sou · H0B363 · 2012-10-03 00:00:00 — Konstnärliga och () har tagit fram en översikt över alla de aktörer på olika nivåer, som på olika sätt kan beröras av handlingsplanen.11 Det är ett 20-tal på den nationella nivån. Av handlingsplanen framgår att många insatser för KKN ska kunna mötas inom ramen för det befintliga företagsfrämjande systemet. Det behövs dock ökad insikt hos företagsfrämjarna om villkoren i näringen och har fått i uppdrag att öka kunskaperna hos rådgivare och finansiärer om KKN. Diskussionerna om kunskapsbehovet hos främjarna har varit ett återkommande tema i olika kartläggningar och utredningar de senaste åren.12 Den nationella handlingsplanen omfattar inte insatser som explicit nämner it, men inom flera satsningar finns möjligheter att främja eller öka kunskaperna om it-användning i småföretag. har bland annat fått i uppdrag att genomföra satsningar på innovation och design med koppling till handlingsplanen. Detta genomförs i programmet var dags IT där finansierat projekt som syftar till att utveckla produkter och tjänster för individens vardag och fritid. I programmet har företag med koppling till KKN i samverkan med andra aktörer haft möjligheter att söka medel och fungera som så kallade it-demonstrator. Programmet ledarskap och arbetsorganisation inom kulturella och kreativa näringar på finansierar studier av förutsättningarna för tillväxt i små och medelstora företag. Resultaten skall leda till praktiskt användbar kunskap, som ska kunna omsättas i företagsfrämjande insatser. Fem projekt beviljades medel , men det är svårt att ännu bedöma om studierna även kommer 10Kulturdepartementet och (2009) Handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. Artikelnummer: N9060. 11Moberg (2011) Kulturella och Kreativa Näringar (KKN) En översikt över aktörer och begrepp som berörs av regeringens satsning på KKN. 12Se t.ex. SOU 2009:16 Betänkande av . It i vissa program och branscher att bidra med kunskaper om it som stöd för affärs- och marknadsutveckling. har beviljat medel för pilotsatsningar på inkubatorer för KKN inom ramen för den nationella handlingsplanen. Fem projekt fick medel och ett exempel är Transit Kulturinkubator13 i . Inkubatorn erbjuder affärsrådgivning och kompetensutveckling för kreatörer inom konst, design, konsthantverk, film, musik och scenkonst. har också i samverkan med partnerskap och företagsfrämjare i , , , och på erbjudit utvecklingscheckar till företagare inom KKN. Företagarna har med stöd av checkarna kunnat köpa externa tjänster, satsa på utbildning och utveckla tjänster, produkter eller arbetssätt. Kvinnor som driver företag inom KKN har möjlighet att delta i affärs- och innovationsutvecklingssatsningar på regional nivå inom ramen för det nationella programmet främja kvinnors företagande (FKF), som koordineras av . Flera av de länsstyrelser eller regionförbund, som fördelar medlen har riktat uppmärksamheten på insatser för företagare inom KKN. genomför också riktade satsningar i olika regioner för företagare inom näringen. Redan innan den nationella handlingsplanen utformades fanns strategier för KKN i flera svenska län och det finns en intresseorganisation, Generator14, för regioner som arbetar med att främja tillväxten inom näringen. En del regioner har också varit involverade i interregionalt samarbete för att utveckla KKN. Ett exempel är i , som koordinerat satsningen Creative Growth15 inom ramen för EU-programmet C, . Creative Growth var ett samarbete mellan 11 europeiska regioner med syfte att skapa bättre förutsättningar för företagare inom kreativa näringar. Trots en mängd olika initiativ för att främja KKN har det varit svårt att identifiera några satsningar som specifikt fokuserar på it i småföretagen. Det är också svårt att bedöma i vilken utsträckning olika initiativ även omfattat insatser för att fler småföretag ska kunna använda it som ett strategiskt verktyg. En del småföretag inom KKN är dock involverade i olika kluster och nätverk, som har 13http:// 14http:/// 15Creative Growth (2011) CREATIVE GROWTH – Policyrekommendationer It i vissa program och branscher en direkt koppling till it och media. Ett exempel på kluster är Mediaevolution i Malmö.16 Det finns även andra mötesplatser som involverar småföretag inom KKN. Ett exempel med fokus på musik är Brewhouse i Göteborg17 och ett exempel med fokus på festivaler är Rockcity i 18. har ett initiativ för kulturlokaler på nätet, som syftar till att hitta modeller för hur fastighetsägare/bostadsbolag och företag/kreatörer inom kultur och konst kan hitta varandra genom digitala möten. Idén är att utveckla en webbaserad plattform typ Hemnet 19. It som drivkraft för nya affärsmodeller i KKN Det saknas i stor utsträckning svenska studier och statistik som mer detaljerat belyser it-användningen i småföretag inom KKN och hur it påverkar företagens affärsutveckling. En del uppsatser finns dock som beskriver hur småföretag i några av delbranscherna använder (eller inte använder) sig av olika it-verktyg. Det vi vet är att det finns småföretag inom KKN som befinner sig i den absoluta i frontlinjen vad gäller it och internationalisering. Ett tydligt exempel är småföretagen i dataspelsbranschen där tillväxthindren inte sällan är brist på kapital och tillgång till specifik kompetens. Det finns också många soloföretagare med begränsade resurser att investera i olika it-verktyg eller begränsade kunskaper om hur it kan utveckla affärerna. Europeiska studier och initiativ lyfter fram behovet av att öka kunskaperna om it och Web 2.0 bland småföretag inom KKN för att de ska kunna dra nytta av utvecklingen i sina verksamheter. Tillgången till it-resurser och samverkan/korskopplingar mellan företag inom olika delar av KKN behöver också öka för att stärka småföretagen. Dialogerna mellan företag inom KKN och it-företag behöver stimuleras för att främja innovativa processer.20 I den svenska nationella handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar riktas också uppmärksamheten på samspelet mellan idéer 16http:/// 17http:/// 18http:///om-rock-city.aspx 19Tillväxtverket (2011) Initierade och pågående regionala satsningar i uppdraget Mäklarfunktioner/nätverk/modeller för samverkan i Handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar – KKN. 20ECCE (2010) Response to the Commissions : Unlocking the potential of the cultural and creative industries in Europe. http://ecce- network.eu/innovation-ecce/ It i vissa program och branscher från entreprenörer inom KKN och teknikföretag vid olika inkubatorer. är dessa korskopplingar en utmaning eftersom affärslogik och värderingssystem kan skilja sig åt mellan företag i de olika branscherna. Dessutom finns studier som mer övergripande beskriver utvecklingen inom det som kallats upplevelseindustrin, vilket är ett något vidare begrepp än KKN. Inom upplevelseindustrin (och KKN) finns verksamheter med skilda affärslogiker och företagen påverkas på olika sätt av snabba teknikskiften och digitaliseringen. Det är skillnader mellan affärsmodeller som bygger på massproduktion och skalbara produkter (t.ex. film eller modekläder), på mötet med konsumenten (t.ex. teater och festivaler) eller på tjänster som höjer värdet på andra produkter och tjänster (t.ex. arkitektur och design).21 Den digitala tekniken påverkar alla delar av värdekedjan inom KKN, från utformning till produktion, distribution och konsumtion av produkter och tjänster. Tekniken innebär möjligheter för företagen att distribuera innehåll (film, foto, litteratur, musik etc.) till en bredare publik oberoende av tid och rum som tekniken har inflytande över det traditionella innehållet. Interaktionen via internet och sociala medier får allt större betydelse och affärsmodeller med konsumenterna som medproducenter av olika tjänster/upplevelser. De värden som skapas är för många företag inom KKN i hög utsträckning beroende av det digitala innehållets användarbarhet och användarupplevelsen. Inte minst inom musikbranschen har etablerade affärsmodeller utmanats senaste decennierna.22 står den digitala musikförsäljningen för av marknaden i . Den illegala fildelningen har också drivit på utvecklingen av legala digitala musiktjänster. Streamingtjänster för musik (t.ex. Spotify), där konsumenterna inte behöver ladda ner filer, har fått stort genomslag. Även tjänster för att streama film (t.ex. Voddler) växer på marknaden och streamingtjänsterna skapar möjligheter för företag att nå olika nischmarknader. Svenska småföretag inom musikbranschen har agerat proaktivt för att möta utvecklingen genom att förändra produkt- och tjänsteerbjudanden och använda sociala medier för att kommunicera med 21Nielsén (2005), Upplevelseindustrin – affärsmodeller, effekter och struktur, working paper. 22ITPS (2008) Upplevelseindustri – Marknadens logik och organisatoriska förutsättningar. En teoretisk genomgång av sektorns grundläggande struktur. : , PM 2008:005. It i vissa program och branscher konsumenterna.23 kan en småföretagare som är musiker själv äga hela eller delar av distributionskedjan eftersom produktions-, distributions-, och marknadsföringskostnaderna minskat till följd av digitaliseringen. Även författare kan publicera och distribuera sina verk utan att behöva gå via stora förlag eller olika mellanhänder. Delar av ett verk kan publiceras för att testa marknaden innan kulturskaparen och/eller företagaren investerar mer tid i ett projekt. är det en utmaning, inte minst för småföretagen, att hitta finansieringsmodeller i takt med konsumenternas ökade förväntningar på och utbudet av olika gratistjänster. Den illegala fildelningen leder till färre uppdrag inom film, musik och mjukvarubranschen24. Nätverkande är en viktig del i värdekedjan och it stödjer produktionsprocessen när kreatörer på olika geografiska platser deltar i gemensamma projekt. För en del företag kan de personliga nätverken ha större betydelse för att stärka varumärket och affären än relationer till andra företag. Genom samverkan med välkända modebloggare kan exempelvis småföretag inom mode öka sina möjligheter att nå ut på marknaden. Via webbplatser, Facebook och bloggar kan modeföretagen med begränsade resurser aktivt arbeta med sin marknadskommunikation, bygga varumärken och öka sina kunskaper om olika kundsegment25. Livekonserter på nätet och livesändningar av konserter, festivaler och teater har blivit en väg att stärka varumärken för andra delbranscher inom KKN och (i bästa fall) generera intäkter utöver besökarna på en fysisk plats. Smarta telefoner, surf- och läsplattor och andra digitala redskap innebär också nya affärsmöjligheter för många företag. Inom upplevelsebaserat lärande kan företagen dra nytta av nya plattformar för e-lärande och m-lärande (mobilt lärande). ställs allt högre krav på användargränssnitt samt företagens förmåga att erbjuda kombinationer av olika former för lärande (rollspel, simuleringar, dataspel etc.) både off-line och online. Det krävs samverkan mellan exempelvis programvaruutvecklare, filmproducenter och beteendevetare för att kunna leverera interaktiva tjänster. Applikationer för m-lärande kan vara allt ifrån enkla ljud- och video- 23Kindholm & (2012) Bryggan - Vägen till refrängen? En studie av hur mindre aktörer inom musikbranschen påverkats av och agerat på olika förändringar i dess omgivning. International Chamber of Commerce (2010) a Digital Economy: The Importance of Saving in the , 2010 . 25Olsson (2011) Det lilla modevarumärkets möjligheter på internet - Ur ett brand management perspektiv. : Textilhögskolan, Högskolan I . Kandidatexamen i textilekonomi. It i vissa program och branscher sekvenser och pod-casts till virtuella spel med stöd av det som på svenska kallats förstärkt verklighet (eng. Augmented Reality). har tekniken, där information från den fysiska omgivningen kombineras med den digitala världen, varit dyr. Men genom bland annat utbredningen av smarta telefoner genereras alltfler tjänster, som bygger på förstärkt verklighet. En teknik som används av dataspelsföretag och mediaföretag och som påverkar utvecklingen för småföretag inom design och arkitektur. I dessa företag används 3D- teknik och 3D-modellerad grafik som verktyg för att visualisera projekt och stödja interaktiva designprocesser som involverar expertis på olika områden. Sammanfattningsvis kan sägas att den snabba it-utvecklingen innebär, som i andra näringar, både utmaningar och möjligheter för småföretagen inom KKN. Däremot är det svårt att i detalj beskriva it som stöd för affärsprocesser i småföretagen mot bakgrund av den mix som finns av behov, förutsättningar och logiker inom näringen. Oavsett delbransch kan dock tre mer övergripande processer identifieras: 1.Den digitala tekniken har haft och har inflytande över affärsmodellerna inom näringen. 2.Den digitala tekniken, programvaror och applikationer används för att sprida olika former av innehåll till allt lägre kostnader. 3.Den digitala tekniken och sociala medier spelar allt större roll för att stärka nätverkande, kundrelationer och varumärkesprofilering. Privata företag och idéburna organisationer blir allt vanligare som utförare av vård och omsorgstjänster. Vårdvalsmodeller, valfrihetssystem och en ökad marknad för personliga hälsorelaterade tjänster driver på utvecklingen. infördes lagen om valfrihetssystem inom vård och omsorg (LOV), vilket innebär att konsumenterna kan välja bland olika leverantörer av tjänster, som en upphandlande 26 Cassarino & Geuna (2008) Background paper on ICT and . Create: Study prepared for EU-Project CReATE It i vissa program och branscher myndighet godkänt och tecknat avtal med.27 Det finns en nationell annonsplats för valfrihetssystemet i form av den så kallade Valfrihetswebben.28 Vård- och omsorgsbranschen består av en rad olika verksamheter och villkoren skiljer sig åt mellan olika delbranscher. En hög andel företag drivs av kvinnor i förhållande till andra branscher. Avgränsningen av branschen varierar, men vanligen omfattas följande delbranscher: annan hälso-och sjukvård (t.ex. sjukgymnastik, kiropraktik, psykoterapi, rehabilitering och alternativmedicin), öppen hälso-och sjukvård (t.ex. företagshälsovård och specialistläkare), tandvård, öppna sociala insatser (t.ex. hemtjänst) och särskilda boenden (t.ex. boenden för unga med sociala problem). Över hälften av de privata företagen finns inom delbranschen annan hälso- och sjukvård och en majoritet () av dessa företag är soloföretagare. Inom vård- och omsorgsbranschen som helhet är cirka hälften av företagen soloföretag. I delbranscherna öppna sociala insatser och särskilda boenden finns fler större företag. Enligt en rapport från hade de privata vård- och omsorgsföretagen 126 000 anställda och det fanns drygt 25 000 företag.30 Vårdföretagarna uppskattar antalet privata företag till cirka 14 000 med en omsättning på drygt 80 miljarder och cirka 114 000 anställda.31 I finns drygt 15 000 privata företag registrerade som vårdgivare. Antalet företag ökar snabbt och snabbast växer omsorgsbranschen. En del av vård- och omsorgsbranschen, exempelvis tandvården, är också mer konkurrenskraftig än genomsnittet för näringslivet.32 visar studien och verklighet, som omfattar företag med färre än 250 anställda, att tillväxtviljan bland småföretagen är lägre inom vård och omsorg jämfört med andra branscher. 27Konkurrensverket (2008) Fritt val i vård och omsorg. 28http:/// 29Tillväxtverket (2012) De små och medelstora vård- och omsorgsföretagen. Företagens villkor och verklighet. Fakta & statistik. : Info 0418. 30Tillväxtverket (2012) Vård- och omsorgsföretagens ekonomiska konkurrenskraft : Rapport 0117. 31http:///fakta_1 32Tillväxtverket (2012) Synliggörande av företagens utveckling inom vård och omsorg: : Rapport 0119. 33Tillväxtverket (2012) De små och medelstora vård- och omsorgsföretagen. Företagens villkor och verklighet. Fakta & statistik. : Info 0418. It i vissa program och branscher Strategier och policies för vård och omsorg It inom vården har varit högt upp på den svenska agendan och presenterades en reviderad nationell strategi för eHälsa.34 Bakom strategin står förutom även , kommuner och landsting (SKL), Vårdföretagarna och Famna. Strategin ska möta behov hos offentliga, privata och idéburna utförare. Den fokuserar på införandet, användningen och nyttan av tekniken snarare än den tekniska utvecklingen. Strategins insatsområden omfattar bland annat säkra personliga e- tjänster för medborgarna, dokumentations- och beslutsstöd för dem som arbetar inom vård och omsorg samt teknisk infrastruktur för att kunna dela information.35 Det finns också flera större satsningar på samordning av e- hälsotjänster. bedrivs olika nationella projekt som fokuserar på invånartjänster (t.ex. Mina vårdkontakter), tjänster som vänder sig till dem som arbetar inom vården (t.ex. ordinationsverktyg för ordination av läkemedel) och infrastrukturtjänster (t.ex. kommunikationsnätet Sjunet för elektronisk kommunikation i vård och omsorg). Privata vårdgivare kan ansluta sig till olika gemensamma tjänster för eHälsa, exempelvis Sjunet. Priserna är differentierade och små organisationer har en lägre kostnad. ägs av landstingen och regionerna, men arbetar även på uppdrag från regeringen, kommuner och privata aktörer. Beställningarna kanaliseras via (CeHis) 36, som är en beställarorganisation på SKL. Svensk forskning som specifikt belyser affärsutveckling, möjligheter och hinder för it-användning i små företag inom vård och omsorg saknas i stor utsträckning. Dock finns en del kunskap om införandet av ny teknik från studier i offentlig sektor, som kan ha relevans även för företagen. Dessa studier visar att det fortsatt finns flera hinder för it som förändringsverktyg inom vård och omsorg. Uppföljningar av utvecklingsinsatser visar att många av de projekt som genomförts för att utveckla it-lösningar för vården inte permanentas och/eller spridits mellan olika delar av landet. 34Begreppet eHälsa brukar användas för att beskriva förebyggande hälsoinsatser, diagnos, stöd och behandling där It används inom vård och omsorg. används även mHälsa och syftar på mobil kommunikation. 35Socialdepartementet (2012) Nationell eHälsa – strategin för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg. 36http:///om_cehis/ It i vissa program och branscher fortsatt hinder i form av bristande samspel mellan olika it-system, applikationer och gränssnitt. Många satsningar har haft fokus på tekniken snarare än på behoven i verksamheterna, dess vårdgivare och konsumenter. Vård- och omsorgspersonalen ser risker med att en del av deras arbete ersätts av teknik och införandet av ny teknik utmanar etablerade strukturer och beteenden. Den tekniska rationaliteten hamnar inte sällan i konflikt med omsorgsrationaliteten och införandet av e- verktyg måste ta hänsyn till förutsättningarna i olika verksamheter. Genom att vårdpersonalen involveras vid utvecklingen och införandet av it-system och att de ser den konkreta nyttan med tekniken kan verksamheterna effektiviseras. 38 Vårdföretagarna har också lyft fram vikten av att it-lösningar passar både stora och små vårdgivare, privata och offentliga utförare. De satsningar som skett på eHälsa, ökad it-användning och nya it-lösningar har ofta engagerat akademin, offentliga aktörer och it-företag. Mer sällan små privata vårdgivare. Satsningarna har främst handlat om hälso- och sjukvården, men alltmer utvecklas även applikationer för omsorgen. Ett exempel är projektet 3.0 i , som utvecklar en itbaserad tjänsteplattform med applikationer för äldreomsorgen. Syftet är att öka effektiviteten och underlätta införandet av ny teknik39. It inom omsorgen har tidigare främst handlat om administrativa system. I programmet testbäddar inom hälso- och sjukvård och äldreomsorg, som hanteras av finns möjligheter för privata utförare av vård och omsorg att ansöka om medel. Testbäddarna ska skapa möjligheter att utveckla, testa och införa nya produkter, tjänster, processer eller organisatoriska lösningar. En utlysning har skett , inom ramen för ett regeringsuppdrag, och beslut om vilka projekt som beviljats medel tas . Som en del i regeringens beslut om insatser för tillväxt i små- och medelstora företag kan organisationer ansöka om medel från för att distribuera innovationscheckar till företag. Dessa checkar kan användas för att utveckla affärsverksamheten med hjälp av bland annat ny teknik. Det är ännu för tidigt att bedöma 37Se t.ex. (2011) Hälsa genom e ehälsorapporten . : V R 2 01 1 : 0 4. 38Se t.ex. (2009) with Care Notes on Technology Assimilation Processes in Home Care. 39http:///6/468.html It i vissa program och branscher om och hur it som strategiskt verktyg kommer att återspeglas i programmet för testbäddar respektive innovationscheckar. genomför –2012 i samverkan med Tillväxtanalys och på uppdrag av regeringen ett program för kunskapsutveckling om entreprenörskap inom vård och omsorg. I samverkan med partnerskap och företagsfrämjare i , , , , och på genomförs satsningar på utvecklingscheckar till småföretag verksamma inom vård- och omsorg. Checkarna kan användas till externa tjänster och för att utveckla tjänster, produkter eller arbetssätt för ökad konkurrenskraft. De företag som söker eller funderar på att söka en check får tillgång till utbildningsinsatser inom affärsutveckling. Kvinnor som driver företag inom vård och omsorg har möjlighet att delta i affärs- och innovationsutvecklingssatsningar på regional nivå inom ramen för det nationella programmet främja kvinnors företagande (FKF), som koordineras av . Flera av de länsstyrelser eller regionförbund, som fördelar medlen har riktat uppmärksamheten på insatser för företagare inom vård och omsorg. Utöver detta finns flera regionala klustersatsningar med koppling till it/teknik där privata och offentliga aktörer inom vård och omsorg samverkar och där småföretag involveras. Några exempel är Hälsoteknikalliansen i Halland40 och Hälsans nya verktyg41 i . Anpassade it-lösningar för småföretag inom vård och omsorg Det saknas i stor utsträckning, som nämnts i föregående avsnitt, studier som belyser införandet av ny teknik i småföretag inom vård och omsorg. Utöver de hinder som identifierats för implementering av avancerade it-lösningar i större organisationer finns ytterligare trösklar för småföretagen. Småföretagen har sällan samma tillgång, som de större organisationerna, till resurser och it-stöd internt i verksamheterna. I studien och verklighet framkommer att vård och omsorgsföretagen i något högre utsträckning än företag i övriga branscher köper in it support och annan teknisk service42. Behovet av att utveckla it-stödet i företagen har också framkommit i programmet för kunskapsutveckling 40http:/// 41http:/// 42Tillväxtverket (2012) De små och medelstora vård- och omsorgsföretagen. Företagens villkor och verklighet. Fakta & statistik. : Info 0418. It i vissa program och branscher SOU 2012:63 inom vård och omsorg, som hanteras av och Tillväxtanalys. Många privata vårdgivare måste, oavsett storlek, kunna hantera olika it-system för att möta kraven från beställare i den offentliga sektorn (regioner, landsting och kommuner). Det gäller system både vid upphandlingar och vid leveranser av vård- och omsorgstjänster. Att ansluta sig till nationella eHälsotjänster kan vara ett led i att effektivisera verksamheten, men också nödvändigt för att kunna agera på marknaden. Här kan finnas en risk att små företagen pushas in i it-system, som i stor utsträckning anpassats för stora organisationer. Det finns även studier som riktat uppmärksamheten på brister i affärsmodellerna för utvecklingen av eHälsotjänster43. I takt med att antalet privata vårdgivare ökar utvecklas dock marknaden och det finns företag som erbjuder it-lösningar (säkerhet, dokumentation, beslutsstöd etc.) som är anpassade för småföretag inom vård och omsorg. Landstingen beslöt också att inte ställa krav på att privata vårdgivare som ingår i vårdvalet ska ha samma journalsystem som landstingen44.