sou · H0B359 · 2012-09-11 00:00:00 — De som bor i större städer har ofta tillgång till ett större antal kommersiella kanaler men som framgår ovan är det bara två kommersiella kanaler som täcker av befolkningen mellan 7–. Fler kanaler kan åstadkommas genom att kanaler som sänder med lägre täckning inleder nationella sändningar, genom att regeringen ger SR möjlighet att sända fler kanaler eller genom att dagens kom- mersiella programbolag och nya aktörer etablerar nya kanaler. Tekniken DAB+ innebär att upp till 16 kanaler kan sändas i en mux. Myndigheten för radio och tv utlyser tillstånd för två sändar- nät (muxar) för digitala kommersiella sändningar. Det går att söka nationella, regionala och lokala tillstånd. Utbudet av kanaler beror på vilket intresse det finns från pro- grambolagen att sända. I vilken utsträckning utbudet leder till en ökad mångfald beror också på vilket utbud som kommer att erbjudas lyssnarna, vilket i sin tur beror på förutsättningarna för programbolagen. Den kommersiella radion sänder i huvudsak populärmusik riktad till målgruppen 25–(se avsnitt 3.4.2). Att sända digitalt kan även innebära bättre ljudkvalitet än i FM, detta beror dock på hur många kanaler som läggs i en mux. Ju högre kapacitet en kanal får desto bättre blir ljudkvaliteten. Sam- tidigt ökar utsändningskostnaderna ju färre kanaler som sänder i samma mux. Det är således en avvägning mellan kvalitet och kost- nad. Digitalradio möjliggör också nya tjänster. Utöver de som nämndes ovan kan vissa digitalradiomottagare som har ett inbyggt minne göra att man kan pausa och spola tillbaka i ett program som sänds direkt. En digitalisering av radiodistributionen kan öka möjligheten för personer med funktionsnedsättning att få tillgång radio- och tv- utbudet. Det finns ett antal möjliga stödtjänster t.ex. bortfiltrering av oönskat ljud vilket ger bättre hörbarhet, texttolkning av ljud, och teckenspråkstolkning av ljudet, Dessutom skulle uppläsning av textade tv-sändningar och syntolkning skulle kunna sändas via radio (Radio- och 2008, Framtidens radio, s. 30 ff.). För att lyssnarna ska kunna ta del av de digitala sändningarna krävs en mottagare avsedd för digital mottagning. En övergång till endast digitala sändningar kräver att lyssnaren skaffar en ny radio- mottagare. En stor del av radiolyssnandet sker i bilar. Dagens bestånd av FM-mottagare i hemmen uppskattas av Branschkansliet till runt 20 miljoner. Alla radiomottagare används dock inte. Vid en övergång till enbart digitala sändningar i marknät finns därför inte behov av att byta ut alla dessa. fanns det knappt 4,7 miljoner kosthushåll i varav 2,3 miljoner enmans- hushåll (). Vid ett antagande av att varje hushåll regel- bundet använder i genomsnitt två9 FM-mottagare skulle detta inne- bära att drygt nio miljoner radiomottagare skulle behöva bytas ut (radiomottagare i bilar inte inräknade). såldes runt 240 000 FM-radiomottagare i form av klock- radio, portabla radiomottagare, kassettradio med CD/MD och free- style i . Utöver detta såldes 180 000 andra elektronikprodukter där FM-mottagare fanns inmonterade t.ex. i förstärkare eller tuners, allt enligt uppgift från Branschkansliet. De radiomottagare som finns på marknaden i de länder som har infört DAB eller DAB+ i större skala är ofta kombinerade och kan ta emot sändningar via FM, DAB och DAB+ i samma apparat. Dessutom finns mottagare där marksänd radio och internet förenas i samma mottagare, s.k. hybridradio. 9 Jämför Ofcoms rapport : Digital Radio Report där man uppskattat att det genomsnittliga antalet radiomottagare som används de flesta veckor uppskattas till 1,9 stycken. Antalet smarta telefoner ökar snabbt och det kan antas att radio- lyssnandet via dessa kommer att öka. Dessa kommer då ersätta vissa FM-mottagare. Dagens mobiltelefoner kan antingen ta emot radio via internet eller via inbyggd FM-mottagare. I nyare smarta mobil- telefoner är FM-mottagare ovanliga. Om mobiltelefoner kommer att ha inbyggd DAB-mottagare eller annan mottagare för marknäts- distribution av radio är ovisst. har lanserat en terminal (utan mobiltelefoni) som har inbyggd T-DAB och T-DMB mottagare som kan ta emot radio och tv10 via marknät. En del lyssnare kommer att välja att lyssna via internet även i hemmen antingen via en utrustning som finns eller genom att investera i ny utrustning. Ju fler länder som använder samma teknik desto större blir skalfördelarna vid produktion av radiomottagare och desto lägre blir priserna på radiomottagare. Det finns ett stort urval av olika radiomottagare för teknikerna på den europeiska marknaden och priserna har sjunkit . I t.ex. kostar de billigaste radiomottagarna som kan ta emot T-DAB, T-DAB+ och FM i samma apparat (). I kostar de billigaste DAB-mottagarna motsvarande (Frontier Silicon). Tillverkare betalar licensavgift för att få sälja T-DAB- mottagare. Denna licens går ut vilket kan förmodas resultera i att priserna på mottagare sjunker ytterligare. En stor del av radiolyssnandet sker i bil. Nästan alla nya bilar säljs med förmonterad bilradio. En sådan förmonterad radio är mycket svår att byta ut. I äldre bilar är det lättare att byta till en ny radio. I fanns 2011 cirka 4,4 miljoner personbilar, 550 000 lastbilar och 14 000 bussar. nyregistrerades runt 326 000 person- bilar, 180 000 skrotades och 25 000 fördes ur landet. 23 000 last- bilar och 900 bilar avregistrerades, enligt SCB. En överslagsberäk- ning ger att det tar att byta ut hela bilparken. Vid en övergång till enbart digitala sändningar via marknät skulle det alltså ta innan alla bilar hade en förmonterad radio i bilen. 10 Inte de tv-sändningar med DVB-T och DVB-T2 som förekommer i . Alla stora bilmärken som säljs i erbjuder T-DAB eller T-DAB+ mottagare som extra utrustning, enligt uppgift från . Priserna ligger på eller mer. På den norska marknaden ligger priserna från och uppåt. I bl.a. och säljs adapters som kan användas för att ta emot digitalradiosändningar via den existerande FM-mottagaren i bilen. Priserna för en adapter är lägre än för en helt ny bilradio. I kostar en adapter (). Vissa lyssnare kommer förmodligen att lyssna på radio via internet i sin bil genom att använda sin mobiltelefon i områden där mottagningen är god. I andra länder som infört digitalradio i form av DAB har man sett positiva effekter på andra branscher. I har t.ex. det norska företaget satsat på utveckling av digitalradio- mottagare. En av Pinells modeller som kan ta emot FM, DAB/DAB+ och internetradio var den mest sålda radion i (Meld.St. 8, 2010–2011, Melding till ). I har företaget som tillverkar chip till digitalradiomottagare och ip-radio mottagare vuxit kraftigt och har en marknadsandel på i hela världen. Eftersom fler kanaler kan sända mer innehåll skulle en positiv effekt för kunna bli att såväl SR som kommersiella bolag kommer att använda sig av externa producenter för att program- produktion i högre utsträckning eller att programbolagen nyan- ställer personal. Digitalradiosändningar förbrukar mindre energi per utsänd radio- kanal vilket är positivt ur miljöhänseende om de analoga näten släcks. med en parallell distribution av analog och digital utsändning kommer dock energiförbrukningen bli högre . En digitalradiomottagare förbrukar något mer energi än en FM-mottagare. Skulle hushållen vilja göra sig av med FM-mottagarna uppstår kostnader för samhället och för producenterna för skrotning och besväret för användarna att göra sig av med de gamla mottagarna. 11.8Distributionskostnader för och UR Om SR och UR ska börja sända digitalradio i större omfattning måste SR och UR genomföra en offentlig upphandling av utsänd- ningstjänsten. Det kan då komma in offerter från olika intressenter. , som driver SR:s och UR:s analoga och digitala sänd- ningar i marknätet, har inkommit med ett underlag om hur stora SR:s och UR:s distributionskostnader vid en digitalisering skulle kunna komma att uppgå till. Kostnaderna är angivna exklusive moms. Eftersom programföretagen inte har rätt att göra avdrag för eller till återbetalning av ingående moms stannar momsen som en kostnad hos företagen. har valt att göra beräkningar utifrån att tekniken T-DAB+ skulle användas. Genom att använda denna teknik (eller T-DAB) kan återanvända en stor del av sin befint- liga infrastruktur i form av t.ex. . Dessa indikativa kostnader gäller således enbart för en utbyggnad med tekniken T-DAB+. Kostnaderna beskrivs i två olika scenarier. Scenarierna bygger på antagandet att en utbyggnad skulle inledas 2014 och att ett beslut om nedsläckning inklusive en övergångsplan skulle fattas efter fyra inledande år. Eftersom distributionskostnaden för utsändning av en nationell mux är lägre än utsändningskostnaderna för SR:s analoga sänd- ningar så blir utsändningskostnaden lägre än dagens utsänd- ningskostnad om SR:s FM-sändningar släcks ned. Kostnaden sjunker enligt beräkningar från dagens 160 miljoner kronor11 till uppskattningsvis . På kommer det alltså att vara möjligt att tjäna in de tillfälligt högre distributionskostnaderna. Man ska också komma ihåg att SR och UR i en mux skulle kunna sända betydligt fler nationella kanaler än de som sänds i FM-näten. SR har beräknat att man skulle kunna få plats med 12 kanaler, 11 för radio och en för data- tjänster, jämfört med dagens fyra FM-kanaler. Kostnaderna för en utbyggnad av digitalradiosändningar för och UR presenteras i två olika scenarier. Båda innehåller distri- butionskostnader för en initial utbyggnad med start . De två scenarierna beskriver vidare distributionskostnader för en övergång till endast digitala sändningar. 11 Den utsändningstjänst som SR köper av för utsändning av FM-kanalerna är pris- reglerad av PTS och ska hålla en kostnadsorienterad prissättning. en övergångsperiod på fem respektive från det att ett beslut om en nedsläckning av SR:s och UR:s analoga sändningar fattas. byggs de digitala sändningarna ut till 99,8 pro- cents täckning och FM-sändningarna släcks etappvis ned . Kostnadsuppskattningarna bygger på en att nation- ell mux för och åtminstone en nationell mux för kommersiella kanaler är i drift. Alla programbolag som sänder i samma mux måste av tekniska skäl använda sig av samma operatör. Det första scenariot beskriver en kortare övergångsperiod och återges i tabell 11.2 och diagram 11.1 och det andra i tabell 11.3 och diagram 11.2. speglar i detta scenario vald till . Observera att de kostnader som anges i de olika tabellerna och figurerna endast är indikativa och kan påverkas av konjunkturläge m.m. I diagrammen jämförs distri- butionskostnader för utsändning av all kapacitet i en mux (DAB+) med utsändningskostnader för dagens P1–P4 (FM). I det första scenariot byggs det digitala nätet (2014–2017) successivt ut till 95 procents befolk- ningstäckning till en kostnad av sammanlagt . byggs nätet ut till 35 procents täckning, det andra till , det tredje till 90 procents täckning och det fjärde till 95 procents täckning (se tabell 11.2). Efter de fyra inledande åren inleds en övergångsperiod (detta bygger som nämnts ovan på att det fattats ett beslut om nedsläckning av FM-sändningarna) som i det första scenariot omfattar (2018–2022). Det digitala nätet byggs då ut till 99,8 procents befolkningstäckning år sex (2019). De fyra FM-näten (kanalerna P1–P4) släcks ned ett efter ett med början 2020. Detta scenario leder till att de kostnader som uppstår för digitala sändningar under den femåriga övergångsperioden uppgår till sammanlagt . minskar FM-sändningarna i omfattning , vilket leder till att distributionskostnaderna för dessa minskar med . Detta resulterar i en ökade distributionskostnader på sammanlagt . Med en övergångsperiod (2018– 2022) har de extra kostnaderna på och kost- naderna för uppbyggnadsperioden, , samman- lagt tjänats in efter övergången, dvs. Detta eftersom distributionskostnaderna blir lägre vid enbart digitala sändningar än vid FM-sändningar. Total distributionskostnad utan släckning (enbart FM) Total distributionskostnad (FM och DAB+) etappvis övergång * Kostnadsbilden kan förändras beroende på hur många muxar som är i drift, faktisk utbyggnadstakt, täckningsgrad, elpriser etc. Även i det andra scenariot (se tabell 11.3 och diagram 11.2) byggs det digitala nätet ut successivt till 95 procents befolkningstäckning till en distributionskostnad av 130 mil- joner kronor. Efter de fyra inledande åren inleds en övergångs- period som i det andra scenariot omfattar (2018–2027). Det digitala nätet byggs ut till 99,8 procents befolkningstäckning år sex (2019). De fyra FM-näten (P1–P4) släcks ned ett efter ett med början 2020. Detta scenario leder till att de kostnader som uppstår för digitala sändningar under den tioåriga över- gångsperioden uppgår till sammanlagt . minskar FM-sändningarna i omfattning , vilket leder till att distributionskostnaderna för dessa minskar med . Detta resulterar i ökade distributions- kostnader på sammanlagt . Med en nedsläckningsperiod (2018–2027) har de extra kostnaderna på och kostnaderna för upp- byggnadsperioden, , sammanlagt 375 miljoner kronor tjänats in efter det att FM-näten släckts ned, dvs. Total distributionskostnad utan digital övergång (enbart FM) Total distributionskostnad (FM och DAB+) etappvis övergång * Kostnadsbilden kan förändras beroende på hur många muxar som är i drift, faktisk utbyggnadstakt, täckningsgrad, elpriser etc. Utöver dessa två scenarier skulle man t.ex. kunna tänka sig att alla fyra FM-nät släcks ned vid ett och samma tillfälle vilket påverkar kostnaderna. Om parallellsändningar pågår än vad som angivits i de två scenarierna blir givetvis kostnaderna högre. Näten bör enligt vår mening byggas ut till först när ett beslut om nedsläckning av FM-sändningarna har fattats, detta för att und- vika alltför höga parallellsändningskostnader. Lägre täcknings- grader ger lägre kostnader. Kostnaderna påverkas även av i vilken utsträckning de kommersiella programbolagen använder sig av samma operatör som SR för utsändningstjänsten. Om skulle vara den aktör som sänder digitalradio åt SR påverkas prissättningen också av vilka andra tjänster som sänds via samma infrastruktur. Exempelvis påverkas priset av i vilken utsträckning tv sänds i marknätet. 11.9Genomförande av en digitalisering Bedömning: Utvecklingen av digitalradio bör fortsatt vara mark- nadsdriven men marknaden behöver tydliga förutsättningar från riksdag och regering. SR har en central roll i digitaliseringen men det är viktigt att SR och de kommersiella programbolagen samverkar kring utbygg- naden av digitalradio, bl.a. vid val av teknisk standard. Som framgår av avsnitt 11.7 anser vi att de fördelar som en digitalisering av marknätet ger i form av ökade möjligheter till nationella sändningar, fler kanaler och nya tjänster och därtill de långsiktigt lägre distributionskostnaderna motiverar en övergång från FM till digitalradio trots att det initialt innebär kostnader för parallellsändningar och införskaffande av nya radiomottagare. Regeringen har tidigare gjort bedömningen att FM-näten kommer att vara i drift , men att dess begränsade utvecklingsmöjligheter innebär att det är nödvändigt för radio- branschen att dra nytta av teknikutvecklingen och att använda nya distributionsformer. Regeringen har vidare gjort bedömningen att en utveckling bör vara marknadsdriven och förutsätter en sam- verkan mellan SR och den kommersiella radion. Marknadsdriven innebär, enligt regeringen, att de kommersiella aktörerna på radio- marknaden deltar och att parterna samverkar, dels beträffande val av teknisk standard och dels när det gäller att bära kostnaderna för utveckling och utbyggnad. Radiobranschens synpunkter på Myndigheten för radio och tv:s strategi för tillståndsgivning (se avsnitt 11.2.4) var framför allt att utvecklingen av digitalradio inte kan vara marknadsdriven, att det behövs en plan som innehåller förutsättningar och tidpunkt för en övergång från FM till digitalradio och att beslut fattas av . Vidare framkom att det därefter krävs en samordning mellan utbyggnaden för kommersiella programbolag och SR. Det krävs enligt de kommersiella programbolagen tydliga politiska beslut som möjliggör långsiktiga investeringar och som säkrar att en över- gång till digital radio blir framgångsrik. SR framhöll att det måste finnas en finansieringslösning för de dubbla kostnader som parallell- sändningar innebär. Vi anser att utvecklingen fortsatt bör drivas av marknaden men att marknaden behöver tydliga förutsättningar från riksdag och regering. En sådan tydlig förutsättning är att precisera SR:s roll i digi- taliseringen. Vi anser att SR har en central roll för att driva utvecklingen framåt. SR är den största aktören och har det största antalet lyssnare. SR:s sändningar är det sätt på vilket allmänheten kan garanteras det mervärde i form av ett ökat utbud och nya tjänster som digitalradio innebär oavsett var man bor. Detta kommer inte de kommersiella aktörerna att kunna åstadkomma, eftersom det inte är lönsamt att bygga ut de kommersiella sändningarna i samma utsträckning. Förhoppningen är dock att de möjligheter som Myn- digheten för radio och tv:s tillståndsgivning ger de kommersiella programbolagen kommer att resultera i att en stor del av befolk- ningen kommer att kunna ta del av ett större utbud även från de kommersiella bolagen. Hur SR:s roll bör preciseras framgår av våra förslag som presenteras nedan. Vi anser att SR och de kommersiella programbolagen bör samverka vid val av teknisk standard och inleda sändningar i den teknik som SR och de kommersiella programbolag som sökt och fått tillstånd gemensamt förordar. Det är också viktigt att program- bolagen samverkar kring digitalradioutbyggnaden genom att t.ex. bygga ut i samma områden för att på detta sätt enklare kunna marknadsföra digitalradio till konsumenter. ska bolagen givetvis konkurrera med varandra om lyssnarna genom sitt innehåll. Det är upp till programbolagen att initiera en sådan sam- verkan. 11.9.1Nya sändningstillstånd för och UR Förslag: Nya sändningstillstånd för digitalradio utfärdas för och UR med giltighetstid –. SR tilldelas ett av de fyra frekvenslager som är koordinerade för digitalradio i frekvensbandet 174–. Det frekvenslager som tilldelas SR bör vara regionalt nedbrytbart. SR:s sändningstillstånd förenas med villkor om 95 procents befolk- ningstäckning vid tillståndsperiodens slut men med en uppbygg- nadsfas med lägre täckning . Det ska av sändningstillståndet framgå hur många kanaler SR ska sända. SR ska upplåta sändningstid för sändningar av program från UR. SR och UR ges även rätt att sända tilläggstjänster. SR:s och UR:s tillstånd att sända analog radio förlängs till med samma villkor gällande täckning, antal kanaler och beredskapskrav som dagens tillstånd för analog radio. har tilldelats frekvensutrymme i band III (174–) motsvarande fyra frekvenslager. Två av dessa får enligt regeringen upplåtas för kommersiella digitala sändningar. Tre av fyra frekvens- lager kan utnyttjas för regionalt nedbrytbara sändningar. För de två lager som avsatts för kommersiella sändningar har Myndigheten för radio och tv utlyst tillstånd med sista ansök- ningsdag . Vi anser att ett av de fyra frekvens- lagren bör tilldelas SR. Det frekvenslager som tilldelas SR bör vara regionalt nedbrytbart. Ett frekvenslager rymmer en mux. Vi gör här antagandet att SR:s krav på 99,8 procents täckning och ett robust nät för beredskapsändamål flyttas över till det digitala nätet om SR:s FM-sändningar släcks ned. Vi tror därför inte att det är troligt att några kommersiella aktörer är intresserade av att sända i samma mux som SR eftersom de förmodligen inte kommer att efterfråga en så hög täckningsgrad och höga krav på robusthet. SR:s och UR:s nuvarande sändningstillstånd för FM och digital- radio löper ut . Vi anser att SR och UR bör ges förnyade tillstånd att sända digitalradio från med en föreslagen giltighetstid till . SR:s tillstånd ska förenas med krav på att uppnå en täckningsgrad på av fast bosatta befolkning vid slutet av till- ståndsperioden men med en uppbyggnadsfas med lägre täckning . Det är viktigt att SR och UR redan tidigt har möjlighet att nå en stor del av befolkningen i hemmen och i bilar så att digitalradio blir en tjänst som många kan ta del av. En utbyggnad från bör ske först vid ett beslut om att släcka ned de analoga sändningarna eftersom en sådan utbyggnad påverkar prisbilden starkt . beredskapssynpunkt är att något nät har en täckning på . Med tekniken T-DAB+ ryms upp till 16 radiokanaler i en mux. Hur många kanaler som sänds i en mux påverkar kvaliteten på varje enskild kanals utsändning. SR ska enligt sändningstillståndet för FM prioritera god hörbarhet vilket bör tas i beaktande när regeringen bestämmer hur många kanaler SR ska ha rätt att sända digitalt. En annan aspekt är hur det antal kanaler SR ges möjlighet att sända påverkar möjligheterna för övriga programbolag att etablera sig. SR har en stark ställning på den svenska radiomarknaden. SR har definierat sitt kapacitetsbehov vid användande av tek- niken T-DAB+ till en mux, dvs. I sina beräk- ningar har SR delat upp muxen i tolv delar, elva radiokanaler och ett utrymme för datatjänster. Företaget har även uttryckt önskemål om att kunna vara flexibla i sitt användande av muxen för att kunna sända olika tillfälliga evenemangskanaler. SR har rätt att sam- tidigt sända nio kanaler i och och tio kanaler i och i sitt tillstånd för digital ljudradio. Det är viktigt att de digitala sändningarna ger ett mervärde för konsumenterna för att det ska vara värt att investera i nya radio- mottagare och för att överhuvudtaget motivera en övergång till digitalradio. SR sänder med dagens medelstilldelning fyra riks- täckande FM-kanaler, några lokala, sju kanaler via dagens digitala sändningar och har även ett antal webbexklusiva kanaler. UR sänder också i SR:s kanaler. Det är viktigt att övriga programbolag ges möjlighet att starta nya kanaler i en inledningsfas vilket kan motivera en begränsning av det antal nya kanaler som SR ges tillstånd att sända. Vi föreslår att SR tilldelas ett helt frekvenslager men regeringen bör trots det ange hur många kanaler SR ska sända i detta frekvensutrymme. SR ska i sina kanaler upplåta sändningstid för sändningar av program från UR. Det är betydelsefullt att SR och UR får utnyttja de möjligheter att ta fram nya tjänster som en digitalisering möjliggör och bolagen bör därför ges rätt att tillhandahålla tilläggstjänster i rimlig omfatt- ning. som nya tillstånd för digitala sändningar utfärdas bör det utfärdas nya tillstånd för FM-sändningar, med samma täck- ningskrav, samma krav på säkerhet och beredskapskrav och samma omfång av kanaler som dagens analoga tillstånd. 11.9.2Finansiering under nästa tillståndsperiod Förslag: SR:s och UR:s medelstilldelning höjs nästa tillstånds- period för att ge utrymme för en utbyggnad av digitalradio via marknät och för ett ökat programutbud. SR och UR ska upphandla utsändningstjänsten i en offentlig upp- handling. har till oss angivit schablonmässiga indikativa kostnader för SR:s och UR:s distributionskostnader vid en över- gång till digitalradio, om tekniken T-DAB+ används. Två scenarier för en utbyggnad och en övergång har beskrivits (se avsnitt 11.8). Vi föreslår som framgått tidigare att SR:s tillstånd förenas med en skyldighet att sända med 95 procents befolkningstäckning vid slutet av tillståndsperioden men med en lägre utbyggnad . Om riksdag och regeringen fattar beslut om ett nedsläck- ningsdatum och en övergångsplan i samband med den översyn som vi föreslår ska äga rum (se avsnitt 11.10) skulle kravet på täckning kunna komma att ändras (jfr scenarierna i avsnitt 11.8). Kostnaderna för att producera innehållet i en radiokanal påverkas av vilken sorts innehåll det rör sig om. Av SR:s public service-redovisning 2011 (s. 28) framgår att timkostnaden för nyheter är , sport och musik . startade SR nyhetskanalen nyheter som sänts via internet. Enligt uppgifter från SR kostar en sådan kanal att producera.