sou · GZB375d3 · 2012-01-01 00:00:00 — Ny djurskyddslag, del 3 Betänkande av utredaren i Översyn av djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Fotograf: , Vitlycke museum. Bilden är tagen 1996. Bilden föreställer hällristningar av hästar och människor. finns i Torp, Hogdal i och är gjorda f.kr. Motiv och författningskommentar ........................................ Utredarens uppdrag och arbete.............................. Gällande rätt och bakgrund till Djurskyddslagen (1988:534) .............................. Djurskyddsförordningen (1988:539)................. föreskrifter (SJVFS).............. 2.2EU-rättens grundläggande principer och bestämmelser om djurskydd ............................................ 2.2.3 Artiklarna 34 och 36 i EUF-fördraget............... 2.2.4 EU:s lagstiftning på jordbruksområdet............. 2.2.5 EU:s reglering på djurskyddsområdet............... EU-regler om zooteknik .................................... Historik över lagstiftning om djurskydd i .......... 2.4Bakgrund till utformningen av lag om Vad hände med djurskyddet vid EU-inträdet?................ 2.6Europarådet och dess inflytande på betydelse för djurskyddsarbetet internationellt.............. Hur har djurskyddslagen ändrats ?................ 2.9Hur har djurskyddsförordningen ändrats sedan 2.10Utvecklingen av myndighetsföreskrifterna om Nulägesbeskrivning med analys ............................. Produktion och lönsamhet ................................. Etiska utgångspunkter för en ny Människan och de andra djuren....................................... Människans moraliska särställning..................... 4.1.2 Synen på djur och deras välfärd ............ 4.1.3 Synen på djur och deras välfärd i internationell Vad är egentligen djurvälfärd? Utredarens överväganden och förslag ............................. Lagstiftningens detaljeringsgrad och struktur .......... Djurskyddslagen är en ramlag.......................................... Funktionsregler, resursregler och detaljeringsgrad ........ Hur ser synen på detaljeringsgrad ut? 5.5Ett djurskydd i förändring: arbete med djuromsorgs- och kontrollprogram......................... Utredarens överväganden och förslag ............................. 5.6.1 Lagstiftningens struktur och detaljeringsgrad .. 5.6.2 Vetenskapligt råd knyts till föreskriftsarbetet .. Förslag på föreskriftsändring ............................. Begreppets ursprung och avsikt ....................................... 6.1.2 Avsikten med begreppet naturligt beteende...... Naturligt beteende i lagstiftningen .................................. 6.2.2 Begreppet naturligt beteende i den svenska 6.2.3 Avvägning mellan naturligt beteende 6.2.5 Begreppet naturligt beteende i andra Vetenskapliga definitioner av naturligt beteende............ Utredarens överväganden och förslag.............................. Övergivna och förvildade djur................................. 7.1.1 Ett domesticerat djur på vift............................... 7.1.2 Varför blir katter herrelösa? 7.1.3 Djurhem tar hand om herrelösa katter .............. 7.1.4 Hur lever herrelösa katter? överlevnad och fortplantning ............................. 7.1.5 Vilket problem medför herrelösa katter?........... 7.1.6 Metoder för att hantera och minska antalet herrelösa katter........................................ 7.2.2 Lag (2007:1150) om tillsyn över hundar 7.3Erfarenheter av problemen med herrelösa katter i Synen på problemet med herrelösa katter ......... Erfarenheter från svenska myndigheter............. 7.3.3Myndigheternas kostnader för hantering av 7.3.4Norska erfarenheter av problemen med 7.3.5Danska erfarenheter av problemen med 7.4Vilken myndighet har ansvaret för att åtgärda problem med herrelösa katter? Utredarens överväganden och förslag ............................. som medför lidande för djur ........................... Vad är avel?........................................................................ som medför med djurskyddsproblem..................... Nötkreatur för köttproduktion ......................... Värphöns och kalkoner....................................... 8.3Lagstiftning rörande avel, tidigare utredningar och 8.3.2 EU-rättsliga aspekter gällande avel.................... Djurskydd vid hästavel SOU 2006:13 ............... Utredarens överväganden och förslag.............................. Särskilda krav för viss djurhållning ......................... Krav på tillstånd enligt 16 § djurskyddslagen.................. 9.1.1 Vad är § 16-tillstånd?........................................... 9.1.2 Varför finns § 16 -tillstånden?............................ Behövs § 16-tillstånden? Tolknings- och gränsdragningssvårigheter........ 9.1.5 Tjänstedirektivet och utvärdering av kravet på tillstånd enligt 16 § djurskyddslagen ............. Förprövning av djurstallar ................................................ Vad är förprövning? Varför finns förprövning?................................... 9.2.4 översyn av förprövning ......... Förprövning av ny teknik (nyteknikprövning)............... Vad är nyteknikprövning? 9.3.2 Förenlighet med bestämmelser om fri rörlighet Särskilda krav rörande cirkusar och djurparker............... 9.4.1 Vad finns det för särskilda krav inom dessa 9.5Zoobutiker och förbud mot hållande av vissa 9.5.1 Vad finns det för särskilda krav inom dessa områden?.................................................... 9.5.2 Varför finns det särskilda krav för zoobutiker och förbud mot hållande av vissa djur som 9.5.3 dom i mål C-219/07 ................ 9.5.4 Forskning kring hållande av djur som Utredarens överväganden och förslag.............................. Träning och tävling med djur................................. Tävlingsverksamhet med djur .......................................... Omfattning av tävlingsverksamheten................ 10.1.3 Spödrivning och felaktig hantering av häst 10.1.4 Utrustning, ålder och träningsmetoder............. 10.1.5 Närvaron av veterinär vid tävling och besiktning av häst före start ............................... 10.1.6 Användning av grävlingar och andra vilda djur för träning och jaktprov ..................................... Gällande lagstiftning, tidigare utredningar m.m............. 10.2.2 Förarbeten till nuvarande bestämmelser i 17 § 10.2.3 Arbetsordning för ban- och tävlings- 10.2.6 Förbud mot användande av körspö i ..... Sporternas egna regler ...................................................... Utredarens överväganden och förslag ............................. Omhändertagande av djur och djurförbud ............... Inledning och bakgrund ................................................... 11.1.2 Allmänt om omhändertagande och djurförbud och statistiska uppgifter ..................................... kontrollmyndigheter m.fl. och de 29 § djurskyddslagen........................................... 11.3Regelmässiga djurförbud och omhändertaganden efter tre förelägganden eller förbud enligt 26 § 11.4Partiella djurförbud – möjlighet för personer med djurförbud att hantera djur............................................... 11.4.1 Enkätundersökning hos länsstyrelserna ............ Upphävande av djurförbud............................................... Omhändertagande av djur m.m........................................ 11.6.1 Bestämmelser om och handläggning vid omhändertagande av djur.................................... 11.6.2 Omhändertagande av djur enligt 31 § djurskyddslagen........................................... 11.6.3 omhändertagande av djur enligt 32 § djurskyddslagen........................................... 11.6.4 Befogenhet för polisen att omhänderta djur hos personer med djurförbud............................. 11.7Skadeståndsanspråk vid hävning av felaktiga beslut om omhändertagande av djur ........................................... 11.7.1 Beslut enligt 34 § djurskyddslagen om vad som ska ske med djur efter ett omhändertagande..... 11.7.2 Överklagande av beslut om omhändertagande enligt 31 och 32 §§ djurskyddslagen .................. 11.7.3 Beslut enligt djurskyddslagen gäller som regel 11.7.4 Rätt till skadestånd av staten på grund av fel eller försummelse vid myndighetsutövning....... 11.7.5 Justitiekanslerns beslut i skadeståndsärenden ... 11.7.6Rätt till skadestånd på grund av andra omständigheter än sådana som har rent ekonomisk betydelse – ideella skador och 11.8Djurägares kostnadsansvar vid hävning av felaktiga beslut om omhändertagande av djur................................ Övriga frågor om djurförbud och omhändertagande..... 11.9.1 Begreppet att ha hand om djur............................ Skenöverlåtelser och bulvanskap........................ Enkätundersökning hos länsstyrelserna ............ Utredarens överväganden och förslag ............................. Användning av djur för sexuella ändamål................ 12.1Innebörden av användning av djur för sexuella Omfattningen av sexuell användning av djur.................. 12.2.1 Sexuell användning av djur i .................. 12.2.2 Sexuell användning av djur internationellt ........ Djurskyddsaspekter vid sexuell användning av djur....... Juridiska aspekter gällande sexuell användning av 12.4.2 Användning av djur för sexuella ändamål har varit förbjudet i ...................................... 12.4.3 Användning av djur för sexuella ändamål är inte förbjudet i om det inte medför lidande för djuren................................................ 12.4.4 Skydd för människors sexuella läggning............ Utredarens överväganden och förslag ............................. Straff vid djurskyddsbrott ................................................ 13.2.1 Brott, allmän straffrätt och specialstraffrätt...... 13.2.2 Straffbestämmelser i 36 och 36 a § djurskyddslagen ........................................ 13.2.3 Ds 2011:12, Genomförande av EU:s direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga Förarbeten till djurskyddslagen.......................... 13.2.6 Förhållandet mellan djurplågeri enligt och brott mot djurskyddslagen.... 13.3.1 Officiell brottsstatistik från Brottsförebyggande 13.3.2 Statistisk från , 13.3.3 Statistiska uppgifter från polismyndigheterna... 13.3.4 Åtalsanmälan enligt 24 b § djurskyddslagen...... 13.4Uppmärksammade brister i djurskyddslagens 13.4.4 Synpunkter på djurskyddslagstiftningen från Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU20................................................... 13.4.8 Rapporten vid slakt (16-2010) ................ 13.4.9 Förekomsten av döda djur vid slaktdjurstransporter av nötkreatur, gris och får........................................................... Slutlig rapport från särskild revision av Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor utförd i den 12–...................... Tillämpningen av bestämmelser om fängelsestraff......... Straff i proportion till brottets allvar (SOU 2008:85).................................................... 13.6.2 Högsta domstolens avgörande NJA 2005 Blankettstraffstaganden i djurskyddslagen........ Blankettstraffstadganden i EU-rätt ................... yttrande till utredaren........... Förslag om sanktionsavgifter i (SOU 2010:106).................................................. 13.8Frågor om kompetensutveckling och specialisering hos tillämpande myndigheter m.fl................................... 13.8.4 Samarbete i mellan Utredarens överväganden och förslag ............................. Sekretessfrågor och informationsutbyte................... Inledning och bakgrund.................................................... 14.2Gällande rätt inom hälso- och sjukvård, socialtjänst 14.2.1 Insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen är 14.2.2 Närmare om insatser enligt socialtjänstlagen .... 14.2.3 Lagen om stöd och service till vissa 14.2.4 Vård utan samtycke av den enskilde .................. 14.2.5 ansvar för dödsbo ........................ 14.31980 års sekretesslag (SekrL) och lag om offentlighet och sekretess(OSL)...................................... Vad innebär sekretess?........................................ Brott mot sekretessbestämmelserna .................. Huvuddragen i sekretessbestämmelserna........................ Hälso- och sjukvården ........................................ Sekretess hos enskilda vårdgivare....................... Sekretess mellan myndigheter är huvudregel .... Sekretess följer som huvudregel inte uppgiften 14.4.6 Generalklausulen i 10 kap. 27 § första stycket OSL .............................................. 14.4.7 Sekretessbrytande bestämmelser i 10 kap. OSL vid misstankar om begångna brott ..................... 14.4.8 Lagstadgad uppgiftsskyldighet i vissa fall .......... Nöd enligt 24 kap. 4 § ................... Utredarens överväganden och förslag.............................. Möjlighet att göra undantag från djurskyddslagstiftningen i krissituationer ................ Inledning och bakgrund ................................................... 15.1.1 Utredarens direktiv............................................. 15.1.2 Regeringens uttalande i prop. 2001/02:158....... 15.1.3 Olyckor, hot och risker i samhället ................... 15.2Centrala författningar av betydelse för samhällets 15.2.1 Förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap ............................................. 15.2.2 Lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap ............ Kommunallagen (1991:900)............................... 15.2.4 Lagen (2003:778) om skydd mot olyckor ......... Definitioner, krishanteringsmodeller m.m. .................... 15.3.1 Systemet för samhällets krisberedskap.............. Djurskydd i krissituationer .............................................. 15.4.1 På vilket sätt kan en krissituation påverka 15.4.2 ansvar i krissituationer.......... Möjligheter till undantag enligt nuvarande reglering ..... 15.5.1 Möjlighet för myndigheter att enligt gällande rätt tillämpa undantag från lagstiftningen i Möjligheter till dispens....................................... Utredarens överväganden och förslag ............................. Utredarens övriga överväganden............................. Krav på kompetens och utbildning .................................. Förvärv av jordbruksfastighet............................. Transport och slakt av djur................................. Krav på kompetens i nya Utredarens överväganden och förslag................ Åldersgräns för innehav av djur ....................................... Ålderskrav i konvention om Regelverk som styr rättigheter och skyldigheter vid olika åldrar i ................. Regler om ålderskrav i och ....... Utredarens överväganden och förslag................ Upphandling inom den gemensamma marknaden.......... Vilka krav kan ställas vid en upphandling.......... 16.3.3 Utvärdering av upphandlingsregelverket och (dir 2010:86) ........................................................ Utredarens överväganden och förslag................ Kastrering av gris utan bedövning.................................... Varför kastrerar man? Alternativa metoder till kastrering Åtgärder inom EU och EFTA............................ Utredarens överväganden och förslag................ Djurförsök och försöksdjur ............................................. Definitionen av djurförsök och försöksdjur...... Verksamhetstillstånd, förhandsgodkännande av 16.5.3 Utredarens överväganden och förslag ............... Lösgående och uppbundna djur....................................... 16.6.3 Utredarens överväganden och förslag ............... 16.7Operativa ingrepp eller penetration av hud eller behandlingsmetoder för djur SOU 2001:16...... 16.7.2 Utredningen om Behörighet inom djurens sjukvård och hälsa SOU 2005:98 ....................... 16.7.3 Regeringens proposition 2008/09:94 Verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård ...................... 16.7.4 Utredarens överväganden och förslag ............... Den offentliga kontrollen ................................................ 16.8.3 Utredarens överväganden och förslag ............... 16.9Handräckning av polismyndigheten vid offentlig 16.9.1 Tillträde till bostad vid offentlig kontroll ......... Handräckning enligt 27 a § djurskyddslagen .... Utredarens överväganden och förslag ............... 16.10.1 Utredarens överväganden och förslag ............... Anmälningsplikten för djurhälsopersonal....................... 16.11.1 Utredarens överväganden och förslag ............... Frågor om sekretess hos m.m.................... 16.12.1 Utredarens överväganden och förslag ............... Konsekvenser av utredarens förslag ........................ Djurskyddet bör vara ett offentligt åtagande .................. En djurskyddslagstiftning för all djurhållning................. 17.5Konsekvenser av utredarens förslag till ny 17.6Konsekvenser av förslag som föreslås meddela i föreskriftsform ................................... 17.7Konsekvenser till följd av översyn Särskilda yttranden och reservationer ................................. Instansundersökning: Probleminventering .................. Instansundersökning: Synpunkter på detaljerings- En jämförelse mellan svenska djurskydds- bestämmelser och EU-direktiven avseende hållande och skötsel av lantbrukets djur...................................... KAPITEL 8–17 8 som medför lidande för djur I lagen införs ett förbud mot avel med sådan inriktning som kan medföra lidande för avkomman eller moderdjuret. ska leda till att djur kan föda fram sin avkomma på ett naturligt sätt. Djur ska också ha normala kroppsfunktioner såsom att kunna andas normalt, röra sig obehindrat och kunna använda sina sin- nen utan att det medför lidande för dem. Utredaren föreslår att djurskyddsföreskrifterna på avelsområdet ska ses över och göras tydliga nog för kontrollmyndigheterna att vidta rättsliga åtgär- der. En rapporteringsplikt för veterinärer införs gällande ärftliga defekter hos sällskapsdjur. Veterinärer ska t.ex. rapportera för- lossningssvårigheter, andningsproblem eller andra liknande defekter till som i sin tur ska tillhandahålla dessa uppgifter till länsstyrelserna. För samtliga sällskapsdjur, inklusive hund och katt samt för häst anser utredaren att det ska finnas informationskrav vid alla former av försäljning av djur. Informationen ska bl.a. innehålla skötselråd och rasspecifik avelsinformation. Utredaren föreslår också ett antal djurartsspecifika avelsåt- gärder. För hund föreslås bl.a. obligatorisk utbildning för hund- uppfödare och för katt kartläggning av kattraser där avel orsakar djurskyddsproblem. Utredaren anser också att domare vid hund- och kattutställningar ska ha kunskap om de djurskydds- problem som exteriöra överdrifter kan medföra. som medför lidande för djur Utredaren anser även att hunddomarnas beslut kontinuerligt bör utvärderas av ur ett djurvälfärdsperspektiv. För katter bör särskilda domaranvisningar tas fram och domarna bör utbildas gällande de djurskyddsproblem som finns hos vissa kattraser. För häst bör frekvensen och omfattningen av ärftliga defek- ter och sjukdomar hos svenska hästar av olika raser undersökas. Ett förbud mot att bärare av ärftliga defekter används i avel bedöms inte möjligt på grund av gemenskapslagstiftningen. I stället föreslås att rasföreningar upprättar egna regler kring detta. För mjölkkor bör avelsarbetet kontinuerligt utvärderas av myndigheterna. För nötkreatur som hålls för köttproduktion bör koderna för korsningsdjur ändras så att föräldradjurens ras kan utläsas vid slakt. För grisar bör aveln bl.a. inriktas mot att minska förekoms- ten av bogsår och smågrisdödlighet. Ytterligare forskning be- hövs också gällande sambandet mellan smågrisdödlighet och antal födda smågrisar, funktionsdugliga spenar, suggans modersegenskaper samt smågrisarnas födelsevikt och tillväxt- förmåga. bör också riktas mot att få fram en gris lämpad för den ekologiska grisuppfödningen. För slaktkycklingar måste aveln inriktas mot att få bort de ärftliga faktorer som ligger bakom t.ex. benproblem, hudin- flammationer, bukvattusot och plötslig död-syndrom. Avels- arbete måste också bedrivas för att få bort de beteendestör- ningar som finns hos föräldradjuren till slaktkycklingar, värp- höns och kalkoner. Utredaren bedömer att mer forskning också behövs för att studera slaktkycklingarnas avelsdefekter under svenska förhållanden. För värphöns bör aveln inriktas mot att få bort problemen med fjäderplockning och kannibalism. I utredningens direktiv anges att avel med sådan inriktning att den kan medföra ett lidande för djuren är förbjuden enligt 29 § djur- skyddsförordningen. Inom vissa områden, inte minst när det gäller avel med vissa hund- och kattraser, finns det dock en inrikt- ning på aveln som innebär ett stort fokus på vissa specifika egen- skaper. Detta fokus kan i vissa fall leda till att djuren utsätts för en ökad risk för skada eller sjukdom samt kan öka risken för inavel. som medför lidande för djur Utredarens uppgift har varit att utreda vilka åtgärder som behövs för att vända utvecklingen inom aveln i en mer djurhälso- och djurskyddspositiv riktning så att målet i första hand är att avla för fysiskt och mentalt friska och sunda djur. I detta sammanhang måste EU-regler, för att främja handeln på den inre marknaden, beaktas. Utredaren har konstaterat att avelsproblematiken är komplice- rad och skiljer sig åt mellan olika djurarter. För att göra en full- ständig utredning av alla avelsproblem som kan uppstå hos alla djurarter som hålls i skulle avsevärt mer tid än vad utreda- ren har haft till sitt förfogande krävas. Utredaren har därför valt att begränsa arbetet till de djurarter och de djurskyddsproblem som är tydligast framträdande och som utredaren har bedömt vara mest angelägna från djurskyddssynpunkt. Avsikten är alltså inte att ge sken av att avsnittet innehåller en fullständig förteckning av alla djurskyddsproblem som är relaterade till avel. på försöksdjur har utelämnats på grund av att arbetet med konsekvenserna av det nya försöksdjurdirektivet pågår. 8.1Vad är avel? Under de senaste 4 miljarder åren har de organismer som funnits på jorden påverkats av vad vi kallar för naturlig selektion eller naturligt urval. Naturlig selektion är en nyckelkomponent i evolu- tionen och brukar förenklat beskrivas som den process som gör att vissa egenskaper blir mer vanliga hos en grupp organismer på grund av att de individer som har haft dessa egenskaper varit mer fram- gångsrika i överlevnad och fortplantning än andra individer. Det som har avgjort hur framgångsrika de olika individerna har varit är hur väl anpassade de är till den miljö som de befinner sig i. Gener för egenskaper som har varit viktiga för överlevnad och fortplant- ning har därmed spridits vidare till kommande generationer. Termen naturlig selektion har sitt ursprung i bok of Species, (1859). Här beskrivs naturlig selektion men även artificiell selektion som är en liknade process men där människan i stället väljer vilka egenskaper som är önsk- värda och ser till att dessa sprids vidare. Det man kallar för avel är artificiell selektion som alltså innebär att människan bestämmer vilka djur som ska fortplanta sig och alltså sprida sina gener och egenskaper vidare. som medför lidande för djur har pågått i princip så länge som människan har hållit djur, men har intensifierats . Vissa forskare har påpekat att omfattningen av förändringarna som man har ska- pat hos djuren kan ifrågasättas.