sou · H0B324 · 2012-04-10 00:00:00 — Likvärdig utbildning - riksrekryterande gymnasial utbildning – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning Slutbetänkande av Utredningen om en flexibel specialskola SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå hur en flexibel specialskola ska kunna införas. beslutade regeringen att utvidga utredarens uppdrag till att också se över den riksrekry- terande gymnasiala utbildningen för vissa ungdomar med funk- tionsnedsättning. , generaldirektör, förordnades som särskild utredare . Som experter förordnades fr.o.m. depar- tementssekreterarna , , och , samt kanslirådet , . förordnades kanslirådet som expert. entledigades departements- sekreterarna från uppdraget som experter. , Utbild- ningsdepartementet, förordnades som expert fr.o.m. den 5 sep- tember 2011. Departementssekreteraren , Utbild- ningsdepartementet, förordnades som expert fr.o.m. den 8 novem- ber 2011. Per , , förordnades som expert fr.o.m. . entledigades från uppdraget som expert från och med . Som sekreterare anställdes fr.o.m. föredra- ganden och fr.o.m. undervis- ningsrådet . Utredaren anställdes som sekreterare fr.o.m. . anställ- ning upphörde och upphörde fr.o.m. anställdes som sekreterare för perioden fr.o.m. t.o.m. och juristen anställdes som sekreterare fr.o.m. . Utredningen som antagit namnet Utredningen om en flexibel specialskola överlämnade delbetänkandet Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans mål- grupp (SOU 2011:30). Utredningen överlämnar härmed slutbetänkandet Flexibel utbild- ning – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning (SOU 2012:24). Utredningens uppdrag är härmed slutfört. Sammanfattning på lättläst svenska..................................... Gammal fråga i ny tid .............................................................. Utgångspunkter för utredningens arbete ............................... Begreppen har betydelse.......................................................... Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra Elevutvecklingen vid RgRh ..................................................... Stora regionala skillnader ............................................. 2.2.2 Elevantalet minskar vid RgRh...................................... Utbildningen – verksamhet och kvalitet ................................ 2.3.2 Vad händer efter RgRh? Lärartätheten är hög...................................................... 2.3.5 Nästan alla elever har elevassistans .............................. Habiliteringen – verksamhet och kvalitet............................... 2.4.1 Vad är habilitering vid RgRh? Habiliteringens omfattning varierar ............................ 2.4.3 Hög personaltäthet inom habiliteringen ..................... Elevhemsboendet – verksamhet och kvalitet.......................... 2.5.1 Allt färre elever i boendet ............................................. Personaltätheten är hög ................................................ Förslag till framtida RgRh ..................................................... 2.6.1 Behovet av RgRh bedöms minska.............................. 2.6.3 Den särskilda bestämmelsen om långsammare studietakt tas bort ....................................................... 2.6.4 Reglerna om specialinriktad ämnesplan tas bort....... Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, hörselskada, dövblindhet eller språkstörning................ RGD/RGH:s målgrupper ...................................................... 3.1.1 Ungdomar med dövhet och hörselskada ................... Ungdomar med dövblindhet ...................................... Ungdomar med språkstörning ................................... Elever från hela landet............................................................ Utbildningen – verksamhet och kvalitet............................... 3.4.2 Antalet studieår varierar mellan de olika 3.4.3 Hög frånvaro påverkar möjligheterna att nå 3.4.4 Avbrott sker av olika anledningar .............................. 3.4.5 Vad händer efter RGD/RGH?................................... Personal och personaltäthet ....................................... 3.4.8 Anpassning, teknik och hjälpmedel........................... 3.4.9 Elever om utbildningen vid RGD/RGH................... Förslag om en tvåspråkig riksgymnasieutbildning .............. 3.5.1 Rätt till den riksrekryterande utbildningen regleras i skollagen...................................................... 3.5.2 Tydligare målgrupp och ett mer samlat uppdrag...... 3.5.3 Teckenspråk som gymnasiegemensamt ämne för elever som tillhör målgruppen för RgT..................... 3.5.4 Bestämmelsen om nödvändiga avvikelser från styrdokumenten tas bort............................................ 3.5.5 Den särskilda bestämmelsen om förlängning av utbildningstiden tas bort ............................................ Riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan för vissa ungdomar med ytterligare funktionsnedsättning... Utbildningen – verksamhet och kvalitet .............................. 4.3.1 Utbildning huvudsakligen på individuella Förslag till riksrekryterande gymnasiesärskola.................... 4.4.1 Rätt till riksrekryterande utbildning regleras i 4.4.2 Målgrupperna definieras i skollagen .......................... 4.4.3 Behov av anpassade ämnes- och kursplaner .............. Boende i elevhem och omvårdnad i boendet........................ 4.5.1 Merparten av eleverna bor på elevhem ...................... Personaltätheten är hög.............................................. 4.5.3 Förslag om rätt till boende för vissa elever ............... Antagningen till RgRh................................................ Antagningen till RGD/RGH ..................................... Antagningen till Rgsär ................................................ Förslag till en enhetligare antagningsprocess ....................... 5.2.2 Prövning av ansökan om utbildning .......................... 5.2.3 Prövning av rätt till boende ........................................ Ansvar för finansiering .............................................. Dagens kostnader och finansiering ....................................... Förslag till en mer likvärdig finansiering .............................. Styrning och avtal..................................................... 7.1Övergripande om styrningen av den riksrekryterande Dagens avtal och överenskommelser .................................... utredningar och förslag ........................................... En tydligare och mer samordnad styrning med avtal.......... Utökat ansvar för SPSM ........................................................ Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän..233 Kommunala och fristående alternativ ................................... 8.1.1 Gymnasieutbildning för elever med svåra 8.1.2 Gymnasieutbildning för elever med dövhet, hörselskada eller språkstörning.................................. 8.1.3 Gymnasiesärskoleutbildning för elever med utvecklingsstörning i kombination med 8.2Förslag om utvecklat statligt stöd till kommunala och 8.2.1 Förstärkt och förlängd tidsbegränsad satsning......... 8.2.2 Aktivare roll för Specialpedagogiska 8.2.3 SIS-anlaget bör ses över.............................................. Konsekvenser av förslagen......................................... Kostnadskonsekvenser för den riksrekryterande 9.1.2 Utvecklat statligt stöd till kommunala och Konsekvenser för den unga ................................................... Den kommunala självstyrelsen.............................................. Bilaga 3 Internationella deklarationer och överenskommelser .. Bilaga 4 Kostnader och finansiering............................................. Bilaga 5 Kostnadskonsekvenser för den riksrekryterande Attention-Deficit/Hyperactivity Disorder Alternativ och kompletterande kommunikation specialskolan och för Rh-anpassad utbildning lagen (1993:387) om stöd och service till vissa Rgsär D/H ungdomar med utvecklingsstörning i kombination med dövhet eller hörselskada Särskilda insatser på skolområdet United Nations Educational, Scientific and Med anledning av utredningens ursprungliga uppdrag1 över- lämnades delbetänkandet Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp (SOU 2011:30). Enligt utredningens tilläggsdirektiv2 ska utredningen nu se över den riksrekryterande gymnasiala utbildningen för ungdomar med vissa funktionsnedsättningar. De utbildningar som avses är den Rh-anpas- sade gymnasieutbildningen i , , och för elever med svåra rörelsehinder (RgRh), gymnasie- utbildningen för elever med dövhet, hörselskada, dövblindhet och språkstörning i (RGD/RGH) samt utbildningen för elever med dövhet och hörselskada i kommuns gymnasiesärskola (Rgsär D/H). Alla ungdomar har rätt till en likvärdig utbildning av hög kvalitet i delaktighet och gemenskap med andra. Det gäller oberoende av om eleven får sin utbildning i hemkommunens skola, i en annan kom- muns eller i en fristående skola, eller om eleven går på en riks- rekryterande utbildning. Ungdomar med funktionsnedsättning ska i första hand ges möjlighet att få sin utbildning i eller i anslutning till sin hemkommun, med möjlighet att bo hemma med sin familj. För en liten grupp ungdomar med svåra funktionsnedsättningar låter sig detta inte alltid göras med en tillfredsställande kvalitet. Riksrekryterande gymnasie- eller gymnasiesärskola för elever med vissa funktionsnedsättningar blir då ett alternativ som dock endast bör användas när det finns särskilda skäl. En ungdom med funk- tionsnedsättning ska dessutom som andra ungdomar ha möjlighet att välja skola. Utgångspunkten ska vara den unga personens bästa. 2010:47 (se bilaga 1). 2010:137 (se bilaga 2). Regelverkets struktur skiljer sig mellan de olika riksrekryte- rande gymnasiala utbildningarna för elever med vissa funktionsned- sättningar. Det som för vissa målgrupper regleras i lag, regleras för andra i förordning och för ytterligare andra endast i avtal. Utred- ningens ambition är att rätt sak ska regleras på rätt ställe och att det ska ske på ett likartat sätt för de olika verksamheterna. Vidare ska ansvaret för att finansiera den riksrekryterande verksamheten inte innebära att det är mer förmånligt för en kommun att ha en ung- dom vid någon av de riksrekryterande gymnasiala utbildningarna än i den egna gymnasie- eller gymnasiesärskolan. Det ska inte finnas ekonomiska incitament för kommunen att avstå från att investera i en anpassad studiemiljö av hög kvalitet i hemkommunen. Dagens riksrekryterande gymnasiala verksamhet har goda förutsättningar för hög kvalitet Samtliga riksrekryterande gymnasiala utbildningar har goda för- utsättningar att erbjuda en hög kvalitet. Det gäller för utbildning, boende och omvårdnad i boendet samt, i förekommande fall, habilitering. I mycket beror detta på att det handlar om resurs- starka verksamheter med anpassad miljö, hög personaltäthet och personal som kompetensutvecklas. Studieresultaten vid RgRh är sämre än i gymnasieskolan gene- rellt. Detta måste dock bedömas mot bakgrund av att eleverna i många fall har stora studiesvårigheter till följd av sina funk- tionsnedsättningar. Andelen elever som från början saknat behörig- het till gymnasieskolan är hög. Det är inte heller så vanligt att ursprungligt obehöriga elever uppnår behörighet till gymnasie- skolan , även om det förekommer. Få elever från RgRh studerar vidare. Att alltför få får arbete efter studierna kan i stor utsträckning förklaras av hur arbetsmarknaden fungerar. Även om studieresultaten vid RGD/RGH är sämre än i gymnasie- skolan generellt bedöms utbildningen bidra positivt till elevernas kun- skapsutveckling. Andelen elever som från början saknat behörighet till gymnasieskolan är hög. Andelen som uppnår behörighet till nationellt program under studierna måste dock anses vara en fram- gång. Relativt många elever läser vidare i någon form. Uppgifter om tidigare elevers inkomster indikerar att deras etablering på arbets- marknaden inte skiljer sig särskilt från den för andra ungdomars. Det framgår inte av uppgifterna om eleven har lönebidrag eller annat stöd. Inom samtliga riksrekryterande verksamheter finns utvecklings- områden som bör tas upp i samband med att nya avtal sluts mellan stat och anordnande kommuner. Rätt till utbildningen och tydligare målgrupper Utredningen bedömer att det finns ett fortsatt behov av riks- rekryterande gymnasial utbildning för en liten grupp elever i de aktuella målgrupperna. Det ska framgå tydligt av skollagen att elever som tillhör utbildningarnas målgrupper har rätt till utbild- ningen. gäller det endast för RgRh. Målgrupperna ska samti- digt förtydligas. För utbildningen vid RgRh ska det sammansatta behovet av en Rh-anpassad gymnasieutbildning och av en omfattande habilitering på skoltid definiera målgruppen. Med nuvarande bestämmelser framgår inte att elevens behov av habilitering ska vara omfattande. Vissa elevers behov av boende i elevhem och omvårdnad i boendet ska inte som ingå i definitionen av målgruppen utan rätten till boende och omvårdnad i boendet för vissa elever vid RgRh ska regleras i särskild ordning (se nedan). Målgruppen för det tvåspråkiga riksgymnasiet (RgT) föreslås vara ungdomar med dövhet och hörselskada med behov av en tecken- språkig undervisningsmiljö, ungdomar med grav språkstörning som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation samt elever med döv- blindhet. Dagens uppdelning på antingen RGD eller RGH är enligt utredningen otidsenlig. Andelen elever som har både talad svenska och teckenspråk som undervisningsspråk ökar vid de regionala specialskolorna, vilket bör återspeglas även vid RgT. Den lilla grupp elever med grav språkstörning som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation ska ha möjlighet att få sin utbildning vid RgT, på motsvarande sätt som dessa elever får det vid de regionala specialskolorna. För elever med hörselskada och elever med grav språkstörning som inte tillhör målgruppen behövs kraftfulla insatser för att stödja etableringen av anpassade utbild- ningsmiljöer lokalt och regionalt. Målgruppen för den tvåspråkiga riksrekryterande gymnasiesär- skolan (RgsärT) ska vara ungdomar med utvecklingsstörning och dövhet eller hörselskada som har behov av en teckenspråkig under- visningsmiljö, ungdomar med utvecklingsstörning och grav språk- störning som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation samt elever med utvecklingsstörning och dövblindhet. Dessutom föreslås att målgruppen ungdomar med utvecklingsstörning i kombination med synskada och ytterligare funktionsnedsättning ska tas emot vid en riksrekryterande gymnasiesärskola (RgsärSyn). Det handlar här om en ytterst liten elevgrupp med mycket sam- mansatta och komplexa behov. Särskilda bestämmelser för utbildningen bör undvikas Det är en fråga om likvärdighet att de bestämmelser som behövs för att anpassa utbildningen för elever med funktionsnedsättning ska kunna tillämpas oberoende av vilken skola eleven går i. Sär- skilda bestämmelser för den riksrekryterande utbildningen bör därför undvikas så långt som möjligt. För RgRh föreslås därför att bestämmelsen om långsammare studietakt och bestämmelsen om specialinriktad ämnesplan ska tas bort. För RgT föreslås att bestämmelsen som gäller för RGD/RGH om förlängd utbildningstid och bestämmelsen om att får meddela föreskrifter om nödvändiga avvikelser från läroplanen, examensmålen, ämnesplanerna och poängplanen för nationella program ska tas bort. I stället ska liksom för andra elever i målgrupperna de generella bestämmelserna i gymnasieförordningen (2010:2039) om stöd- åtgärder tillämpas vid RgRh och RgT. Det gäller till exempel bestämmelserna om reducerat program och om förlängd under- visning samt bestämmelsen om individuellt anpassat program liksom den generella bestämmelsen i skollagen (2010:800) om att det vid betygssättningen får bortses från enstaka delar av kunskaps- kraven om det finns särskilda skäl för detta. Särskilda gymnasiegemensamma ämnen tillgängliga för alla i målgrupperna för RgT och RgsärT Utredningen föreslår att teckenspråk ska förekomma som gym- nasiegemensamt ämne på alla nationella program som anordnas vid RgT. Kurser i svenskt teckenspråk som gymnasiegemensamt ämne ska kunna ersätta en eller flera kurser i studievägen, med undantag för kurser i svenska. I stället för svenska eller svenska som andra- språk och engelska ska elever vid RgT som gymnasiegemensamt ämne kunna läsa enligt de kursplaner som benämns svenska för döva respektive engelska för döva. Bestämmelserna om gym- nasiegemensamma ämnen ska även få tillämpas för elever som till- hör målgruppen för RgT, men som går i en annan gymnasieskola. föreslås få i uppdrag att anpassa ämnes- och kursplan- erna till målgruppen för RgT och ge dem i förhållande till mål- gruppen mer adekvata benämningar. Vidare föreslås att ska ges i uppdrag att ta fram kurs- planer för gymnasiesärskolan i svenskt teckenspråk, svenska för tecken- språkiga och engelska för teckenspråkiga samt att dessa ämnen på mot- svarande sätt som för gymnasieskolan ska få ersätta gymnasiesärskole- gemensamma ämnen vid RgsärT samt för elever som tillhör mål- gruppen för RgsärT, men som går i en annan gymnasiesärskola. Rätt till boende och omvårdnad i boendet Det ska framgå av skollagen att elever som tagits emot vid RgRh respektive vid Rgsär, om de behöver det, ska ha rätt till boende och omvårdnad i boendet. framgår det indirekt för elever vid RgRh. Frågor om anordnandet av boende för elever vid RgRh, RgT och Rgsär ska regleras i avtal mellan staten och den anordnande kom- munen. Det innebär att det är genom avtal staten ser till att det finns ett boende för elever vid de riksrekryterande utbildningarna. Beslutsprocessen vid mottagande och antagning ska så långt möjligt vara enhetlig för RgRh, RgT och Rgsär. för mottagande i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning föreslås svara för prövningen av målgruppstillhörighet för såväl RgRh, RgT som Rgsär. Mot bakgrund av att uppdraget utvidgas föreslås att nämnden ska heta i specialskolan och till gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsätt- ning. Nämnden ska utöver att besluta om rätten till utbildning vid RgRh respektive RgT även pröva om eleven uppfyller de gemensamma behörighetsvillkoren för gymnasieskolan. Nämnden ska också besluta om rätten till utbildning vid Rgsär och därvid även pröva om eleven tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan. Nämnden ska vidare få fatta beslut om rätt till boende och omvårdnad i boendet för elever vid RgRh och vid Rgsär. Anordnande kommun ska pröva behörigheten till och svara för mottagande och antagning till sökt program för RgRh och RgT samt svara för mottagande och antagning till Rgsär. Dagens sär- skilda urvalsregel vid RGD/RGH om att företräde ska ges till den som har störst behov ska tas bort. Bestämmelsen har enligt uppgift aldrig tillämpats. Ett beslut i nämnden om rätt till utbildning vid RgRh, RgT eller Rgsär och ett beslut om rätt till boende och omvårdnad i boendet vid RgRh eller Rgsär ska kunna överklagas till . Anordnande kommuns beslut ska kunna över- klagas till på samma villkor som för annan utbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. En mer likvärdig finansiering Ansvaret för att finansiera kostnaderna för elever vid den riks- rekryterande gymnasiala utbildningen är delat mellan elever- nas hemkommuner, landstingen, staten och, för elever vid Rgsär, i vissa fall eleven eller elevens vårdnadshavare. Staten står för en stor del av finansieringen. Skillnaderna i hur stor del staten svarar för varierar dock mellan dagens olika riksrekryterande verksamheter. Utredningen föreslår en mer likvärdig finansiering mellan de olika verksamheterna RgRh, RgT och Rgsär. Huvudprincipen föreslås vara att staten ska svara för merkostnader som uppstår till följd av att eleverna går på just en riksrekryterande gymnasial utbildning för elever med vissa funktionsnedsättningar. Det innebär att huvud- principen är att hemkommunerna ska stå för utbildningskostnaderna, landstingen ska finansiera habiliteringen, staten ska stå för elevboende och, i förekommande fall, omvård- nad i boendet, staten ska stå för elevers resor till och från studieorten för de elever som är tillfälligt boende och hemkommunerna ska stå för elevernas dagliga resor på studie- orten. Från huvudprincipen föreslås några undantag. Hemkommunerna föreslås exempelvis på motsvarande villkor som för gymnasieskolan i övrigt betala inackorderingsbidrag för boende elever vid RgT. För elever med boende och omvårdnad i boendet vid RgRh föreslås att hemkommunerna ska stå för ett verksamhetsbidrag motsvarande kostnaderna för 20 timmars personlig assistans under terminstid. Elever som tillhör målgruppen för RgRh bedöms ha behov av sådan assistans om de bott hemma. För Rgsär föreslås att hemkommunerna ska stå för ett belopp motsvarande högst 20 tim- mars personlig assistans för boende och omvårdnad i boendet. Elever som tillhör målgruppen för Rgsär bedöms i de flesta fall ha behov av personlig assistans om de bott hemma. Elever med lättare utvecklingsstörning bedöms dock inte alltid ha ett sådant omfattande behov. Eleven eller elevens vårdnadshavare föreslås stå för en kostavgift, som inte ersätts med bidrag. Detta är en kostnad eleven eller elevens vårdnadshavare skulle haft om eleven bott hemma. Det statliga Rg-bidraget föreslås i vissa fall även fortsatt kunna svara för kostnader för dagliga resor för elever vid RgRh och RgT. Dessutom bör det vara möjligt att avtala om ersättningar till de anordnande kommunerna för vissa overheadkostnader för riksgym- nasieverksamheten, kompensation för påtagliga extra kostnader på grund av överrepresentation av elever i verksamheten folkbokförda i den anordnande kommunen samt särskilt bidrag för elever med dövblindhet. Med ett undantag föreslås statens ersättningar samlas hos SPSM. Undantaget gäller Rg-bidraget som föreslås vara ett fortsatt ansvar för (). En tydligare och mer samordnad styrning med avtal SPSM ska för staten svara för avtalen med de anordnande kom- muner som regeringen bestämmer. I uppdraget ska även ingå att följa upp avtalen med avseende på såväl resursanvändning som verksamheternas kvalitet. Avtalen med de kommuner som anordnar riksrekryterande gymnasial utbildning ska avse utbildning, boende samt, i före- kommande fall, habilitering och omvårdnad i boendet. Det ska också framgå att kommunen är fri att, om man anser det lämpligt, i sin tur sluta avtal med annan huvudman att svara för boende och omvårdnad i boendet samt habilitering och på vilka villkor detta kan ske. Förslagen innebär ett utökat ansvar för SPSM. Förstärkt statligt stöd till kommunala och fristående skolhuvudmän Den tidsbegränsade nationella samordnare som föreslås i utred- ningens delbetänkande för åren 2012–2014 föreslås få ett utvidgat uppdrag att omfatta utbildning även i gymnasieskolan och gymnasie- särskolan för elever med svåra rörelsehinder, dövhet, hörselskada, döv- blindhet och grav språkstörning. Ytterligare medel föreslås med totalt för perioden –2016. I satsningen ska ingå ett statsbidrag på totalt med krav på med- finansiering för kvalitetshöjande åtgärder inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, t.ex. personalförstärkningar, kompetens- höjande åtgärder, utveckling av pedagogiska metoder, etc; kvalitets- höjande insatser som syftar till en ökad samverkan mellan skola och habilitering bör prioriteras,