sou · H0B321 · 2012-03-30 00:00:00 — Detta resulterar i ett fragmenterat landskap och stör effektiva flöden längs de industriella värdekedjorna. Dessutom finns det en splittrad lagstiftning över gränserna, t.ex. beträffande e-identifikation och e-fakturering. I denna komplexa miljö, risker små och medelstora företag att utestängas från de globalt etablerade digitala försörjningskedjorna. Det har därför bedömts vara viktigt att modernisera industrins värdekedjor genom innovativ användning av informationsteknik. Detta kommer att hjälpa nya små och dynamiska företag att integrera globala värdekedjor och bli internationella affärspartners. Genom DG Näringsliv har fem pilot/demonstrationsprojekt redan startat för att stödja fordonsindustrin, transport- och logistiksektorn, modeindustrin, besöksnäringen och livsmedelskedjan. Fler branscher kommer att tillkomma. De första resultaten är positiva, med brett deltagande av småföretag, engagemang hos ledande företag i branscherna och goda utsikter för att nå massmarknaden. Dessutom sker ett aktivt arbete inom de europeiska standardiseringsorganisationerna och konsortierna. Pågående demo/pilotprojekt Inom modebranschen pågår eBiz-TCF. Detta var den första i serien av pilot/demoprojekt och slutfördes . De senaste framgångsrika insatserna gjordes för att ytterligare utöka och bibehålla resultatet av denna åtgärd, bland annat en dialog med CEN6 för att få en gemensam standard. Inom transport och logistiksektorn pågår DiSCwise. Projektet syftar till att förbättra informationsutbytet och underlätta affärstransaktioner mellan berörda parter inom transport- och logistiksektorn. Dessutom är avsikten att hjälpa i synnerhet små och medelstora företag att delta i de globala logistikkedjorna. Projektet har utformats och genomförts i samarbete med andra EU-finan- sierade projekt inom detta område, såsom e-transport, Freigtwise, Integrity, SmartCity och . DiSCwise har bidragit till utvecklingen och användningen av en gemensam ram för interoperabilitet mellan olika it-system . Inom fordonsindustrin pågår Auto-gration. Dess mål är att förbättra konkurrenskraften och effektiviteten i värdekedjan inom fordonsindustrin genom smart användning av it. Projektet syftar till att underlätta integreringen av små och medelstora företag i globala digitala leverantörskedjor och ge dem möjlighet att växa till internationella affärspartners. En av de viktigaste uppgifterna för projektet är att skapa ett ramverk för interoperabilitet mellan olika it-lösningar vilka bygger på befintliga it-system och på standardiseringsarbetet inom europeiska eller internationella organisationer. Insatsen avslutades , med mycket lovande resultat för en effektiv marknadsutbyggnad. Däribland kan nämnas en officiell VDA7-rekommendation att anta Auto-gration arkitektur för e-fak- turering samt att förmå leverantörer av it-tillämpningar att anpassa sina kommersiella lösningar för att bli Auto-gration-kompatibla. har deltagit aktivt i arbetet genom Fordonskomponentgruppen. Dessutom lanseras två nya pilotprojekt/demonstrationsåtgärder. På livsmedelsområdet startar eFood-kedjan. Syftet med projektet är att modernisera livsmedelskedjan genom bättre användning av it. Bristande interoperabilitet mellan it-system och förbättrade affärsrelationer mellan små leverantörer och detaljister på livsmedelsområdet är några frågor som hanteras. Inom besöksnäringen inleds P.ICT.URISM. Målet är att underlätta små och medelstora företags integrering i turismens digitala värdekedja. Efterfrågan på turism skiftar från massturism till mer skräddarsydda kundanpassade turismpaket för den enskilde resenären. Detta kräver bättre integration mellan lokala små leverantörer av turismrelaterade produkter och tjänster hos större resebyråer, researrangörer och distributörer. Detta möjliggör för företag inom besöksnäringen att bättre och snabbare tillgodose den framväxande marknadens behov. Förutom Fordonskomponentsgruppens deltagande som nämns ovan är svenskt deltagande i initiativen lågt. 10.1.3Erfarenheter från den europeiska arenan Genomgående för flera initiativ runt om i är att drivkraften för utveckling inom området e-affärer baseras på en medvetenhet om det globala konkurrensperspektivet. För att de mindre företagen ska ha möjlighet att hävda sig i konkurrensen gäller det att se utanför det egna geografiska territoriet. Konkurrensen kommer från världens alla hörn, vilket föranlett flertalet länder att se över sina strategier för tillväxt genom internationalisering och innovation. Internationella jämförelser och ambitiösa analyser av it-använd- ningen bland små och medelstora företag har haft stor betydelse för de program som vuxit fram . Nedan följer en sammanställning av europeiska erfarenheter av åtgärder med syfte att främja it-användningen i små och medelstora företag. En nödvändig förutsättning för e-affärer och all typ av telekommunikation är att en grundläggande fysisk infrastruktur finns på plats. Därför har utbyggnaden av denna varit ett prioriterat område för statliga insatser inom it-området. Men tycks problemet inte längre vara penetrationsgraden bland småföretagen när det gäller e-post och internet eftersom 70–av dessa numera har tillgång till sådana tillämpningar. Diskussionen handlar snarare om hur snabba uppkopplingarna är. För att småföretagen skall kunna utnyttja e-tjänster fullt ut gäller det att få tillgång till snabbare bredband. Ett av de största hindren för e-affärer är företagens låga intresse och efterfrågan på e-tjänster. Att vara uppkopplad och nåbar via e- post är inte detsamma som att ställa om hela företagets rutiner till ny teknik och integrera it i produktion, finansiering, utveckling, marknadsföring och försäljning. Informations- och kunskapsbrist definieras i en del fall som ett marknadsmisslyckande. Otillräcklig information leder till bristande kunskap om och förtroende för e- tjänster, vilket medför att småföretagen inte genomför den möjliga effektiviseringen. Olika former av statligt understödda informationsinsatser genomförs därför. Syftet med dessa är att skapa ökad medvetenhet om it samt att öka intresset och bygga upp en efterfrågan på ökad kunskap. Detta möjliggör i sin tur fortsatt planering och anpassning till nya tekniska förutsättningar inom företagen. var det vanligt med breda annonskampanjer, men efterhand har detta ersatts med mer riktad information vid seminarier och workshops. Grundläggande information om it finns numera tillgänglig on-line eller i bokform i de flesta länder. Betydelsen av att sprida goda exempel och anpassa terminologin till småföretagens verklighet ses som framgångsfaktorer, liksom möjligheten att sprida information via goda ambassadörer. Dessa anses i allmänhet ha större trovärdighet än centralt styrd och tämligen allmänt hållen information. Det är stora svårigheter att bedöma huruvida en marknad kan anses ha misslyckats att driva utvecklingen framåt eller att inte tillräckligt snabbt förmått få genomslag för något som i grunden är positivt för företagen, exempelvis e-affärer. Bedömningen utgår från vad marknaden anses klara av och i vilken grad staten bör intervenera. Därför kan de offentliga insatserna variera mellan länder och . Som beskrevs ovan anses bristande information och kompetens vara en kritisk faktor, vilket motiverat uppbygganden av tämligen breda, offentligt understödda, informationsinsatser. Insatser har också genomförts för att stimulera såväl efterfrågan på e-affärer som utbud av nya företagsanpassade tjänster. De stora leder de små En tydlig erfarenhet är att statliga bolag och myndigheter, kommuner och landsting med ansvar för utbildning och hälsovård samt stora företag med sina nätverk av underleverantörer och kunder är viktiga för en positiv utveckling. De måste anpassa sina tjänster och rutiner till den nya tekniken och bygga upp kanaler för digital kommunikation gentemot omvärlden. Om dessa stora aktörer inte går i bräschen kommer signalen till de mindre företagen knappast att uppmuntra till utveckling utan verka i motsatt riktning. Om de stora institutionerna däremot integrerar it-lösningar i hela sin verksamhet, kommer de små företagen förr eller senare att behöva följa efter. Erfarenheten är därför att staten bör ta initiativ till en gemensam strategi för it-utveckling tillsammans med starka partnerskap. Erfarenhetsmässigt bör dessa partnerskap vara starkt förankrade i näringslivet, i enskilda stora företag, i branschorganisationer samt i stat och kommun. Information på rätt nivå Tillgången på information på nätet är i princip obegränsad. Trots det bör olika informationskanaler upprättas rörande it-användning. Information om grunderna i e-affärer bör självklart finnas på nätet i någon form. Företag måste på ett enkelt sätt kunna få svar på de vanligaste frågorna om säkerhet på nätet, hur de minskar riskerna med e-handel, hur de praktiskt går till väga för att lösa uppkomna Den mer specifika kunskapen kan de emellertid få av konsulter. Men det återkommande problemet är hur småföretagen ska veta vilka av alla konsulter och leverantörer som är bäst för den egna verksamheten. Flera länder pekar på att staten har en viktig roll i detta sammanhang. Ackreditering eller licensiering av företag inom stödbranschen kan fungera som en kvalitetsstämpel. Genom att presentera det samlade utbudet av stödföretag i en databas underlättas sökandet. Företagen pekar på behovet av företagsspecifik information. Om kostnaderna för individuell rådgivning anses för höga har flera länder valt att mobilisera branschorganisationerna att utforma branschvisa program. Fördelen med branschprogram är att de tar hänsyn till branschspecifika särdrag, kulturskillnader och terminologi. De ökar legitimiteten och motivationen bland företag att delta och de reducerar risker som annars skulle kunna belasta det enskilda företaget. Samverkan i nätverk mellan konkurrerade företag bidrar till ny dynamik och kunskapsöverföring, som många små företag tillsammans blir en intressant marknad för it-företag. Branschupplägget erbjuder slutligen den nödvändiga kvalitetskontrollen och synliggör behovet av standardiseringar som underlättar kommunikation och integration av affärsprocesser. Om individuell rådgivning kommer i fråga rekommenderar flera att den involverar företagsledningarna. När småföretagens behov samlas ihop branschvis kommer it-före- tagen att utveckla program som är anpassade till denna målgrupp. Det innebär att nya it-lösningar växer fram och att nya it-företag etableras. Behoven finns inte bara på en växande nationell marknad. Det finns goda förutsättningar för företagen att närma sig den internationella marknaden. I visssa länder anser man att en ny tillväxtbransch är under uppväxt och i flera länder stöds denna utveckling aktivt. Det är särskilt tydligt i områden som och , som måste kompensera sin geografiska placering i EU:s utkant med nya, avståndsoberoende verksamheter. E-handeln är en viktig fråga för länderna i öst- och . För det första har de en mycket stor andel småföretag, som med hjälp av de elektroniska kanalerna snabbt kan penetrera de internationella marknaderna till låg kostnad. För det andra har de små och medelstora företagen i dessa länder ofta ett lokalt fokus, som snabbt kan breddas till nationell och internationell nivå om man driver verksamheten på internet. Men trots detta är det just i de här regionerna som små och medelstora företag tycks ha svårt att ta till sig informations- och kommunikationstekniken. E-utbildning kan bidra till att uppfylla de små och medelstora företagens stora behov av flexibilitet. uppfattades introduktionen och användningen av e-utbildning inom små och medelstora företag som oproblematisk, och i realiteten det enda sättet att svara upp mot deras utbildningsbehov. Men många undersökningar och projekt visar att det huvudsakligen är stora företag som använder e-utbildning . Små och medelstora företag använder internet huvudsakligen till produktreklam samt i viss mån till personaladministration. Att de små och medelstora företagen i inte använder e-utbildning i högre utsträckning beror främst på utbildningskulturen, som ofta är beroende av utbildaren och de konventionella utbildningsmetoderna. Dessutom saknas utbildningsprogramvara och innehåll som anpassats till små och medelstora företag. Den vanligaste åtgärden vid genomförande av initiativ på området är att tillhandahålla relativt små medel till små och medelstora företag. På så sätt vill man initiera och driva på ett antal olika aktiviteter för att stärka företagens kapacitet och kompetens på it-området med syfte att förbättra och stödja affärsverksamheten. En del av aktiviteterna i initiativen bedöms vara kritiska för en effektiv implementation. De viktigaste av dessa är: Utnyttjande av speciella experter. Direkta intervjuer på plats hos företagen. Utvärdering och övervakning av de små och medelstora företagens behov genom direkta intervjuer på plats. Det berör företag som har verksamhet i strategiska sektorer av den regionala ekonomin. Utveckling av webbverktyg som småföretagen kan använda som en primär verktygslåda. Interaktiva och webbaserade system, t.ex. virtuella seminarier för lärande och undervisning. Seminarier i verkliga livet. Publikationer som informerar om goda exempel från andra regioner. Samordna den tekniska utvecklingen inom den regionala offentliga administrationen med EU:s best practices så att teknik och kompetenser kan överföras från den offentliga till den privata sektorn och skapa synergier för hela det ekonomiska systemet och därmed öka konkurrenskraften. Erfarenheter från olika it-främjande projekt i olika EU-länder kan sammanfattas i ett antal punkter: Att anpassa metodiken till de små och medelstora företagen och uppdatera den i takt med att den snabba digitala marknadsföringen utvecklas. Att välja de mest kvalificerade experterna som har en specialiserad profil. Att förstå hur små och medelstora företag bedriver sin verksamhet i realiteten och förmedla kunskap om hur deras behov kan uppfyllas. Att ha välkända e-handelsexperter och ledande representanter från offentliga sektorn och branschorganisationer som partners och talare vid seminarier och konferenser för att säkerställa engagemang från beslutsfattarna. Att delta i e-handelsinitiativ inom och informera om de praktiska konsekvenserna för små och medelstora företag. Betydelsen av offentlig finansiering En faktor som visat sig ha betydelse för ett framgångsrikt genomförande av initiativ är finansieringskällan. Erfarenheten visar att nationell offentlig finansiering är mycket viktig för att engagera centrala offentliga aktörer och få dem att delta i, och stödja genomförandet av åtgärder. Nationell offentlig finansiering bidrar också till att skapa större uppmärksamhet kring initiativ. är privat finansiering också en kritisk faktor eftersom den skapar förutsättningar att driva initiativ vidare när det initiala projektet är avslutat. Som nämnts inledningsvis ska utredningen i första hand använda sig av Tillväxtanalys internationella utblickar. Tillväxtanalys har på uppdrag av gjort en internationell utblick med fokus på hur it-användning i små företag främjas8. Rapporten är framtagen för att bidra med kunskapsunderlag kring olika internationella initiativ och program som främjar avancerad it-användning. Utblicken omfattar länderna , och . Valet av dessa länder grundar sig på det faktum att de rankas i topp vad gäller it-mognad som Tillväxtanalys har närvaro i länderna. Små och medelstora företag9 spelar en viktig roll i ekonomi både mätt i sysselsättning och produktion. Dessa företag står för av det totala antalet anställda med ca 13 milj- 8Stöd för ökad IT-användning i små företag – Överblick av aktörer, bedömningsgrunder och initiativ från , och , Working paper/PM 2011:36, Tillväxtanalys. 9Den definition av små och medelstora företag som används i , innehåller gränsvärden för antalet anställda, storlek på finansiellt kapital eller omsättning, och sektorstillhörighet. Inom exempelvis tillverkningsindustri är gränsen för att klassas som ett litet eller medelstort företag, mindre än 300 anställda och mindre kapital än motsvarande . Inom en rad tjänstegrenar som hotell, it- eller byggnadskonsulter, sjukhus och radio/TV gäller även där maximalt 300 anställda men då med högst motsvarande i omsättning. För jordbruksföretag, el och gas, finansiella tjänster och ytterligare en rad tjänster, som andra typer av konsultverksamhet och nöjen, gäller maximalt 200anställda och omsättning på högst motsvarande . oner arbetstagare (statistik ). Produktionsstatistiken inom tillverkningsindustrin i visar att små och medelstora företag bidrar av förädlingsvärdet. Med tanke på att de små och medelstora företagen utgör en betydande del av ekonomin som jobbskapare, skattebas och drivkraft för innovation, ser man det i som absolut nödvändigt att höja produktiviteten i de mindre företagen. Sydkoreanska regeringar har därför varit måna om att prioritera it-utveckling och it-användning i små och medelstora företag som ett sätt att förbättra produktiviteten. De sydkoreanska regeringarna har initierat och uppmuntrat utbyggnaden av en omfattande it-infrastruktur och sedermera ökad it-användning i samhället, i synnerhet inom mindre företag. Den sydkoreanska statsmakten är, genom sin industripolitik, fortfarande mycket inflytelserik med riktlinjer och inriktning för näringslivet. Riktlinjerna gäller struktur, investeringar, globalisering samt forskning och utveckling. Det har vidare funnits en samhällelig konsensus om att staten oundvikligen måste spela en viss roll för att lindra marknadsmisslyckanden som till exempel digitala klyftor mellan stora företag å ena sidan och små och medelstora företag å andra sidan. Enligt staten har stödåtgärder för att öka it-användningen bland små och medelstora företag verkligen bidragit till en förbättring som även förstärkt de mindre företagens konkurrenskraft. har sydkoreanska regeringar lagt ett särskilt fokus på en bredare spridning av it-användning inom små och medelstora företag. antog man lagen Technical Renovation of Small and Act vilket var startskottet för initiativet () av , Industry and Energy (MOCIE), som en del av National Strategy for Proliferation of e-Business. Det främsta syftet med detta strategiska initiativ var att öka produktiviteten i de mindre företagen genom ökad användning av it i alla delar i leverantörskedjorna. Trots god allmän it-infrastruktur och tydlig policy, har små och medelstora företag varit långsamma med att införa och använda den nya informationstekniken. Forskare som mer ingående har studerat användningsgrad av persondatorer, e-handel, (Interchange) och internetanvändning i sydkoreanska mindre företag förstärker bilden av att de dessa ligger långt efter de större företagen. Det här är några av problemen: Begränsad kunskapsnivå inom it. Höga fasta kostnader (inköp av it-hårdvara och it-mjukvara, störningar av ordinarie affärsverksamhet) när man ska införa system, och höga kostnader för it-underhåll. Fortsatt dålig kommunikationsinfrastruktur till företagen, vilket även innebär onödigt höga kostnader för att få tillgång till ittjänster. Liten erfarenhet av att integrera it i affärsprocesser. Liten erfarenhet av att ta fram juridiska principer och dokument för att till exempel reglera elektroniska betalningar och säkerhetsfrågor. E-handel är en av absoluta styrkor. ON-line E- procurement System (KONEPS) är internetportal för offentlig upphandling. KONEPS startades och har genomgått en rad förbättringar och drivs av Headquarters for e-Procurement Service. Tjänsten har vunnit en rad priser (, Best e-government service provider by ) tack vare sin transparens och effektivitet och stod 2009 för av totala offentliga upphandlingar. Detta gör tjänsten till en av världens största internethandelsplatser med 191 000 registrerade företag, 41 000 offentliga organisationer, och i årlig transaktionsomsättning. Offentliga aktörer som stödjer utvecklingen av it bland små företag. På departementsnivå agerar () som en viktig aktör för att driva initiativ som stödjer de mindre företagens it-användning. Framför allt driver MKE it-samverkansprojekt mellan stora företag och små och medelstora företag vilka i sina affärer samarbetar i processer för design, produktion och distribution av produkter. Varje företagskonsortium kan ansöka och få sig tilldelat upp till motsvarande i öronmärkta subventioner från staten. MKE delar även ut ekonomiskt stöd till små och medelstora företags forskning och utveckling med en årlig budget på motsvarande . Den viktigaste offentliga organisationen för stöd till sydkoreanska små och medelstora företag är (). SMBA grundades för att koordinera system för småföretagsstöd med initiativ inom områden som finansiering, marknadsföring, teknikutveckling och nyföretagande. Ett centralt verktyg för att öka it-användningen i små företag är belöningssystemet Inno-biz promotion. SMBA har drivit ett certifieringssystem inom teknikinnovation för små och medelstora företag, i syfte att inspirera och mäta mindre företags innovationskapacitet inom teknik inklusive it. När ett företag får etiketten Inno-biz åtnjuter det en prioriterad ställning i mottagandet av statligt stöd. växer , från 3 454 stycken , till 11 2007 och 15 2009. Ett av de specifika och kanske mest kraftfulla (indirekta) statliga stöd Inno-biz-företagen kan förvänta sig är prioriterad ställning vid offentliga upphandlingar, en ställning som även medför en bra position för företagen vid upphandlingar inom den privata sektorn. Rent praktiskt fångas nya företagskandidater upp på så sätt att varje gång små eller medelstora företag ansöker hos () om ett av en rad tekniska, miljö-, eller kvalitetsmässiga certifikat, eller gör en patentansökan, så bedömer man automatiskt om det kan bli ett Inno-biz-företag. PPS är myndighet för offentlig upphandling. TIPA, and for SMEs Under SMBA har ett särskilt institut skapats, (), för att främja spridning av it till små och medelstora företag. fick en operationell roll genom att institutet erbjöd professionella tjänster till småföretagen för att förbättra it-kunskapen inom företagsledningarna. gjordes om till and for SMEs (TIPA) med en ytterligare utökad roll att driva på teknisk innovation inom it-området, som stödtjänsterna för mindre företag kvarstod. TIPA:s huvudinitiativ kan kategoriseras i fem typer, alla dessa direkt fokuserade på situationen för små och medelstora företag: 2.Stöd för it-användning. 3.Innovation inom företagsledning. 4.Utveckling av humankapital. 5.Forskning och analyser inom policy. Direkt ekonomiskt stöd till de små och medelstora företagen i form av erbjudande om kontanta bidrag, lån, leasing och skattesänkningar för att stimulera it-investeringar är en del av TIPA:s verksamhet. TIPA använder till stor del sin webbplats () som kommunikationskanal för information om offentliga stöd för små företags ökade it-användning, likväl som för tips om nya affärsmöjligheter som kan uppmuntra till ökat it-användande som de förbättrar affärerna. Ett annat initiativ handlar om it-infrastrukturen för små och medelstora företag. Initiativet tar utgångspunkt i att tillit är centralt för att företagen och deras kunder ska vilja gå över till e- handelslösningar. Detta innebär att förtroende för it-infrastruk- turen likväl som för säkerhet och autentiseringssystem är viktiga delar av framgångsrika e-handelskoncept. TIPA hjälper till med rådgivning och med att visa upp lyckade exempel, men även genom att erbjuda ekonomiskt stöd Andra större initiativ från TIPA är teoretisk och praktisk utbildning för it-ansvariga på företagen. Den huvudsakliga inriktningen för TIPA kan summeras med tre strategier: 1.Förstärkning av it-användning, till exempel genom en expansion av molntjänster som representerar ett helt nytt synsätt. 2.Att öka produktivitet och konkurrenskraft genom itkonvergens. 3.Utbildning inom it. SBC, Small and