sou · H0B375 · 2012-10-31 00:00:00 — 1987/88:161 infördes tillägget om att även personal inom den sär- skilda giftinformationsverksamhet som bedrivs av skulle omfattas av tystnadsplikten. ersattes lagen om tillsyn över hälso- och sjukvårdsper- sonalen m.fl. av lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården (prop. 93/94:149). I 1 § fjärde punkten nämnda lag angavs att med hälso- och sjukvårdspersonal avsågs bl.a. personal inom sådan detaljhandel med läkemedel för vilken det gäller särskilda föreskrifter och personal inom den särskilda giftin- formationscentralen som bedrivs av och som tillverkar eller expedierar läkemedel eller lämnar råd och upplysningar till vårdsökande. Tillägget angående tillverkning eller expediering var en följd av lagrådets yttrande, i vilket anfördes att det bör tydliggöras att inte all personal, t.ex. städpersonal, vid ett apotek eller informationsverksamhet skulle omfattas av bestäm- melsen (prop. 1993/94:149 s. 117). ersattes lagen om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården med lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. I 1 kap. 4 § fjärde punkten angavs att med hälso- och sjukvårdspersonal avses övrig personal inom sådan detaljhandel med läkemedel som omfattas av särskilda före- skrifter och personal som är verksam inom den särskilda giftin- formationsverksamheten vid och som tillver- kar eller expedierar läkemedel eller lämnar råd och upplysningar. Tillsyn över och tystnadsplikt för personal vid extemporeapotek I 1 kap. 2 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område infördes en särskild bestämmelse om vad som skulle avses med hälso- och sjukvård enligt den lagen, nämligen bl.a. sådan verksamhet som avses i hälso- och sjukvårdslagen och verksamhet inom detaljhandel med läkemedel. Motsvarigheten till nuvarande bestämmelse i 1 kap. 2 § PSL infördes således genom lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Regeringen kommenterade inte närmare motivet till införandet av en sådan bestämmelse. Lagrådet konstaterade följande i sitt ytt- rande över lagförslaget (Utdrag ur protokoll vid sammanträde ): Av det anförda följer att det remitterade lagförsla- gets definition på hälso- och sjukvård är något mer omfattande än motsvarande definition i HSL. Det är givetvis mindre lyckat att det centrala begreppet hälso- och sjukvård givits olika betydelse i två grundläggande författningar på området. Lagrådet har emellertid förståelse för att det ansetts ändamålsenligt att inkludera tandvård och detaljhandel med läkemedel i det nya regelsystemet och anser sig därför kunna godta vad som föreslagits i detta hänseende. I samband med tillkomsten av lagen (2001:499) om omskärelse av pojkar skedde ett tillägg i dåvarande 1 kap. 4 § lagen om yrkes- verksamhet på hälso- och sjukvårdens område, så att även den verk- samheten kom att omfattas av lagens definition av hälso- och sjuk- vård. Regeringen uttalade att omskärelse som inte är medicinskt betingad, inte var att anse som hälso- och sjukvård enligt den defi- nition som gavs i 1 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Det innebar att de regler till skydd för patienterna som fanns i skilda författningar inte var automatiskt tillämpliga på omskärelse som skedde av religiösa, kulturella eller hygieniska skäl. Därför behövde det tydliggöras i lagen att bestämmelserna i lagen om yrkesverk- samhet på hälso- och sjukvårdens område skulle vara tillämpliga när läkare utför omskärelse enligt denna lag (prop. 2000/01:81 s. 20 f.). Vid omregleringen av apoteksmarknaden skedde ändringar i bestämmelsen om vilka som skulle anses som hälso- och sjukvårds- personal (dåvarande 1 kap. 4 § lagen (1998:531) om yrkesverksam- het på hälso- och sjukvårdens område) och bestämmelsen fick den lydelse som gäller enligt 1 kap. 4 § PSL. Regeringen uttalade att ändringen innebar att bestämmelsen blev mer lättläst och tydlig samt genomfördes med hänsyn till att Giftinformationscentralen inte längre skulle bedrivas av (prop. 2008/2009:145 s. 449). Tillsyn över och tystnadsplikt för personal vid extemporeapotek Utredningens förslag: Tillverkning av läkemedel för visst till- fälle vid extemporeapotek ska anses som hälso- och sjukvård enligt patientsäkerhetslagen. Personal som tillverkar läkemedel för visst tillfälle vid extemporeapotek ska anses utgöra hälso- och sjukvårdspersonal enligt patientsäkerhetslagen. Skälen för utredningens förslag Finns det ett behov av bestämmelser om tystnadsplikt och tillsyn? Bestämmelserna om extemporeapotek trädde i kraft . Förutom den verksamhet som bedrivs av det statligt ägda bolaget () finns det () ytterligare en aktör. Det bolaget fick tillstånd men kunde påbörja sin verksamhet först . Före dess fanns nämligen inte nödvändig infrastruktur, såsom ett varuregister, på plats. Det är således för tidigt att avgöra hur mark- naden kommer att utvecklas, vilka aktörer som kan visa intresse för denna verksamhet och hur verksamheten kommer att bedrivas, t.ex. avseende hanteringen av uppgifter om enskilda. Det är även svårt att utifrån två aktörers verksamhet dra några slutsatser om vilken typ av hantering som är nödvändig eller lämplig. Såvitt utredningen har erfarit bedriver APL sin extemporetill- verkning på samma sätt som före omregleringen av apoteksmark- naden, inklusive hanteringen av uppgifter om enskilda. Så länge APL var en del av betraktades hela bolagets verksam- het som detaljhandel med läkemedel varför extemporetillverk- ningen omfattades av bestämmelserna om tillsyn och tystnadsplikt. APL:s hantering av uppgifter om enskilda består framför allt i att apoteken skickar med en kopia av receptet när de beställer extemporeläkemedel. APL har uppgett att de har behov av uppgif- ter från receptet eftersom bolaget kan behöva ha kontakter med förskrivare, annan vårdpersonal och apotekspersonalen för att dis- kutera men även justera beställningen. Bolaget kan även behöva uppgifter om vikt för att säkerställa rätt dosering. Utredningen finner inte anledning att ifrågasätta att denna hantering är nödvändig. Tillsyn över och tystnadsplikt för personal vid extemporeapotek tillsyn är inriktad på hälso- och sjukvårdsperso- nal som bl.a. hanterar läkemedel t.ex. vid iordningställande av läkemedel. En del av personalen på extemporeapoteken hanterar läkemedel och uppgifter om enskildas hälsotillstånd varför det är rimligt att de, precis som övrig hälso- och sjukvårdspersonal, står under tillsyn. Även det faktum att läkemedlen inte godkänns utan tillverkas hantverksmässigt på gör att det är lämpligt att personalen står under tillsyn. Det är viktigt att denna verksamhet kan granskas utifrån patientsäkerhets- aspekter och att det finns en tillsynsmyndighet som kan identifiera och påtala brister utifrån gällande lagstiftning. Ett krav på tyst- nadsplikt syftar till att skydda patienterna från att uppgifter om dem sprids vidare. Sammanfattningsvis anser utredningen att det i likhet med vad som gällde före omregleringen finns ett behov av tystnadsplikt för den personal på extemporeapoteken som kommer i kontakt med uppgifter om enskilda samt ett behov av att personalen står under tillsyn. Krävs lagändring eller är nuvarande bestämmelser tillämpliga? I 1 kap. 4 § punkten 4 patientsäkerhetslagen (2010:659, PSL) anges att med hälso- och sjukvårdspersonal avses i den lagen bl.a. den som har legitimation för ett yrke inom hälso- och sjukvården (p. 1) och apotekspersonal som tillverkar eller expedierar läkemedel eller läm- nar råd och upplysningar (p. I nuvarande bestämmelse om apo- tekspersonal såsom tillhörande kategorin hälso- och sjukvårdsper- sonal, finns inte någon koppling till detaljhandel med läkemedel. I tidigare regleringar och av förarbeten till dem framgår dock att bestämmelsen avsåg apotekspersonal inom detaljhandel med läke- medel och att sådan personal vanligen inte brukade hänföras till hälso- och sjukvårdspersonal. Vid tillkomsten av nuvarande bestäm- melse kommenterade inte regeringen huruvida kopplingen till detalj- handel med läkemedel skulle kvarstå. Enligt ordalydelsen i 1 kap. 4 § PSL utgör således personal vid extemporeapotek hälso- och sjukvårdspersonal eftersom de är apotekspersonal (punkten 4). Även de farmaceuter som är verk- samma vid extemporapoteken utgör hälso- och sjukvårdspersonal eftersom de har legitimation för sitt yrke (punkten 1). Tillsyn över och tystnadsplikt för personal vid extemporeapotek I 6 kap. 12 § PSL anges dock att den som tillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen inom den enskilda hälso- och sjuk- vården inte obehörigen får röja vad han eller hon i sin verksamhet har fått veta om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Bestämmelsen om tystnadsplikt förutsätter således att hälso- och sjukvårdspersonalen är verksam inom hälso- och sjukvården. Även bestämmelsen om tillsyn förut- sätter att personalen är verksam inom hälso- och sjukvården. Med hälso- och sjukvård enligt 1 kap. 2 § PSL avses bl.a. sådan hälso- och sjukvård som avses i HSL och detaljhandel med läkeme- del enligt lagen (2009:366) om handel med läkemedel. Verksam- heten vid extemporeapotek utgör inte detaljhandel med läkemedel. Frågan är då om den nämnda verksamheten kan anses som hälso- och sjukvård enligt HSL. Med hälso- och sjukvård enligt HSL avses åtgärder för att medi- cinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador samt sjuktransporter och att ta hand om avlidna. I och med omregle- ringen av apoteksmarknaden ändrades förutsättningarna på en rad områden. Verksamhet som tidigare betraktades som detaljhandel med läkemedel, eftersom den utfördes av , har tagits över av andra aktörer än öppenvårdsapotek. Regeringen uttalade sig inte om huruvida sådan verksamhet skulle betraktas som hälso- och sjukvård enligt HSL. Regeringen har inte heller uttalat sig i frågan om huruvida verksamheten på extemporeapoteken ska betraktas som sådan hälso- och sjukvård som regleras i PSL och därmed omfattas av bestämmelserna om tystnadsplikt och tillsyn. Värt att notera är att HSL och PSL använder sig av olika definitioner av hälso- och sjukvård. Regeringen har bedömt att sjukhusapotekens extemporetill- verkning utgör hälso- och sjukvård, visserligen utifrån en diskuss- ion kring det s.k. tjänstedirektivet (prop. 2007/08:142 s. 21). Rege- ringen uttalade då att de tjänster som utförs för att tillgodose sjuk- husens läkemedelsförsörjning i första hand bör kunna betraktas som hälso- och sjukvårdstjänster. Det beror, enligt regeringen, på att den verksamhet som bedrivs på sjukhusen, exempelvis expedi- tion av läkemedel, utförs av personer med reglerade vårdyrken. Verksamheten vid extemporeapoteken är inte direkt inriktad mot patient eftersom apoteken inte bedriver försäljning. Till skill- nad från den industriella läkemedelstillverkningen sker extempore- tillverkningen för en utpekad individs räkning och kräver tillgång till känslig information om den enskilde. Tillsyn över och tystnadsplikt för personal vid extemporeapotek ler en viktig funktion inom sjukvården och är den enda behandlingsformen. Av lagen följer också att det ska finnas farmaceuter vid extemporeapoteken. Mycket talar således för att tillverkning av extemporeläkemedel vid extemporeapotek skulle kunna innefattas i begreppet hälso- och sjukvård enligt PSL. Utredningen har dock erfarit att det anses tveksamt om så är fallet. har t.ex. inte utövat tillsyn över personalen på extemporeapoteken. Samma tveksamhet uttrycks i direktiven till utredningen och av i samband med utredningsarbetet. Brott mot tystnadsplikt är straffsanktionerat varför det är vik- tigt att det är tydligt vem som träffas av bestämmelserna. Rege- ringen har tidigare uttalat att bestämmelsen om tystnadsplikt i PSL bör motsvara sekretessbestämmelsen i OSL rörande den allmänna hälso- och sjukvården. Även av denna anledning är det viktigt att regleringen är tydlig. Sammanfattningsvis anser därför utredningen att det i PSL bör anges att även tillverkning av läkemedel för visst tillfälle vid extem- poreapotek omfattas av PSL och att personal verksam vid extem- poreapotek utgör hälso- och sjukvårdspersonal. Att PSL blir tillämplig på verksamheten vid extemporeapoteken innebär att också bestämmelserna i om t.ex. anmälan av verk- samhet och skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonalen blir tillämpliga. Utredningen bedömer att detta är lämpligt. 16.9EU-rättsliga aspekter av förslaget Förslaget bedöms inte ha några EU-rättsliga aspekter. 16.10 Konsekvenser av förslaget Förslaget syftar framför allt till att värna om patientsäkerheten. Personalen får inte obehörigen röja uppgifter om enskilda och verksamheten kommer att stå under tillsyn av . För- slaget antas således endast medföra positiva effekter för patien- terna. Förslaget innebär att ska utöva tillsyn över per- sonalen vid extemporeapoteken. finns det endast två aktörer som är verksamma på området. Tillsyn över och tystnadsplikt för personal vid extemporeapotek av utökat tillsynsområde borde därmed kunna bedömas som liten och rymmas inom nuvarande ram för . Det är viktigt att förbereder sig inför de nya uppgifterna så att tillsynen kan börja utövas så snart de nya bestämmelserna träder i kraft. För personalen verksam vid extemporeapoteken innebär försla- get att de kan behöva utbildas i nya rutiner. Även övriga bestäm- melser i PSL blir tillämpliga på verksamheten, t.ex. anmälan av verksamhet, vilket kräver att extemporeapoteken vidtar vissa åtgärder. Av utredningens direktiv framgår att utredaren ska lämna förslag till ändringar i lagen (1996:1156) om receptregister som dels klar- gör att receptregistret får innehålla uppgifter om begränsningar i eller indragning av förskrivares förskrivningsrätt, dels säkerställer att har en lagenlig skyldighet att lämna ut de nämnda uppgifterna till öppenvårdsapoteken och att dessa apotek kan behandla uppgifterna med stöd av apoteksdatalagen (2009:367). Utredaren ska vidare lämna de förslag till ändringar av förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdsper- sonal som mot bakgrund av övriga författningsändringar bedöms lämpliga. Vilka som är behöriga att förskriva och rekvirera läkemedel anges i föreskrifter (LVFS 2009:13) om förordnande och utlämnande av läkemedel och teknisk sprit. Omfattningen av förskrivningsrätten beror bl.a. på vilken yrkeskategori förskrivaren tillhör. En läkare som har legitimation eller den som har särskilt förordnande att utöva yrket är t.ex. behörig att förordna läkemedel för behandling av människa. Bestämmelser om sjuksköterskors behörighet att ordinera läkemedel finns i före- skrifter (SOSFS 2001:16) om kompetenskrav för sjuksköterskor vid förskrivning av läkemedel. Frågor som rör lagen om receptregister I föreskrifter finns särskilda bestämmelser som rör förskrivningsrätten. I föreskrifter (LVFS 2002:7) om förordnande av narkotikaklassade läkemedel för behandling av ADHD hos barn och ungdomar, anges att läkemedel som utgör narkotika enligt föreskrifter och som har godkänts för behandling av Attention Deficit Hyperactivity Disorder (ADHD) endast får lämnas ut från apotek om det för- skrivits av läkare med specialistkompetens i barn- och ungdoms- psykiatri, psykiatri, rättspsykiatri, eller barn- och ungdomsneuro- logi med habilitering. har möjlighet att meddela dispens från bestämmelserna. beviljade cirka 170 dispenser. Förskrivningsrätten av narkotikaklassade läkemedel som god- känts för behandling av opiatberoende, begränsas i praktiken genom och föreskrifter till läkare som har specialistkompetens i psykiatri (SOSFS 2004:8 och LVFS 2004:15). I föreskrifter om förordnande av viss farma- ceutisk specialitet (LVFS 1992:4) anges att läkemedel som inne- håller mifepriston endast får lämnas ut från apotek om det har för- ordnats av läkare som enligt abortlagen (1974:595) är behörig att utföra abort. Av 5 § abortlagen följer att endast den som är behörig att utöva läkaryrket får utföra abort eller avbryta havandeskapet. 17.1.3Indragning eller begränsning av förskrivningsrätten I 8 kap. 10 § patientsäkerhetslagen (2010:659, PSL) anges att om en läkare eller tandläkare missbrukar sin behörighet att förskriva narkotiska läkemedel, andra särskilda läkemedel, alkoholhaltiga läkemedel eller teknisk sprit, ska denna behörighet dras in eller begränsas. Behörigheten ska också dras in eller begränsas om läkaren eller tandläkaren själv begär det. Förskrivningsrätten får även dras in eller begränsas interimistiskt. Det är () som beslutar i frågor om förskrivningsrätten. är en statlig, dom- stolsliknande myndighet som prövar så kallade behörighetsfrågor avseende legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal, dvs. prövotid, återkallelse av legitimation eller annan behörighet att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården, indragning eller begränsning av för- skrivningsrätt samt ny legitimation eller annan behörighet. Frågor som rör lagen om receptregister är en nämndmyndighet, se förordningen (2011:582) med instruktion för Hälso- och sjukvårdens ansvars- nämnd. Det är Kammarkollegiet som sköter handläggning och administration åt . 17.1.4Apotekens kontroll av förskrivningsrättens omfattning Av 5 kap. 3 § föreskrifter (LVFS 2009:13) om förordnande och utlämnande av läkemedel och teknisk sprit, fram- går att recept endast får expedieras från öppenvårdsapotek om det har utfärdats av en person som är behörig förskrivare i eller om det har utfärdats skriftligen av en behörig förskrivare inom EES. Vid receptexpediering på öppenvårdsapotek är det således nödvändigt att kontrollera förskrivarens rätt att skriva ut det aktuella läkemedlet. I 6 § lagen (1992:860) om kontroll av narkotika anges att om har dragit in eller begränsat en läkares eller en tandläkares behörighet att förskriva narkotiska läkemedel enligt 8 kap. 10 eller 11 § PSL får sådant läkemedel inte lämnas ut på ordination av läkaren eller tandläkaren. Detsamma gäller om och sjukvård har dragit in eller begränsat en veterinärs behörighet att förskriva nar- kotiska läkemedel. I läkemedelslagen (1992:859) finns motsvarande bestämmelser avseende alkoholhaltiga läkemedel, teknisk sprit och andra särskilda läkemedel än narkotiska läkemedel. 17.1.5Socialstyrelsens register och receptregistret för ett register över hälso- och sjukvårdspersonal. Registret regleras i förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. Detta s.k. behörighetsregister omfattar samtliga personer som har svensk legitimation inom vårdyrken. En del av registret utgörs av det s.k. förskrivarregistret, som omfattar de personer som har rätt att förskriva läkemedel. Av 6 § nämnda förordning framgår att registret bl.a. får innehålla upp- gift om personnummer och beslut om begränsning eller indragning av förskrivningsrätten. Vidare framgår att personuppgifterna i registret får användas för att lämna uppgifter till receptregistret. rapporterar in uppgifter från registret över Frågor som rör lagen om receptregister hälso- och sjukvårdspersonal till receptregistret. I informationen som förs över till receptregistret finns bl.a. uppgifter om inskränkt förskrivningsrätt (ja/nej), kod för behörighetsinskränkning och datum för behörighetsinskränkning. fanns det i registret cirka 100 personer markerade med inskränkt förskriv- ningsrätt. skickar s.k. meddelandeblad till apoteken om beslut från eller domstol. Denna detaljerade information skickas således inte till receptregistret. innehåller inte heller uppgift om innehållet i beslut. Av 8 § förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal följer att har en informationsplikt i förhållande till den registrerade, dvs. I 12 § lagen om receptregister har ålagts en uttrycklig skyldighet att lämna ut uppgifter från receptregistret till öppenvårdsapoteken. De uppgifter som ska lämnas ut är underlag för expediering av läkemedel och andra varor som förskri- vits, underlag för tillämpningen av bestämmelserna om läkeme- delsförmåner samt uppgifter om dosrecept, recept för flera uttag och elektroniska recept. Den uppgiftsskyldighet som följer av 12 § bryter den tystnadsplikt som gäller för personalen vid . Den del av receptregistret där uppgifter om för- skrivningsrätten finns heter . När informationen finns till- gänglig i kan samtliga öppenvårdsapotek få tillgång till informationen via sina expeditionssystem, t.ex. om legitimation och specialistkompetens. Av 2 kap. 6 § 6 lagen (2009:366) om handel med läkemedel föl- jer att öppenvårdsapoteken ska ha ett elektroniskt system som gör det möjligt att få direktåtkomst till uppgifter hos . får ta ut avgifter av öppenvårds- apoteken för att täcka kostnaderna för att föra receptregistret. Föreskrifter om avgifter finns i Tandvårds- och läkemedelsför- månsverkets föreskrifter om avgift till Aktie- bolag (TLVFS 2009:2). I 8 § apoteksdatalagen (2009:367) anges för vilka ändamål öppenvårdsapoteken får behandla personuppgifter. I 8 § 1 anges såsom första ändamål expediering av förordnade läkemedel och sådana förordnade varor som omfattas av lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. samt åtgärder i anslutning till expedie- ringen. Med expediering avses färdigställande och utlämnande av läkemedel och teknisk sprit. Med färdigställande avses författ- Frågor som rör lagen om receptregister ningsmässig, farmakologisk samt teknisk kontroll av läkemedel och teknisk sprit inför utlämnande från öppenvårdsapotek (LVFS 2009:13). 17.1.6Nuvarande hantering av uppgifter om förskrivningsrätten Som framgår ovan är det som beslutar om indragning eller begränsning av förskrivningsrätten och således har den information som öppenvårdsapoteken behöver vid expediering. har tidigare skickat sitt beslut till men upphörde med detta . Eftersom ansåg att det var viktigt att fick informationen har skickat (mejlat) besluten först till och sedan till . sköttes nämligen tidigare av och i samband med omregleringen av apoteks- marknaden övertog det ansvaret. och upplever dock praktiska och tekniska problem med denna hantering. Den information som får från angående förskrivningsrätten består endast i en siffra/kod och anger inte i vad inskränkningen/begränsningen avser. Vid expediering kan det vara nödvändigt att ha den informationen. Information om vad inskränkningen/begränsningen avser framgår av beslut. menar att det egentligen inte borde vara en upp- gift för den myndigheten att skicka beslut till utan att borde göra detta. Vidare har tekniska svårigheter med att hantera den information som de får från . Apotekens Service AB:s önskemål är att uppgifterna om förskrivningsrätt skickas in via deras informationshanteringssystem och inte t.ex. mejlas till dem. kan meddela dispens och tillåta att en för- skrivare, som inte innehar någon av de i föreskriften angivna specialistkompetenserna, ändå får förskriva ett läkemedel som har godkänts för behandling av ADHD. Denna information mejlas ut till apoteken via en sändlista hos och finns således inte i receptregistret. Frågor som rör lagen om receptregister 17.1.7Överväganden, förslag och bedömning Utredningens förslag: ska innehålla uppgifter om förskrivningsrättens omfattning och om förskrivarens personnummer. Förskrivarens personnummer ska få användas som sökbegrepp för ändamålet expediering av läkemedel. Expedierande personal på öppenvårdsapotek ska inte få ha direktåtkomst till förskrivarens personnummer. Utredningens bedömning: Utredningen bedömer att Apotekens Service AB:s behandling av uppgifter om förskriv- ningsrättens omfattning kan ske enligt det befintliga ändamålet expediering av läkemedel och andra varor som förskrivits och att bolaget därför kommer att vara skyldigt att lämna uppgifter om förskrivningsrätt till öppenvårdsapoteken. Utredningen bedömer att öppenvårdsapotekens behandling av uppgifter om förskrivningsrättens omfattning kan ske enligt det befintliga ändamålet expediering av förordnade läkemedel och sådana förordnade varor som omfattas av lagen om läkeme- delsförmåner m.m. samt åtgärder i anslutning till expedie- ringen.