sou · H0B383 · 2012-12-11 00:00:00 — och Rådets direktiv /98/EG om vidare- utnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI- direktivet) Lag (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen) Föreskrifter och allmänna råd för offentliggörande m.m. av officiell statistik (SCB-FS 2002:16) Riktlinjer från Rådet för den officiella statistiken () Tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik, Riktlinjer från 2006:1 Riktlinjer och rutiner för elektronisk publicering, Riktlinjer från 2008:1 Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik (MIS 2001:1) Kvalitetspolicy, SCB 2005 Dokumentation för återanvändning av mikromaterial från SCB:s undersökningar, SCB 1991 Dokumentationsmallar från SCB och instruktioner till dessa SCBDOK, Dokumentationsmall, SCB 1991 och senare revideringar SCBDOK, , SCB 2001 SCBDOK, Tips och exempel, SCB Beskrivning av statistiken med kvalitetsdeklaration, Dokumentationsmall, SCB Beskrivning av statistiken, Anvisningar, SCB MetaPlus, Beskrivning, SCB 2007 Dokumentation med MetaPlus, SCB 2008 MetaPlus, , SCB European Statistics Code of Practice, 2005 and later revisions Definition of Quality in Statistics, 2003 and later revisions Standard Quality Report, Europstat 2003 and later revisions Andra uttalanden från EU Commission of Communities (2009): The production method of EU statistics: a vision for the next decade, COM(2009)404 Neelie Kroes, Vice President, , about Future improvements of the PSI directive () Neelie Kroes, Vice President, , From common standards to open data, Summit, 2011 , (2009): Strukturerade datalager för effektivare produktion (1999): Ökad tillgänglighet till officiella statistik, SOU 1999:96 & Nordbotten, S. (2003). Review of Statistics . An evaluation made for the Government of . (2003a). Deliverable D6 from EU project MetaNet (IST-1999-29093). (2003b). Strategies for Development and Implementation of . Invited paper for the session in . & , H. (2004). The metadata system at Statistics in an international perspective. Invited paper for the conference Statistics – investment in the future, , . (2004a). Metadata systems in statistical production processes – for which purposes are they needed, and how can they best be organised? UNECE//Joint Session on Statistical Metadata (METIS), . (2004b). Statistical systems – some fundamentals. (2004c). Designing and managing infrastructures in statistical organisations. (2005a). Modelling the Contents of Official Statistics. Meeting of the at the in 2005. (2005b). A conceptual model of society as reflected by official statistics. (2005c). 55th Session of , , . & Androvitsaneas, C. & , L. (2006). Towards an SDMX User Guide: Exchange of statistical data and metadata between different systems, national and international. Meeting of the on and , , 2006. (2006). Reality as a statistical construction – Helping users find statistics relevant for them. Q2006, , U.K. (2007a). Navigating in a space of statistical surveys of society. (2007b). Navigating in a space of statistical surveys of society. (2007c). Process reengineering at Statistics . MSIS 2007, . (2007d). : konkretiserad målbild – scenario. Bruneforth, M. & , B. (2007). Conceptual analysis of UOE and education surveys. & , L. (2008). Showing units in online databases – the example of OECD.Stat. MSIS 2008, . (2008). Classifications of statistical metadata. METIS 2008, . & , L. (2009). Innovative approaches to turning statistics into knowledge. , 26(2009), pp. 1–10. (2009). Business models and authors rights in the information economy. (2010a). A systems approach to official statistics. Official Statistics in Honour of , pp. 225–260. (2010b). Design av statistiska undersökningar och statistiska system – komplexa beslutsprocesser. Paper submitted to . (2010c). Designing surveys and statistical systems – complex decision processes. Paper submitted to . (2010d). Statistical file systems and archive statistics. Paper presented at the Nordic Statistical Meeting in , 2010. (2011a). Towards a system of official statistics based on a coherent combination of data sources. Paper presented at the conference in . Frågor till SCB beträffande dokumentation m.m. Svar på frågor till SCB beträffande dokumentation m.m. Frågor till SCB beträffande dokumentation m.m. Den övergripande uppgiften för är att se över () och systemet för den officiella statistiken och analysera för- och nackdelar med ett centraliserat respektive ett decentraliserat statistiksystem. Utredningen ska sär- skilt granska statistikkvaliteten och tillgängligheten till statistiken. Enligt utredningens direktiv (dir. 2011:32) är god dokumenta- tion grundläggande för att förbättra tillgängligheten. För att kunna söka efter statistik måste statistikanvändarna få en överblick över vilken statistik som finns tillgänglig och vad den omfattar. För att kunna tolka statistiken behövs ytterligare kunskap. För mer djup- gående analyser krävs det dessutom kunskap om de underliggande datamaterialen och processerna. Vissa hävdar att enbart statistikproducenten har tillräcklig kun- skap för att rätt kunna tolka och analysera statistiken. Andra hävdar motsatsen, att statistiken ska vara så väl dokumenterad att i stort sett vem som helst kan använda den på egen hand. Det är en prioriterad uppgift för SCB och andra statistikansvariga myndigheter att, inom ramen för befintliga anslagsmedel, genomföra fullständiga doku- mentationer och kvalitetsdeklarationer. Mot den bakgrunden ska utredningen analysera hur dokumentationen av statistiken kan för- bättras. Med utgångspunkt i utredningens direktiv, har jag fått i uppdrag att för utredningens räkning översiktligt analysera och besvara följande frågor: Vad är dokumentation av statistik? Vilka behov har olika användare? Vilka formella krav på dokumentation finns ? Hur fungerar dokumentationen ? Hur är dagsläget? Grad av genomförande? Hur har utvecklingen varit ? Finns exempel på statistikansvariga myndigheter som är bra resp. mindre bra på dokumentation? Hur lever myndigheterna upp till de formella kraven? Vilka problem finns avseende dokumentation? För vilka aktörer finns problem? Hur ser problemen ut för olika aktörer? Vad beror problemen på? Inom statistiksystemet i stort? Dokumentationsproblem vs andra problem: Går dokumenta- tionsproblemen att studera isolerat eller är de del av ett större systemfel? Hur viktiga är dokumentationsproblemen jämfört med annat? Finns lämpliga jämförelseobjekt? Andra länder som är bra på dokumentation? Finns andra svenska sektorer som man kan lära av? 5.Vilka väsentliga faktorer finns som påverkar den fortsatta utvecklingen och förutsättningarna för utredningens analys? Med anledning av mitt uppdrag har jag ett antal frågor till SCB, som formuleras under fyra huvudrubriker nedan. SCB får gärna därut- över ge ytterligare synpunkter med anknytning till de frågor som har listats ovan. SCB:s metoder, verktyg och processer för dokumentation Begreppet dokumentation skall här tolkas i vid mening och in- kluderar t.ex. processorienterad dokumentation, strukturerade meta- data och kvalitetsdeklarationer. 1.Vilka metoder och verktyg använder sig SCB av för process- orienterad dokumentation, t.ex. SCBDOK? Hur stor andel (på ett ungefär) av den officiella statistik, som SCB ansvarar för, är dokumenterad enligt SCBDOK? När uppnås , och hur? Hur kvalitetssäkras denna dokumentation? den publikt tillgänglig, i första hand via Internet? (Ge gärna exempel med länkar.) 2.Vilka metoder och verktyg använder sig SCB av för strukture- rade metadata, t.ex. MetaPlus? Hur stor andel (på ett ungefär) av den officiella statistik, som SCB ansvarar för, är full- ständigt dokumenterad i MetaPlus (enligt regler och krav som gäller där)? När uppnås , och hur? Hur kvalitetssäkras denna dokumentation? Hur görs den publikt tillgänglig, i första hand via Internet? (Ge gärna exempel med länkar.) 3.Vilka metoder och verktyg använder sig SCB av för kvalitets- deklarationer? Hur stor andel (på ett ungefär) av den officiella statistik, som SCB ansvarar för, är kvalitetsdeklarerad enligt föreskriven mall? När uppnås , och hur? Hur kva- litetssäkras denna dokumentation? Hur görs den publikt tillgäng- lig, i första hand via Internet? (Ge gärna exempel med länkar.) 4.Beskriv hur de olika delarna av SCB:s dokumentationsarbete är integrerade med själva utvecklings- och produktionsprocessen! Hur växer olika delar av dokumentationen successivt fram, och hur tappas den av till, och konsolideras i de olika dokumenta- tionssystemen (SCBDOK, MetaPlus, Kvalitetsdeklarationerna och ev andra system)? 5.När kommer SCB:s system och data att vara så väl dokumen- terade att orsakerna till fel i statistiken kan spåras i princip ome- delbart, när de upptäcks? 6.Vilka problem, hinder och möjligheter att förbättra förutsätt- ningarna för ett väl fungerande dokumentationsarbete ser SCB? SCB:s deltagande i internationellt samarbete inom detta område 7.Ett antal ledande statistikbyråer i världen undersöker f.n. möjlig- heterna att använda sig av metoder, standarder och verktyg från Data Documentation Initiative (DDI, . I vilken utsträckning deltar SCB i detta arbete, och med vilka andra statistikbyråer och andra organisationer samarbetar man? Hur ser SCB på DDI och andra internationella standardiserings- initiativ inom dokumentions-, metadata- och kvalitetsdeklara- tionsområdet, t.ex. SDMX, . Problem och möjlig- heter? 8.På vilka andra sätt, med vilka andra internationella partners, och kring vilka frågor och uppgifter inom dokumentationsom- rådet (inkl metadata och kvalitetsdeklarationer) samarbetar SCB? Deltar SCB i något bilateralt eller multilateralt samarbete, som syftar till att ta fram konkreta metoder, processer och verktyg inom detta område? 9.Vilka statistikbyråer, organisationer och företag (t.ex. ameri- kanska statistikproduktionskonsulter) ser SCB eventuellt som förebilder inom dokumentationsområdet (inkl metadata och kvalitetsdeklarationer)? 10.Finns det enligt SCB:s mening några andra samhällssektorer som statistikproduktionen skulle kunna lära sig något av, när det gäller dokumentation? (En sektor som har nämnts är läkemedelsindu- strin, där inte minst amerikanska myndigheter har ställt upp stränga, starkt styrande krav.) SCB:s ansvar för det statistiska systemet som helhet 11.Hur utövar SCB sitt ansvar att se till att alla statistikansvariga myndigheter (inklusive SCB) uppfyller kraven på dokumenta- tion och kvalitetsdeklarationer av god kvalitet för de olika ända- mål som den officiella statistikproduktionen har att betjäna? Ser SCB några problem med att utöva detta ansvar, och har man i så fall några idéer om hur ansvaret skulle kunna utövas på ett bättre och effektivare sätt? 12.Hur ser man till att dokumentation, metadata och kvalitetsdekla- rationer från det svenska statistiska systemet alla olika delar finns lätt och publikt tillgängliga, i första hand via Internet? 13.Vilka problem och förbättringsmöjligheter ser SCB när det gäller olika typer av dokumentation i det svenska statistiska systemet som helhet, och när det gäller den samlade dokumentationens tillgänglighet för olika ändamål på ett överblickbart, enhetligt och användarvänligt sätt? SCB:s roll gentemot marknadsaktörer på statistikområdet I enlighet med intentionerna bakom den förra statistikreformen, finns numera på marknaden ett antal aktörer (service providers och konsulter, t.ex. Statisticon), som åtar sig utformning (design), plane- ring, genomförande och utvärdering (evalvering) av statistikpro- duktion för bl.a. statistikansvariga myndigheter (inklusive SCB). Åtagandena kan avse hela statistikproduktionssystem eller delar därav, t.ex. enskilda processer. Det finns också ett växande antal entreprenörer som i enlighet med intentionerna bakom EU:s PSI-direktiv och den svenska PSI- lagen, vill återanvända data från statistikproduktionen för att utveck- la och tillhandahålla vidareförädlande produkter och tjänster i den utsträckning det är möjligt med hänsyn till andra lagar, främst stati- stiksekretessen. När en sådan marknadsaktör eller entreprenör skall förbereda ett anbud på statistikproduktion eller planera för en ny tjänst eller produkt, måste vederbörande ha tillgång till ofta ganska ingående dokumentation av system, register, data m.m. som ingår i det svenska statistiska systemet, oavsett vem som har statistikansvaret för olika delar av systemet. Om t.ex. en konsult skall lämna ett anbud på stati- stikproduktion, som en viss statistikansvarig myndighet ansvarar för, så kan konsulten redan vid anbudsgivningen (och naturligtvis i ännu högre grad senare, om och när konsulten skall genomföra uppdraget) behöva ha tillgång till detaljerad dokumentation av även sådana system och register som SCB eller någon annan statistik- ansvarig myndighet ansvarar för. 14.Ser SCB några problem att leva upp till de krav på god dokumentation och tillgänglighet, som andra statistikansva- riga myndigheter, konsulter och entreprenörer naturligen kan ha enligt de ovan kortfattat antydda behoven? 15.Är det SCB:s uppfattning att andra statistikansvariga myndig- heter, konsulter och entreprenörer i huvudsak är nöjda med tillgängligheten till dokumentation m.m. avseende de system, register och datalager som SCB eller andra statistikansvariga myn- digheter ansvarar för? Vilka klagomål har SCB eventuellt fått, och hur har de åtgärdats? Svar på frågor till SCB beträffande dokumentation m.m. En beskrivning av genomförande och metoder vid () genom- förde februari – mars en webbundersökning på uppdrag av . Syftet med undersökningen var att kartlägga hur medlemmarna i de stati- stikansvariga myndigheternas användarråd (eller motsvarande) uppfattar sin uppgift och hur man upplever att ens synpunkter som användare av officiell statistik tas tillvara. Populationen utgjordes av samtliga medlemmar i statistikansvariga myn- digheters användarråd eller motsvarande. Det var totalt 237 personer som besvarade frågeblanketten. Det motsvarar en svarsfrekvens på . Resultatet i form av tabeller samt denna rapport levererades vecka 13 enligt överenskommelse. Undersökningsledare på var och var metodstatistiker. kontaktperson gentemot SCB var . Populationen, d.v.s. de objekt som man vill kunna dra slutsatser om, ut- gjordes av 443 personer. Det var 29 personer som fanns med i flera olika användarråd. Då vi inte bedömde det som rimligt att dessa skulle svara på flera olika enkäter kodades dubbletterna bort som övertäckning. Under datainsamlingens gång hörde 22 personer av sig och meddelade att de inte (längre) tillhörde något användarråd eller motsvarande. Dessa personer klassades också som övertäckning, och räknades bort från populationen vid beräkningen av svarsfrekvens. Uppgifterna om vilka personer som ingick i de olika statistikansvariga myndigheternas () användarråd eller motsvarande inhämtades från respektive myndighet. Från på SCB erhölls kontaktupp- gifter till de olika SAM:s kontaktpersoner. Dessa fick sedan ett e- postmeddelande där de ombads skicka in ett register med kontaktuppgifter till ledamöterna i sina användarråd eller motsvarande. Samtliga , vilka enligt av tidigare upprättad förteckning hade ett an- vändarråd, inkom med register över sina ledamöter. Undersökningen genomfördes som en totalundersökning. Grundläggande för bra kvalitet i en undersökning är kvaliteten på de data som samlas in. Frågeutformningen utgick från den enkät som användes vid motsvarande undersökning (SOU 1999:96). Utifrån Statistikutred- ningens enkätutkast genomfördes sedan en expertgranskning av mättek- nisk expertis vid SCB i syfte att minska risken för mätfel. Blanketten bestod av 31 numrerade frågor, flera av dem hade delfrågor vilket genererade totalt 48 frågor. Referensperiod för enkätfrågor, se bifogad frågeblankett. Med referenspe- riod menas vilken tidpunkt svaren avser, t.ex. , , . Inloggningsuppgifter till webbenkäten skickades ut via e-post. I ett infor- mationsbrev ombads personen att besvara frågorna och skicka svaret till SCB. Det första utskicket genomfördes . Sedan skicka- des två påminnelser till dem som inte besvarat frågeblanketten. Insamling- en avslutades . Tabell 1 Beskrivning av inflödet. I informationsbrevet kunde uppgiftslämnarna läsa om undersökningens bakgrund, syfte och att undersökningen genomfördes i samarbete mellan och SCB. Brevet informerade även om person- uppgiftslagen samt offentlighets- och sekretesslagen och att det var frivil- ligt att medverka i undersökningen. Datainsamlingen genomfördes via webb av enkätenheten vid SCB. Kontroller har genomförts bland annat för att säkerställa så att endast vali- da värden förekommer i materialet. SCB kan inte garantera att den utvalda personen själv besvarat frågeblan- ketten. Någon kontroll av att rätt person har besvarat frågeblanketten har inte gjorts, då SCB saknar registeruppgifter som skulle kunna jämföras med svaren på frågorna. Bortfallet består dels av objektsbortfall, som innebär att frågeblanketten inte är besvarad alls, och dels av partiellt bortfall som innebär att vissa frå- gor i blanketten inte är besvarade. Om bortfallet skiljer sig från de svaran- de, med avseende på undersökningsvariablerna, så kan skattningarna som grundar sig på enbart de svarande vara skeva. Objektsbortfall kan bland annat bero på att uppgiftslämnaren inte är villig att delta i undersökningen, att uppgiftslämnaren inte går att nå eller att uppgiftslämnaren är förhindrad att medverka. Objektsbortfallet i denna undersökning redovisas i tabell 2 nedan. Tabell 2 Beskrivning av objektsbortfall Med Ej avhörda menas att ingen uppgift om varför frågeblanketten inte är besvarad har lämnats. Med Avböjd medverkan menas att SCB medde- lats att uppgiftslämnaren inte vill medverka i undersökningen. Förhind- rad medverkan innehåller personer vars frånvaromeddelande på e-posten visat att de av olika skäl inte arbetat för datainsamlingen. Ej anträffad innehåller personer vars e-postadresser var felaktiga i de register som samlats in från andra . Partiellt bortfall kan bero på att en fråga är svår att förstå, är känslig eller att uppgiftslämnaren glömmer att besvara frågan. Det partiella bortfallet är litet för samtliga frågor i undersökningen. För varje svarande person (kallas objekt i fortsättningen) har en vikt beräk- nats. Syftet med detta är att kunna redovisa resultat för hela populationen och inte bara för de svarande. Vikten kallas därför även för uppräkningstal. Vikterna har beräknats utifrån antaganden om objektsbortfall och täck- ningsfel. Beräkningen gjordes med hjälp av ett av SCB egenutvecklat SAS- makro (CLAN). Vikterna i denna undersökning kan beskrivas med formeln: wk = Nh * nh = Nh = vikt/uppräkningstal för objekt k = antal objekt i urvalsramen h = antal objekt i urvalet h = antal objekt i stratum h som svarat (inklusive identifierad Vikterna bygger på antagandet att undertäckningen är försumbar samt att andelen övertäckning är ungefär lika stor bland svarande och bortfall. Dessutom antas att bortfallet inte skiljer sig från de svarande med avseende på undersökningsvariablerna. Täckningsfel, under- och övertäckning, innebär att urvalsram och popula- tion inte helt stämmer överens. Undertäckning innebär att vissa objekt som ingår i populationen saknas i urvalsramen. Övertäckning innebär att objekt som inte ingår i populationen ändå finns i urvalsramen. Ett sätt att minska täckningsfelen är att ha bra och uppdaterade register. SCB:s bedömning är att de register över ledamöter i användarråd eller motsvarande som samla- des in från övriga var av varierande kvalitet. Det var förhållandevis många, 22 personer, som under datainsamlingens gång hörde av sig och meddelade att de inte satt med i det råd som vi fått information om att de gjorde. Dessa kodades bort som övertäckning och togs därmed bort från undersökningspopulationen. En anledning till den myckna övertäckningen kan vara att ett par av , efter samråd med SCB och Statistikutredning- en, hade en generös tolkning av innebörden av användarråd eller motsva- rande, vilket kan ha lett till att ledamöterna från dessa grupper inte känt sig träffade. Det förefaller även troligt att vissa av dem som inte svarade på enkäten, men inte meddelade SCB varför, avstod på grund av att de inte ansåg sig vara en del av målgruppen. Ett fel som kan uppstå vid mätning är att lämnade uppgifter skiljer sig från faktiska uppgifter. Felet kallas mätfel och kan uppkomma då uppgiftsläm- naren inte minns de faktiska uppgifterna, missförstår frågan eller medvetet svarar felaktigt. Vid den och maskinella bearbetningen av datamaterialet kan be- arbetningsfel uppstå. Exempel på bearbetningsfel är registreringsfel och kodningsfel. Dessa fel kan förhindras och upptäckas i de kontroller som genomförs vid dataregistreringen. I den här undersökningen bedöms regi- streringsfelet vara litet eftersom frågeblanketten endast hade fasta svarsal- ternativ. Bortfallsfel inträffar om objekten i bortfallet och de svarande skiljer sig åt avseende frågorna i undersökningen. Bortfallet fördelades på de olika ka- tegorierna av ledamöter enligt tabell 3, nedan. Tabell 3 Andel svarande och ej svarande per kategori av ledamöter Tabellerna har räknats upp till populationsnivå, vilket innebär att resultatet avser hela populationen och inte endast de svarande. Andelsuppgifterna är således skattningar av andel personer i populationen med den aktuella egenskapen. För de följdfrågor som föregås av hoppinstruktioner har selekteringar ge- nomförts vid tabellframställandet. Det betyder att t.ex. för fråga 10 har en- dast de som svarat Ja" i fråga 9 ingått i tabellframställningen. I andelstabellerna är värdena avrundade till närmaste heltal och värden under 0,5 är därmed avrundade till noll. Tabellerna har sekretessgranskats så att inga uppgifter för enskilda objekt röjs. I fråga 7, 10, 14, 23, 26, 27 och 29 fick de svarande ange fler än ett svarsal- ternativ. Därför summerar inte andelarna till . De tabeller som presenteras i denna rapport har tagits fram enligt de form- ler som presenterats i avsnitt Viktberäkning och estimation med hjälp av SAS och variansprogrammet ETOS. Ofta redovisas statistik inte bara för hela populationen utan också för del- grupper (redovisningsgrupper). Redovisningsgrupperna i den här under- sökningen kan avgränsas med hjälp av en registervariabel. En likande undersökning genomfördes inom ramen för Statistikre- formen – Utvärdering och förslag till utveckling (SOU 1999: 96). Undersökningarna skiljer sig åt i vissa avseenden, till exempel vad gäller omfattning och datainsamlingsmetod, men i nedanstående kapitel görs jämförelser av resultat från de båda undersökningarna för frågor där det bedömts som relevant. Då det i rapporten års undersökning inte redovisas några osäkerhetstal för de olika skattningarna görs inga kom- mentarer kring om förändringar från tidigare undersökning är statistiskt säkerställda eller inte. Vi har heller inte kännedom om vilka metoder som användes för att ta fram resultaten , varför jämförelser mellan un- dersökningarna bör göras med viss försiktighet. Jämförelser med tidigare undersökning Nedan studeras resultaten från undersökningen i förhållande till de resul- tat som framkom vid motsvarande undersökning . Då uppdelning- en gjordes på SCB:s grupper kontra statistikansvariga sektorsmyn- digheters grupper, medan uppdelningen vid årets undersökning gjorts på externa ledamöter, interna ledamöter respektive ledamöter från SCB, görs jämförelser mellan åren endast på totalnivån. Av 27 tillfrågade myndigheter angav 18 stycken att de har ett användarråd eller motsvarande. Då några av myndigheterna, i synnerlighet SCB, hade flera användarråd blev det totala antalet användarråd i undersökningen 28 stycken. uppgav 17 av 26 myndigheter att de hade någon form av användarråd. Gruppens ålder och mötesfrekvens