla och framfört att betydligt fler parametrar än de som ESV föreslagit är relevanta vid en bedöm- ning av om public service fyller sin funktion. Programföretaget har också framhållit de svårigheter som finns att redovisa resultat för olika programkategorier. Vi delar ESV:s bedömning vad gäller på vilka områden det finns svagheter i public service-redovisningarna. Två exempel, som vi har tagit upp tidigare i betänkandet, är bristerna när det gäller SR:s redovisning av utbudet på olika minoritetsspråk (avsnitt 4.7) samt produktion och mångfald i programverksamheten (avsnitt 8.3). I anledning av den kritik som SR framfört vill vi framhålla att det är programföretagens ansvar att, som det står i anslagsvillkoren, ta fram konkreta uppföljningsbara resultatmått baserade på tillstånds- och anslagsvillkor samt redovisa och kommentera hur resultaten har utvecklats med avseende på bl.a. volym, kostnader och intäkter samt nyckeltal som visar på effektivitet och produktivitet. ESV:s förslag kan i dessa delar tjäna som exempel på några mått som är av intresse för att följa upp programföretagens verksamhet. Vi har vidare övervägt de övriga förslag till förbättringar som ESV lämnat och kommit till följande slutsatser. För att öka granskningsbarheten i public service-redovisning- arna föreslår vi att programföretagen får i uppdrag att i samverkan åstadkomma en så långt möjlig gemensam redovisningsform och att definiera och operationalisera centrala begrepp i sänd- ningstillstånd och anslagsvillkor. I arbetet bör ingå att finna en Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer gemensam modell för redovisning av olika programkategorier som speglar hela området. En gemensam programkategorisering bör om det är möjligt användas. Kategoriseringen ska i första hand vara avsedd för redovisning av uppdragen och inte för det interna redaktionella arbetet. Redovisningarna bör systematiskt innehålla jämförelser och eventuella skillnader kommenteras och analyseras. I redovisningarna bör också tydligt komma till uttryck hur kraven tolkats av programföretagen och vad de ansetts behöver göras för att uppfylla dessa. Programföretagen avgör själva om arbetet, liksom det arbete som gjordes vid inledningen av förra tillståndsperioden då program- företagen tog fram gemensamma definitioner och beräknings- principer för olika typer av kostnader, kan göras genom SRF, på egen hand eller genom anlitande av externa konsulter. En uppfölj- ning av resultatet av arbetet bör ske vid den översyn som vi föreslår efter halva tillståndsperioden. Behovet av att förtydliga uppdraget för och tv:s uppdrag i instruktionen för Myndigheten för radio och tv behandlades i kapitel 4. Programföretagens och regeringens revisorer granskar både års- redovisningar och public service-redovisningar. Årsredovisningen granskas enligt bestämmelser i revisionslagen (1999:1079). Revisorns granskning ska avse årsredovisning, bokföring och företagsledningens förvaltning. Granskningen ska vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. I lagen anges revisionsberättelsens närmare innehåll. Revisorerna har även i uppgift att granska att redovisningen fullgjorts enligt de krav som ställs i lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. (den s.k. transparenslagen). Syftet med lagen är att Europeiska kommissionen ska få insyn i de finansiella förbindelserna mellan det allmänna och offentliga före- tag. Denna insyn ska underlätta för kommissionens tillämpning av EUF-fördragets konkurrensregler, särskilt statsstödsreglerna. För att uppnå detta syfte uppställs i lagen vissa krav på de aktuella före- tagens redovisning. Bestämmelserna innebär att företagen tydligt ska redovisa bl.a. vilka offentliga medel som det allmänna tillfört verksamheten och hur medlen har använts. I lagen finns också Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer bestämmelser om redovisningen i ett företag som bedriver ekonomisk verksamhet med ett legalt monopol eller liknande sär- ställning och annan affärsverksamhet. Bestämmelserna innebär att intäkter och kostnader ska särredovisas för de båda områdena. Enligt anslagsvillkoren ska revisorerna också ges möjlighet att granska public service-redovisningarna. I villkoren anges inte närmare vad denna granskning ska omfatta. Enligt revisorsintygen omfattar granskningen ett urval av uppgifter i redovisningarnas tabeller och diagram. Vidare anges att granskningen syftat till att i rimlig omfattning kunna bedöma om de i redovisningen angivna uppgifterna är korrekt överförda från det av företaget använda systemet. Revisorernas granskning omfattar inte någon bedömning av om redovisningen uppfyller de krav som ställs i anslagsvillkoren och inte heller om programföretaget uppnått målen för verksam- heten. Revisorerna har uppgett att det finns behov av att förtydliga revisionsuppdragen beträffande såväl public service-redovisningar som programföretagens budgetunderlag. Programföretagen har också framfört att det finns svårigheter att uppfylla redovisnings- kraven i transparenslagen och att riktlinjer inte är tillräckligt tydliga. Revisorerna har inlett en dialog med Kultur- departementet för en eventuell omförhandling av sina uppdrag. Stats- stödsutredningen har i sitt betänkande (SOU 2011:69 s. 305 ff.) behandlat transparenslagens bestämmelser om revisorsintyg och föreslagit en ändring när det gäller den granskning som företagets revisor ska göra. Förslaget bereds inom . Enligt bestämmelser i aktiebolagslagen (2005:551), stiftelselagen (1994:1220) och lagen (2002:1022) om revision av statlig verk- samhet m.m. får utse revisorer i programföretagen och ägarstiftelsen. Så har tidigare skett, men på grund av annan prio- ritering i verksamheten utser bara ett begränsat antal revisorer. En effektivitetsrevision kan enligt lagen om revision av statlig verksamhet m.m. genomföras även när det gäller programföre- tagens verksamhet. En sådan revision sker med andra förutsätt- ningar än en årlig revision. Endast en effektivitetsrevision av pro- gramföretagens verksamhet har genomförts sedan bildades (, Regler och rutiner för indirekt sponsring – tillräckligt för att säkerställa SVT:s oberoende?, 2008). Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer 10.1.4Andra intäkter än avgiftsmedel Programföretagens övriga intäkter vid sidan av avgiftsmedel Förslag: Redovisningskraven i anslagsvillkoren förtydligas vad beträffar uppgifter om intäkter vid sidan av avgiftsmedel. I SR:s public service-redovisning lämnas utöver redovis- ningen för sidoverksamheter inga uppgifter om övriga intäkter vid sidan av avgiftsmedel. Av årsredovisningen framgår att övriga rörelseintäkter uppgår till . I en not fördelas dessa intäkter enligt följande mellan konsertverksamhet (19,7 mil- joner kronor), medieprojekt i utvecklingsländer (6,), hyresintäkter (5,), programförsäljning (3,), vinst vid avyttring av anläggningstillgångar (1,), försäljning av tjänster (1,), försäljning av varor ()och övriga ersättningar och intäkter (13,). Enligt SVT:s public service-redovisning uppgår övriga intäkter till totalt . Intäkterna fördelas enligt följande visningsrätter, samproduktioner, royalty (105,), tekniska tjänster (41,), sponsring (24,9 mil- joner kronor) och övrigt (82,). Enligt UR:s public service-redovisning uppgår övriga intäkter till totalt . Av årsredovisningen framgår att intäkterna fördelas enligt följande förlagsförsäljning (1,), samproduktioner och royalty (1,) och övrigt (1,). För bedömningen av om programföretagen har fullgjort upp- dragen i den del som kommer till uttryck i anslagsvillkoren behövs, menar vi, mer specifika uppgifter i public service-redovisningarna om de intäkter företagen har vid sidan av avgiftsmedel. Övriga intäkter har genererats i en verksamhet som finansieras med all- männa medel. Medborgarna har rätt till en god insyn i hur avgifts- medlen används. Även dessa intäkter bör således finnas med i underlaget för bedömningen av om programföretagen har uppfyllt anslagsvillkoren om resursförbrukning, kostnadseffektivitet och produktivitet. För förtroendet för verksamheten är det angeläget att det finns en öppenhet när det gäller annan finansiering. Beträf- fande flertalet poster skulle också en närmare beskrivning av intäktsslagen behöva lämnas i not. Det gäller inte minst poster som Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer redovisas som övrigt. Som framgår ovan lämnar SR utöver redovis- ningen av sidoverksamheter inga uppgifter i sin public service- redovisning om övriga intäkter vid sidan av avgiftsmedel. När det gäller SVT bör en ökad öppenhet i redovisningen eftersträvas särskilt vad avser intäkter för visningsrätter, samproduktioner och royalty. Intäkterna uppgår i denna del till förhållandevis höga belopp och har samband med de samarbeten som finns med andra produktionsbolag. Enligt vår mening bör redovisningskraven i anslagsvillkoren förtydligas i denna del. Bedömning: Även om vissa brister kvarstår när det gäller redo- visningen av sidoverksamheter förutsätter vi att program- företagen i dialog med och tv finner former för den redovisning som krävs. Enligt anslagsvillkoren ska sidoverksamheter redovisas som egna resultatområden. Det ska finnas en resultaträkning och, om god redovisningssed så kräver, en balansräkning för dessa verksamheter. Redovisningen ska ingå som en del av årsredovisningen som granskas av bolagets revisorer. Till den rapport i vilken program- företagen följer upp och redovisar hur uppdraget fullgjorts ska också fogas en redovisning av de eventuella sidoverksamheter som bedrivits. I yttrandet av och tv över om programföretagen uppfyllt sina public service-uppdrag 2010 (2011- 06-20, dnr 11/00497, 533 och 534) behandlas sidoverksamheter under punkten Övrigt. Nämnden anser att SR, SVT och UR inte kan anses ha uppfyllt kravet om redovisning av sidoverksamheter i anslagsvillkoren om att sidoverksamheterna inte får ges en sådan omfattning eller vara av en sådan karaktär att de riskerar att inkräkta på kärnverksamheten eller skada förtroendet för radio och tv i allmän- hetens tjänst. Nämnden konstaterar att samtliga programföretag enbart översiktligt redovisar de intäkter och kostnader som sido- verksamheterna medfört. Nämnden konstaterar att det inte i någon av redovisningarna förs en närmare diskussion om sidoverk- samheternas omfattning eller karaktär. Det finns inte heller några redovisningar av om sidoverksamheterna bedrivits på ett konkur- Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer rensneutralt sätt i förhållande till andra företag som tillhandahåller motsvarande tjänster. Nämnden anser att kommande redovisningar bör innehålla tydligare beskrivningar av sidoverksamheterna mot bakgrund av att de inte får ges en sådan omfattning eller vara av sådan karaktär att de riskerar att inkräkta på kärnverksamheten eller skada förtroendet för radio och tv i allmänhetens tjänst. En kartläggning av programföretagens sidoverksamheter finns i kapitel 9. I SR:s public service-redovisning fördelas intäkterna mellan uthyrning av Berwaldhallen, uthyrning av studior, program- försäljning och försäljning av varor (reklamartiklar). Kostnaderna fördelas däremot inte på olika verksamhetsdelar. Jämförelsetal lämnas från föregående år. Sidoverksamheternas olika delar beskrivs kortfattat och med exempel. Beträffande försäljning av reklamartiklar anges att det rör ett synnerligt begränsat urval produkter kopplade till vissa radioprogram eller vissa speciella arrangemang. Beträffande uthyr- ningsverksamheten anges att den interna verksamheten prioriteras före externa kunder. Principer för prissättning lämnas beträffande Berwaldhallen men inte musikstudior. Vad gäller försäljning av programkopior anges att prissättning sker efter omvärldsbevak- ning. Vidare anges att det görs avstämning av externa bolags prisnivåer och produktionskostnader. baseras enligt uppgift på det beräknade ppd-priset (pris innan pro- dukten når handeln) och rekommendationer från upphovsrätts- organisationer. Privatkopior säljs till självkostnadspris. I SVT:s public service-redovisning redovisas intäkterna med jämförelsetal från föregående år fördelade mellan uthyrning av studior och personal, försäljning av , abonnemang SVT World, försäljning arkivklipp, försäljning tv-program till tv-bolag, uthyrning av rekvisita och kostymer, uthyrning av fastigheter, för- säljning från webbutiken och intäkter av merchandising och övrigt. De olika delarna av sidoverksamheten beskrivs övergripande och med exempel. När det gäller uthyrning av studiolokaler, produk- tionsteknik och personal anges att den sker i mån av utrymme i den egna produktionsplaneringen. av intäkterna avser produktioner som görs av oberoende produktionsbolag, men för program som visas i SVT. Uthyrning av kostymer och rekvisita sker enligt uppgift till film-, tv- och reklambolag. Den största delen av denna uthyrning görs till produktionsbolag som producerar program för SVT. Beträffande prissättning anges att alla varor och tjänster säljs till marknadsmässiga priser. Det anmärks att SVT Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer verkar på en konkurrensutsatt och väl fungerande marknad samt att prisbilder inom olika verksamheter är kända för kunder och andra leverantörer. UR bedrev inte någon sidoverksamhet 2011. Redovisningen i SR:s och SVT:s public service-redovisningar är i jämförelse med redovisningarna mer utförlig. Vi kan dock konstatera att uppgifter om kostnader som sidoverk- samheterna medfört fortsatt enbart redovisas övergripande. SR beskriver med undantag för uthyrning av studior hur prissättningen sker. När det gäller SVT saknas motsvarande redovisning. SVT redovisar att av intäkterna från uthyrning av studior och personal avser produktioner som görs av oberoende produktions- bolag, men för program som visas i SVT. Även uthyrning av kostymer och rekvisita anges till största delen avse produktions- bolag som producerar program för SVT. När det gäller SR:s uthyrning av Berwaldhallen och musikstudior lämnas inte några motsvarande uppgifter. Vi har, liksom och tv, uppfatt- ningen att det med det underlag som lämnas i redovisningarna måste vara möjligt att ta ställning till det krav som ställs på verk- samheterna, att de ska ha bedrivits på ett konkurrensneutralt sätt i förhållande till andra företag som tillhandahåller motsvarande tjänster. Att uppgifter om kostnader som sidoverksamheterna medfört fortsatt enbart redovisas övergripande är en brist, liksom underlaget för bedömningen om verksamheterna bedrivit konkurrensneutralt. Det bör också, i redovisningen av den del av sidoverksamheten som avser förfoganden över rättigheter till programinnehåll och utsänd- ning, klart framgå att sådana förfoganden även kan ingå inom ramen för finansieringen av programproduktion. Det är viktigt för förtroendet för radio och tv i allmänhetens tjänst att redovisningen av sidoverksamheter är öppen, inte minst vad gäller samarbeten med olika produktionsbolag. Vi utgår dock från att programföretagen i dialog med och tv kan finna former för en sådan redovisning. Vi anser därför inte att det finns skäl att lämna förslag i denna del. Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer 10.2Oberoende från kommersiella aktörer Förslag: Särskilda redovisningskrav beträffande sponsring införs i anslagsvillkoren för SVT. Genom redovisningen bör en tydlig bild ges av i vilken omfattning sponsrade program förekommit. Av redovisningen bör lämpligen framgå vilka evenemang som sponsrats, hur många sändningar de sponsrade evenemangen totalt omfattat och med vilket belopp sponsringsbidrag totalt mottagits. Enligt sändningstillstånden får SR, SVT och UR inte sända sådana sponsrade program där sponsorbidraget har tillfallit företagen direkt. Undantag görs beträffande SVT för sponsring i sändningar i samband med sportevenemang och av program som innebär utsänd- ning av en allmän sammankomst eller offentlig tillställning där SVT är arrangör, under förutsättning att det är ett arrangemang inom ramen för ett åtagande gentemot EBU eller ett arrangemang av liknande betydelse samt att programmet direktsänds till flera länder. Undan- tagsmöjligheten gäller inte för program som huvudsakligen vänder sig till barn och är begränsad till högst 20 evenemang . Även för görs undantag för sponsring av program som innebär utsändning av en allmän sammankomst eller offentlig till- ställning där SR är arrangör, under förutsättning att det är ett arrange- mang inom ramen för ett åtagande gentemot EBU eller ett arrange- mang av liknande betydelse samt att programmet direktsänds till flera länder. Undantaget gäller liksom för SVT inte för program som huvudsakligen vänder sig till barn , men är inte begränsat till ett visst antal evenemang. Såväl för som SVT ställs i villkor som rör sponsringsmed- delanden krav utöver de som gäller enligt radio- och tv-lagen. Den begränsning till 20 evenemang som gäller för SVT infördes inför nuvarande tillståndsperiod. När reglerna om sponsring på detta sätt skärptes uttalades följande (prop. 2008/09:195 s. 57 f.). Att verksamheten är fri från reklam är grundläggande för radio och tv i allmänhetens tjänst. Sponsringen är ett undantag från den i övrigt icke-kommersiella verksamheten. Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer med förbudet mot sponsring är att utomstående inte ska kunna påverka sändningarnas innehåll. Syftet med undantaget är att göra det möjligt för SVT att tillgängliggöra mycket dyra evenemang av nationellt intresse som annars inte skulle kunna sändas, eller skulle ta för mycket resurser från andra viktiga programområden. Det är viktigt att programföretagen utnyttjar möjligheten till sponsring restriktivt. hade SVT sänt cirka 50 sportevenemang, som kunde delas upp i sammanlagt över 400 sändningar. Regeringen ansåg i likhet med Public service-utredningen att detta inte var en restriktiv hantering. Regeringen ansåg att det var viktigt att SVT fortsatt kunde sända sport, men förslog en skärpning av reglerna på så sätt att antalet sponsrade evenemang begränsades. Ett större sport- evenemang var t.ex. ett , eller EM. Mindre sportevenemang kunde vara eller enskilda tävlingar. Genom begränsningen antogs att de sponsrade sändningarna skulle kunna minska till i vart fall hälften. har tillkännagett som sin mening att SVT även fortsättningsvis ska ha möjlighet att sända attraktiva sportevenemang som förutsätter sponsring (bet. 2011/12:KrU4). Från betänkandet har följande hämtats om utskottets ställnings- tagande. Då det gäller inköp av rättigheter till sportsändningar kon- kurrerar SVT med andra programkanaler, bl.a. ett antal renodlade sportkanaler. Under en följd av år har priserna på sändningsrättig- heter till större internationella idrottsevenemang ökat. Den möjlighet som finns för SVT att få sponsringsmedel inbringar . Enligt SVT bidrar sponsrings- intäkterna till företagets möjligheter att förhandla med de organisa- tioner som säljer rättigheterna. Med hänvisning till beslut inför nuvarande tillstånds- period att antalet sponsrade sportevenemang och eventuella EBU- arrangemang eller arrangemang av liknande betydelse inte får över- stiga 20 evenemang , redogjorde utskottet för sin tidigare uppfattning i frågan. Det hade ansetts motiverat att SR och SVT även i fortsättningen hade möjlighet att erhålla extern finansiering för att kunna köpa in sändningsrättigheter till vissa angelägna pro- gramproduktioner. I de flesta fallen handlade det om sportevenemang, som på grund av den ökade kommersialiseringen av idrotten betingade höga kostnader. Utskottet hade dock liksom regeringen ansett att sponsringsmöjligheten skulle utnyttjas restriktivt. I anledning av kommitténs uppdrag i denna del ville utskottet under- Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer stryka vikten av att SVT även fortsättningsvis ska ha möjlighet att sända attraktiva sportarrangemang som förutsätter sponsring. har uttryckt att sponsring är en finansi- eringskälla som i princip bör vara förbehållen kommersiella företag som agerar på en konkurrensutsatt marknad. Att programföretagen finansieras genom radio- och tv-avgiften, en finansieringskälla som inte bygger på något kommersiellt risktagande och som är obero- ende av andra företags ageranden och programföretagens särställ- ning i förhållande till andra programbolag har framhållits. De kommersiella programbolagens finansieringskällor som huvudsak- ligen består av reklamintäkter och sponsringsmedel bör vara reserv- erade för programbolag som inte har en säkrad finansieringskälla utan i sin verksamhet är beroende av affärsmässiga finansieringskällor. Det har lagts till att sponsring är en viktig finansieringskälla fram- för allt i samband med sportevenemang och att sändningar av sport är ett betydande konkurrensmedel för flertalet av de kommersiella programbolagen (KKV, PM till kommittén med sammanställning av ställningstaganden kring tv-området, ). Sponsring i SVT:s och SR:s verksamhet SVT erhöll sponsorbidrag med 2009, 2010 och 2011. var 19 sportevenemang och sponsrade i SVT. Det fanns cirka 75 sponsorer för sportevenemangen . I listan över sponsrade sportevenemang återfinns magasins- programmet Fotbollskväll Internationellt, i friidrott, magasins- programmet Hockeykväll, , i längdåkning, i längdåkning, i skidskytte, WC i ridsport, elitserien i bandy, elitserien i handboll, i friidrott, Euro hockey tour, Horse Show, , i skidskytte, VM-serien i speedway, i tennis, Nordea i golf, US i golf.1 1 kommer SVT att sända följande sponsrade sportevenemang: i , i fot- boll, magasinsprogrammet Fotbollskväll, Internationellt och Allsvenskan, i längdåkning, , magasinsprogrammet Hockeykväll, i friidrott, US i golf, i skidskytte, Ski Classics inklusive , inklusive DN-galan i friidrott, i snowboard och ski cross, Paralympics, Motor STCC, elitserien i handboll, Scandinavian i golf, i tennis, Finn- kampen och VM-serien i speedway. Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer Enligt SVT blir det allt vanligare att det finns en koppling mellan sporträttigheter och sponsring. Det gäller främst inter- nationella rättigheter, men en ökning kan också ses beträffande nationella rättigheter. SVT har visat förfrågningsunderlag vid för- säljning av rättigheter av vilka framgår att krav på sponsringsutrymme ställts av UEFA (Union of ) som förutsättning för förvärv av visningsrätter till i fotboll. SVT har också visat villkor om sponsring i avtal för förvärv av visningsrätter till VM-serien i speedway och i tennis. Det har också framförts krav eller önskemål om sponsring vid förhand- lingarna för förvärv av visningsrätter till elitserien i handboll, i friidrott och Euro hockey tour. Om inte undantaget som medger sponsring fanns skulle, enligt SVT, möjligheterna att förvärva visningsrätter försämras. Det är inte självklart att visningsrätter skulle kunna förvärvas till ett högre pris. Den som säljer en visningsrätt kan ha utlovat en kommersiell möjlighet till en samarbetspartner och därför välja att sälja vis- ningsrätten till den som kan erbjuda en sådan möjlighet.