sou · H0B347 · 2012-06-28 00:00:00 — En genomgripande regelförenkling innebär därför svåra avvägningar mellan sådana särskilda behov och enkla regler. I de fall särskilda regler föreslås ska en analys göras av de eventuella extra kostnader för bl.a. administrationen som ett sådant förslag kan få. Kommitténs överväganden och förslag ska utgå från ett jämställd- hetsperspektiv. Kommittén ska i sin översyn behandla de av upp- märksammade frågorna om bland annat karenstiden i sjukförsäkringen, mer flexibla sjukskrivningsnivåer och sjuklöneperioden för små- företagare (2005/06:SfU1, 2006/07:SfU1, 2007/08:SfU1, 2008/09:SfU1 och 2009/10/SfU1). I sitt arbete bör kommittén ta del av tidigare utredningar, och då särskilt: -En Social Försäkring (Ds 1994:81) -Förmån efter inkomst (SOU 1997:85) -Beräkningsunderlag för dagersättning (Ds 1999:19) -Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78) -Samordning och regress. Ersättning vid personskada (SOU 2002:1) -Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5) -Sjukpenninggrundande inkomst (SOU 2003:50) -Sjukskrivning – orsaker, konsekvenser och praxis. En systematisk litteraturöversikt. -Mera försäkring och mera arbete (SOU 2006:86) -Trygghetssystemen för företagare (2008:89) -Brist på brådska – en översyn av aktivitetsersättningen (SOU 2008:102) -Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28) -Gränslandet mellan sjukdom och arbete (SOU 2009:89) -Se medborgarna - för bättre offentlig service (SOU 2009:92) Kommittén ska även beakta regeringens proposition Beskattning av statligt anställda under utlandsstationering (prop. 2005/06:19) där frågan om försäkringsskyddet för medföljare vid återkomsten till efter en utlandsvistelse behandlas samt ställnings- tagande till den propositionen (utskottsbetänkandet /06:SkU6 med utrikesutskottets yttrande 2005/06:UU2Y). I arbetet med arbetslöshetsförsäkringen bör kommittén särskilt ta del av följande utredningar: -En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring (SOU 1996:150) -Kontrakt för arbete - rättvisa och tydliga regler i arbetslöshets- försäkringen (Ds 1999:58) -Obligatorisk arbetslöshetsförsäkring (SOU 2008:54) I arbetet med ekonomiskt bistånd bör kommittén ta del av betänkandet Från socialbidrag till arbete (SOU 2007:2). Kommittén bör vidare utreda frågan om familjehemsföräldrars villkor inom socialförsäkringen, vilket aviserats i regeringens pro- position Utvecklingen av den sociala barn- och ungdomsvården m.m. (prop. 2006/07:129). Med hänsyn till avtalsförsäkringarnas viktiga roll för för- säkringarnas funktionssätt ska kommittén i sitt arbete eftersträva ett brett samarbete med arbetsmarknadens parter och övriga berörda organisationer, exempelvis företrädare för försäkrings- branschen och studerandeorganisationer. Samarbetet med arbets- marknadens parter ska ske i form av en referensgrupp som är underställd kommittén. , Arbetsförmedlingen, Inspektionen för arbets- löshetsförsäkringen, Inspektionen för socialförsäkringen och Social- styrelsen ska bistå kommittén. Kommittén ska samråda med (S 2009:08). Mot bakgrund av det stora behovet av vetenskaplig kunskap på området bör det knytas forskare till kommittén. Kommittén ska redovisa ett förslag till nya regler för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst baserad på historiska (faktiska) inkomster. Kommittén ska redovisa en analys av hur försäkringssystemen fungerar för personer som bor och arbetar eller studerar i olika nordiska länder och vilka möjligheter som finns och vilka konsekvenser det skulle medföra att göra anpassningar i förhållande till dessa länders system. Kommittén ska även redovisa vilka erfarenheter som finns från andra gränsområden i EU i liknande frågor. Kommitténs arbete ska slutredovisas i sin helhet . Tilläggsdirektiv till Kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (S 2010:04) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en översyn av de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbets- löshet (dir. 2010:48). Kommittén ska redovisa ett förslag till nya regler för beräkning av sjuk- penninggrundande inkomst baserad på historiska (faktiska) inkomster. Uppdraget ska i stället redovisas . Tilläggsdirektiv till Kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (S 2010:04) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en översyn av de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet (dir. 2010:48). Kommittén ska redovisa ett förslag till nya regler för beräkning av sjuk- penninggrundande inkomst baserad på historiska (faktiska) inkomster. Uppdraget ska i stället redovisas . Bilaga 5 Internationell jämförelse Det är inte helt enkelt att göra internationella jämförelser av social- försäkringssystem eftersom de innehåller så många olika komponenter. Dessutom kan förutsättningarna i länderna vara olika vad gäller t.ex. arbetsmarknadens funktionssätt och demografi. Olika förutsättningar medför att en lösning som fungerar bra i ett land fungerar sämre i ett annat. Inom finns en förhållandevis stor spridning i hur social- försäkringar är utformade. De nationella systemen har vuxit fram och skillnaderna i utformningen har sina historiska och traditionella förklaringar. Inom Europeiska unionen (EU) och Europeiska ekonomiska samarbetet (EES) finns gemensamma regler för samordning av ländernas socialförsäkringssystem för att främja den fria rörligheten för personer. Reglerna syftar inte till att harmonisera de olika systemen inom unionen utan strävar efter att underlätta övergången från ett lands system till ett annat. Forskare har klassificerat socialförsäkringssystem på olika sätt. Exempelvis Edebalk1 delar förenklat upp dem i tre generella modeller: Bismarcksmodellen återfinns särskilt i och i viss utsträckning i Syd- och (länder som , och anses i första hand tillhöra denna modell). Ansvar för såväl finansiering som administration delas av representanter från staten, arbetsgivarna och arbetstagarna. Rätten till ersättning baseras på en kombination av avgifter och yrkesgruppstillhörighet. Ersättningarna är tydligt inkomstrelaterade och präglas av relativt höga inkomsttak. Indelningen som sker utifrån yrkestillhörighet i Bismarcksmodellen innebär att grupper som står utanför arbets- kraften, till exempel hemarbetande kvinnor, i allmänhet inte täcks 1 Edebalk, G (2006). av någon försäkring. Möjligheten att kvalificera sig till programmen via den arbetande partnerns försäkring har dock successivt utvidgats. Historiskt har också personer som har de allra högsta inkomsterna undantagits obligatorisk försäkring och av dessa skäl brukar täck- ningsgraden i denna modell vara jämförelsevis låg. I grundtrygghetsmodellen är, till skillnad från Bismarcksmodellen, socialförsäkringsersättningarna låga och enhetliga och saknar där- med koppling till tidigare inkomstnivå (de är exempel på länder med en grundtrygghetsmodell). Den så kallade Beveridgemodellen är kanske det tydligaste exemplet på grund- trygghetsmodell, uppkallat efter den brittiske socialförsäkrings- reformatorn . I Beveridgemodellen baseras rätten till ersättning på att försäkringstagaren betalat in avgifter till systemet. Den skandinaviska modellen är en kombination av Bismarcks- modellens principer om inkomstbortfall och grundtrygghets- modellens om universalism (modellen återfinns särskilt i de nordiska länderna). Försäkringarna ger hela den yrkesaktiva befolkningen rätt till inkomstrelaterade förmåner. System för ersättningsgrundande inkomst i ett antal europeiska länder I länder med en socialförsäkring som är uppbyggd kring princip- erna för en grundtrygghetsmodell är ersättningsnivåerna enhetliga. är exempel på ett medlemsland (som besvarat enkäten) som har fasta ersättningsnivåer i sitt system. I länder med en socialförsäkring som är uppbyggd kring princip- erna för Bismarcksmodellen och den skandinaviska modellen fastställs ersättningsnivåer utifrån den försäkrades inkomst. Tanken är att nivån på förmånen ska stå i relation till den försäkrades inkomst, vilket brukar benämnas inkomstbortfallsprincipen. I beräk- nas exempelvis kontantförmån vid sjukdom i procent av den för- säkrades tidigare inkomst. Förmånen är en lagstadgad fortsättning på lönen för anställda i form av ett dagligt bidrag som ska ersätta den lön som går förlorad på grund av sjukdom. Beroende på vilken yrkeskategori den försäkrade tillhör varierar procentandelen. Van- ligtvis är det av den försäkrades inkomst månaden innan sjukfallet och för den resterande perioden (om personen har arbetat halvtid beräknas ersättningen på inkomstunderlag bakåt). arbetsgivaren som tillhandahåller underlag om den försäkrades tidigare inkomst manuellt. I beräknas kontantförmån vid sjukdom till av dagslönen upp till 1/91,25 av den kvartalsvisa lönen med ett tak på ca 4500. Det är arbetsgivaren som tillhandahåller underlag om den försäkrades lön via elektronisk deklaration. I är arbetsgivarna ansvariga för den försäkrades inkomstbortfall vid sjukdom. Arbetsgivaren ska betala av lönen för den anställde (i kollektivavtal är det ofta avtalat att arbetsgivaren fortsätter att betala av lönen). Först när den försäkrade inte har någon arbets- givare, t.ex. på grund av avslutat kontrakt, tillfälligt arbete, eller om personen får arbetslöshetsersättning, har den försäkrade rätt till ersättning från staten genom UWV (). Denna förmån är av den försäkrades inkomst före sjukfallet. UWV använder sig av informa- tion om den försäkrades tidigare inkomst genom Polisadministratie, som är en elektronisk databas med uppgifter om de försäkrades löner, förmåner och anställningskontrakt. Informationen som samlas i databasen bygger på elektroniska månatligen rapporterade uppgifter från arbetsgivaren. I beräknas kontantförmån vid sjukdom i relation till den försäkrades tidigare inkomst och i procentandelar av olika referens- belopp. Ju lägre inkomst desto högre är denna procentandel. Om det senaste arbets-/försäkringsförhållandet var kortare än , beaktas den perioden. I en situation där den försäkrade blir sjuk samma månad som anställningen startade beräknas ersätt- ning på basis av överenskommen framtida lön med arbetsgivaren. Reglerna i denna speciella situation påminner om det svenska regel- verket. Underlag om den försäkrades inkomst lämnas av arbetsgivaren i samband med att den försäkrade ansöker om ersättning. Arbetsgivaren lämnar nödvändig information till myndigheterna i samband med att den försäkrade ansöker om förmånen, detta kan göras både manuellt och elektroniskt. I beräknas kontantförmån vid sjukdom till av den genomsnittliga dagliga bruttolönen före sjuk- fallet. Det är obligatoriskt för arbetsgivare att elektroniskt inrapportera uppgifter om de försäkrades lön och för- måner till den ansvariga myndigheten (), vilket sedan utgör underlag för beräkning av förmånens storlek. I uppgår kontantförmån vid sjukdom till av den försäkrades genomsnittliga bruttolön. Från fjärde till och med åttonde sjukdagen är det arbetsgivaren som ersätter den försäkrade, genomsnittslönen beräknas utifrån den försäkrades bruttolön före sjukfallet. Information om den för- säkrades bruttolön rapporteras elektroniskt av arbetsgivaren i samband med att den försäkrade ansöker om förmånen från den statliga försäkringsfonden som administrerar utbetalningen. Från och med den nionde dagen betalas förmånen av den statliga för- säkringsfonden, bruttolönen beräknas då utifrån den försäkrades inkomst under det senaste taxeringsåret. Den statliga försäkrings- fonden kontrollerar bruttolönen utifrån den årliga inkomst- deklarationen. I beräknas kontantförmån vid sjukdom som den genomsnittliga timlönen före sjukfallet. Om perioden är för kort för att bestämma den försäkrades normal- inkomst utökas perioden för beräkningsunderlaget före sjukfallet. Arbetsgivaren rapporterar underlag om den för- säkrades inkomster elektroniskt . Tabell 1 Sammanställning av ett antal europeiska länders system för ersättningsgrundande inkomst som beaktas vid beräk- ning av förmånens storlek 6/12 månader Bilaga 6 Jämförelsetabell skyddsvärda situationer Exempel på skillnader i socialförsäkringsbalken (SFB) och lagen om arbetslöshetsförsäkring (1997:238) () när det gäller skyddsvärda situationer gäller under tid när Vård av barn; SGI- 16 § 2 a Vård av barn; när ramtid skydd gäller under tid då den försäkrade helt inte den tid då den eller delvis avstår från att arbeta på grund av vård av barn, om den vård av eget barn som inte fyllt eller vård av till barnet eller lik- enligt 1 § föräldra- (1995:584) och barnet 16 § 2 b Vård av barn; när ramtid Bilaga 6 SOU 2012:47 inte den tid då den att arbeta på grund av vård av eget barn som inte fyllt eller vård av familjen, under förut- sättning att den sökande Vård av barn; när ramtid inte den tid då den Vård av närstående; när räknas inte den tid när lämnas enligt 47 kap. När ramtid ska bestäm- mas räknas inte tid då den sökande varit för- hindrad att arbeta på grund av uppdrag av emot barn i ett sådant hem som avses i 6 kap. 6 § första och tredje lagen (2001:453) samt 9 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa uppdraget, på social- nämndens begäran, varit av sådan omfattning att tvungen att helt avstå 16 a § 1 medelslagen; när ramtid inte tid då den sökande arbeta på grund av beslut 16 a § 2 Tvångsvård enligt LVM; när ramtid ska bestäm- mas räknas inte tid då den sökande varit för- hindrad att arbeta på grund av att han eller hon enligt lagen om vård av missbrukare i vissa fall. 16 a § 3 räknas inte tid då den skydd gäller under tid då den försäkrade står 13, 19 §§ SFB program; För en sökande gäller under tid då som deltar i ett arbets- den försäkrade deltar i stöd och som uppfyllt ett utgör ramtiden de tolv föregått den tidpunkt när Bilaga 6 SOU 2012:47 Sjukdom; när ramtiden gäller under tid då inte den tid då den att arbeta på grund av ger rätt till sjuk- Studier; när ramtid ska 11, 19 §§ SFB gäller under tid då den tid då den sökande arbeta på grund av ning som avslutats efter det att den sökande fyllt (2000:1418) om 26 kap. SFB tillämpas för en försäkrad som vilka han eller hon förordningen (1995:938) inkomst 2 § 1 (2000:1418) 2 § 26 kap. SFB tillämpas för en försäkrad som är ledig från sin inom det egna yrkes- studier inom det egna fall, dock för högst ett 26 kap. SFB tillämpas för en försäkrad som studier, praktik, start av eget företag eller 26 kap. 16 a, 16 c § 3 plan; SGI-skydd gäller när ramtid ska bestäm- under tid då den för- mas räknas inte tid då den sökande har haft rätt enligt lagen (2010:197) om avses i lagen (2010:197) 16, 20 §§ SFB räknas inte tid då den gäller under tid då att arbeta på grund av som rekryt som är 16 b § 2 makten; när ramtid ska tid då den sökande ning som rekryt inom 16 c § 1 Medföljande; när ramtid 16 c § 2 26 kap. Biståndsarbete; för 24 § SFB sådana personer som anses bosatta i enligt 5 kap. 6 och 8 §§ SFB även under vistelse utom- lands, ska SGI vid åter- komsten till motsvara lägst det belopp som utgjorde deras SGI före utlandsresan. 26 kap. Vårdnadsbidrag; vid 23 § SFB utgången av en period för vilken en försäkrad har fått vårdnads- bidrag enligt lagen (2008:307) om kom- munalt vårdnads- bidrag ska SGI lägst motsvara den SGI som den försäkrade skulle ha varit berättigad till före en sådan period. ska bestämmas räknas inte tid då den sökande vistats utomlands som medföljande till make, maka eller sambo vid dennes arbete utomlands under förutsättning att makens, makans eller sambons arbetsgivare har sitt säte i och att lönen betalas från . Särskilt anställningsstöd; när ramtid ska bestäm- mas räknas inte tid då den sökande utfört för- värvsarbete som arbets- givaren finansierat med särskilt anställningsstöd. Kostnad (mkr) Medel (kr/dag) Medel (%) Medel (kr/dag) Medel (%) Förlorar >50 kr/dag Förlorar 5- 50kr/dag Vinner >50 kr per dag Hotell och rest. Ftg jur ek tek Vinst/Förlust kronor per dag >600 600-550 550-500 500'-450 450-400 400-350 350-300 300-250 250-200 200-150 150-100 100-50 Vinst/Förlust kronor per dag Vinst/Förlust kronor per dag Vinst/Förlust kronor per dag serviceftg och omsorg och Vård Utbildning Myndigheter Uthyrning tek ek jur .förs .rest och .rengör Vatten värme gas El Tillverkning Gruvor Jordbruk Vinst/Förlust kronor per dag Antal vinnare/förlorare >600 600-550 550-500 500'-450 450-400 400-350 350-300 300-250 250-200 200-150 150-100 100-50 Antal vinnare/förlorare Antal vinnare/förlorare Antal vinnare/förlorare Nöje och Kultur omsorg och Vård Utbildning Myndigheter Uthyrning tek ek jur .förs .rest och .rengör Vatten värme gas El Tillverkning Gruvor Jordbruk Ö Landsting Kommun serviceftg Antal vinnare/förlorare 9 bästa av 12 månader Kostnad (mkr) Medel (kr/dag) Medel (%) Medel (kr/dag) Medel (%) Förlorar >50 kr/dag Förlorar 5- 50kr/dag Vinner >50 kr per dag Hotell och rest. Fastigheter Ftg jur ek tek Vinst/Förlust kronor per dag >600 600-550 550-500 500'-450 450-400 400-350 350-300 300-250 250-200 200-150 150-100 100-50 Vinst/Förlust kronor per dag Vinst/Förlust kronor per dag Vinst/Förlust kronor per dag Ö Landsting Kommun serviceftg och omsorg och Vård Utbildning Myndigheter Uthyrning tek ek jur .förs .rest och .rengör Vatten värme gas El Tillverkning Gruvor Jordbruk Vinst/Förlust kronor per dag Antal vinnare/förlorare >600 600-550 550-500 500'-450 450-400 400-350 350-300 300-250 250-200 200-150 150-100 100-50 <50 Antal vinnare/förlorare Antal vinnare/förlorare Antal vinnare/förlorare värme gas El Tillverkning Nöje och Kultur omsorg och Vård Ö Landsting Kommun serviceftg Antal vinnare/förlorare 9 bästa av 12 månader heltid, 6 bästa av 12 månader deltid Kostnad (mkr) Medel (kr/dag) Medel (%) Medel (kr/dag) Medel (%) Förlorar >50 kr/dag Förlorar 5- 50kr/dag Vinner >50 kr per dag Hotell och rest. Fastigheter Ftg jur ek tek Ej sysselsatt Kort deltid Lång deltid Vinst/Förlust kronor per dag >600 600-550 550-500 500'-450 450-400 400-350 350-300 300-250 250-200 200-150 150-100 100-50 Vinst/Förlust kronor per dag Vinst/Förlust kronor per dag Vinst/Förlust kronor per dag Ö Landsting Kommun serviceftg och omsorg och Vård Utbildning Myndigheter Uthyrning tek ek jur .förs .rest och .rengör Vatten värme gas El Tillverkning Gruvor Jordbruk Vinst/Förlust kronor per dag Antal vinnare/förlorare >600 600-550 550-500 500'-450 450-400 400-350 350-300 300-250 250-200 200-150 150-100 100-50 <50 Antal vinnare/förlorare Antal vinnare/förlorare Antal vinnare/förlorare Ö Landsting Kommun serviceftg och omsorg och Vård Utbildning Myndigheter Uthyrning tek ek jur .förs .rest och .rengör Vatten värme gas El Tillverkning Gruvor Jordbruk Antal vinnare/förlorare 12 alternativt 3 månader Kostnad (mkr) Medel (kr/dag) Medel (%) Medel (kr/dag) Medel (%) Förlorar >50 kr/dag Förlorar 5- 50kr/dag Vinner >50 kr per dag Fastigheter Ftg jur ek tek Hotell och rest. Vinst/Förlust kronor per dag >600 600-550 550-500 500'-450 450-400 400-350 350-300 300-250 250-200 200-150 150-100 100-50 Vinst/Förlust kronor per dag Vinst/Förlust kronor per dag Vinst/Förlust kronor per dag Ö Landsting Kommun serviceftg och omsorg och Vård Utbildning Myndigheter Uthyrning tek ek jur .förs .rest och .rengör Vatten värme gas El Tillverkning Gruvor Jordbruk Vinst/Förlust kronor per dag Antal vinnare/förlorare >600 600-550 550-500 500'-450 450-400 400-350 350-300 300-250 250-200 200-150 150-100 100-50 <50 Antal vinnare/förlorare Antal vinnare/förlorare Antal vinnare/förlorare värme gas El Tillverkning Nöje och Kultur omsorg och Vård Ö Landsting Kommun serviceftg Antal vinnare/förlorare Kostnad (mkr) Medel (kr/dag) Medel (%) Medel (kr/dag) Medel (%) Förlorar >50 kr/dag Förlorar 5- 50kr/dag Vinner >50 kr per dag Hotell och rest. Ftg jur ek tek Vinst/Förlust kronor per dag >600 600-550 550-500 500'-450 450-400 400-350 350-300 300-250 250-200 200-150 150-100 100-50 Vinst/Förlust kronor per dag Vinst/Förlust kronor per dag Vinst/Förlust kronor per dag Ö Landsting Kommun serviceftg och omsorg och Vård Utbildning Myndigheter Uthyrning tek ek jur .förs .rest och .rengör Vatten värme gas El Tillverkning Gruvor Jordbruk Vinst/Förlust kronor per dag Antal vinnare/förlorare 550-500 500'-450 Antal vinnare/förlorare Antal vinnare/förlorare Antal vinnare/förlorare värme gas El Tillverkning Nöje och Kultur omsorg och Vård Ö Landsting Kommun serviceftg Antal vinnare/förlorare 9 bästa av 12 månader Kostnad (mkr) Medel (kr/dag) Medel (%) Medel (kr/dag) Medel (%) Förlorar >50 kr/dag Förlorar 5- 50kr/dag Vinner >50 kr per dag Hotell och rest. Fastigheter Ftg jur ek tek Vinst/Förlust kronor per dag >600 600-550 550-500 500'-450 450-400 400-350 350-300 300-250 250-200 200-150 150-100 100-50 Vinst/Förlust kronor per dag Vinst/Förlust kronor per dag Vinst/Förlust kronor per dag värme gas El Tillverkning Gruvor Jordbruk Ö Landsting Kommun serviceftg och omsorg och Vård Utbildning Myndigheter Uthyrning tek ek jur .förs .rest och .rengör Vatten Vinst/Förlust kronor per dag Antal vinnare/förlorare >600 600-550 550-500 500'-450 450-400 400-350 350-300 300-250 250-200 200-150 150-100 100-50 <50 Antal vinnare/förlorare Antal vinnare/förlorare Antal vinnare/förlorare Utbildning Myndigheter Uthyrning tek ek jur .förs .rest och .rengör Vatten värme gas El Tillverkning Gruvor Jordbruk Ö Landsting Kommun serviceftg och omsorg och Vård Antal vinnare/förlorare 9 bästa av 12 månader heltid, 6 bästa av 12 månader deltid Kostnad (mkr) Medel (kr/dag) Medel (%) Medel (kr/dag) Medel (%) Förlorar >50 kr/dag Förlorar 5- 50kr/dag Vinner >50 kr per dag Hotell och rest. Fastigheter Ftg jur ek tek Ej sysselsatt Kort deltid Lång deltid Vinst/Förlust kronor per dag >600 600-550 550-500 500'-450 450-400 400-350 350-300 300-250 250-200 200-150 150-100 100-50 Vinst/Förlust kronor per dag Vinst/Förlust kronor per dag Vinst/Förlust kronor per dag värme gas El Tillverkning Gruvor Jordbruk Ö Landsting Kommun serviceftg och omsorg och Vård Utbildning Myndigheter Uthyrning tek ek jur .förs .rest och .rengör Vatten Vinst/Förlust kronor per dag Antal vinnare/förlorare >600 600-550 550-500 500'-450 450-400 400-350 350-300 300-250 250-200 200-150 150-100 100-50 <50 Antal vinnare/förlorare Antal vinnare/förlorare Antal vinnare/förlorare Utbildning Myndigheter Uthyrning tek ek jur .förs .rest och .rengör Vatten värme gas El Tillverkning Gruvor Jordbruk Ö Landsting Kommun serviceftg och omsorg och Vård Antal vinnare/förlorare 12 alternativt 3 månader Kostnad (mkr) Medel (kr/dag) Medel (%) Medel (kr/dag) Medel (%) Förlorar >50 kr/dag Förlorar 5- 50kr/dag Vinner >50 kr per dag Hotell och rest. Fastigheter Ftg jur ek tek Ej sysselsatt Kort deltid Lång deltid Vinst/Förlust kronor per dag >600 600-550 550-500 500'-450 450-400 400-350 350-300 300-250 250-200 200-150 150-100 100-50 Vinst/Förlust kronor per dag Vinst/Förlust kronor per dag Vinst/Förlust kronor per dag värme gas El Tillverkning Gruvor Jordbruk Ö Landsting Kommun serviceftg och omsorg och Vård Utbildning Myndigheter Uthyrning tek ek jur .förs .rest och .rengör Vatten Vinst/Förlust kronor per dag Källa: SCB, egna beräkningar. Antal vinnare/förlorare >600 600-550 550-500 500'-450 450-400 400-350 350-300 300-250 250-200 200-150 150-100 100-50 <50 Antal vinnare/förlorare Antal vinnare/förlorare Antal vinnare/förlorare Utbildning Myndigheter Uthyrning tek ek jur .förs .rest och .rengör Vatten värme gas El Tillverkning Gruvor Jordbruk Ö Landsting Kommun serviceftg och omsorg och Vård Antal vinnare/förlorare 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2.Framtidens högkostnadsskydd i vården. 3.Skatteincitament för riskkapital. 4.Kompletterande regler om person- uppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. 6.Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. 7.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 8.Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. 9.Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. 10.Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi.