sou · GZB336d4 · 2012-01-01 00:00:00 — Huvuddelen av dessa utgångs- punkter/avgränsningar formulerades inför arbetet med uppdraget, men de har också löpande behandlats i dialogen mellan Statskontoret och utredningen under arbetets gång. Den diskussion som förs kommer att vara huvudsakligen prin- cipiell och pröva om KI-modellen kan vara tillämpbar i den aktuella situationen. Inga detaljerade förslag eller beräkningar kommer att lämnas. KI kommer att beskrivas men huvudsakligen utifrån redan befint- ligt skriftligt material från KI (informationsbroschyrer, årsredo- visningar, etc.). Fenomenet Holdingbolag vid universitet kommer att behandlas i viss utsträckning, och utifrån befintligt material. FHS respektive FOI:s olika förutsättningar och uppdrag kommer att beröras kort. I den mån analysen identifierar områden/uppgifter där konsekvenser kan uppstå av en organisationsförändring kommer detta att påpekas. Om möjligt kommer också potenti- ella sätt att hantera dessa konsekvenser att diskuteras. Någon djupare analys kommer dock inte att göras av vare sig konse- kvenser eller möjliga sätt att hantera dessa. Områden där forskningen/kompetensen hos FOI respektive FHS förefaller överlappa varandra kommer att identifieras och kort diskuteras. Områdena kommer dock sannolikt att vara ganska brett definierade och några definitiva ställningstaganden till huruvida överlappet i praktiken finns kommer inte att göras. De diskussioner som förs kommer att ha synergimöjligheter som en utgångspunkt. Olika typer av utbildning (grundutbildning, uppdrags- utbildning) respektive forskning (fri, forskarstyrd forskning respektive uppdragsforskning respektive mer konsultliknande verksamhet) kommer att beröras. I detta kommer aspekten om examensrätt för forskarutbildning också att tas upp. Frågan om tillvaratagande och nyttiggörande av immateriella rättigheter kommer att beröras. I detta avses också det så kallade lärarundantaget tas upp. Någon omfattande juridisk analys kommer dock inte att göras. Arbetet med uppdraget inleddes med en genomgång av skriftligt material kring berörda organisationer och aktuella frågeställningar. Efter hand har samtal och intervjuer också genomförts med såväl representanter för de berörda organisationerna som andra aktörer. Kvalitetssäkring har skett dels genom Statskontorets interna rutiner, dels genom att berörda myndigheter (inklusive KI) fått ta del av utkast till beskrivningar av respektive organisation, dess verk- samhet och uppfattning i vissa centrala frågor. De kommentarer myndigheterna lämnat har arbetats in i denna slutliga version av PM:n. Slutligen har också en löpande dialog förts med kommittén, i syfte att överföra resultat, pröva tankar och säkerställa relevansen i arbetet. Uppdraget har genomförts av . Efter detta inledande kapitel följer ett kapitel som beskriver KI, med särskild betoning på det innovationssystem som där finns och på verksamheten hos holdingbolaget . Detta kapitel diskuterar också några övriga frågeställningar av betydelse för uppdraget och med koppling till förutsättningarna för den kommersialiseringsverksamhet som bedrivs vid KI. Därefter följer två kapitel som beskriver FOI respektive FHS. Dessa kapitel innehåller bland annat en genomgång av respektive organisations uppdrag så som det beskrivs i lagar och förordningar, instruktioner och regleringsbrev. Vidare behandlas bland annat hur de finansierar sin verksamhet och inom vilka forskningsområden de är verksamma. Dessa beskrivningar ligger sedan till grund för ett kapitel med analys och diskussion kring uppdragets frågeställningar. Slutligen presenteras de slutsatser som dragits i ett eget kapitel. () grundades och formulerar sitt upp- drag som att genom forskning och utbildning bidra till att förbättra människors hälsa. KI är enda helt medicinska universitet och landets största centrum för medicinsk utbildning och forsk- ning2. I det följande ges först en övergripande beskrivning av och verksamhet, inklusive den samverkan KI har med . Därefter följer en beskrivning av KI:s innovationssystem, och slutligen behandlas några övriga frågor som är av betydelse för Statskontorets uppdrag och i vidare mening knyter an till KI:s verksamhet. KI:s organisation3 grundas på de lagar och regler som återfinns i högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100). Överst finns en styrelse, i KI:s fall benämnd Konsistoriet. Under konsistoriet svarar rektor för ledning och utveckling av verksamheten, med prorektor som ställföreträdare. Det finns också en universitets- direktör som under rektor har det övergripande ansvaret för verk- samheten i administrativt, rättsligt och ekonomiskt avseende. Under konsistoriet och rektor finns också tre styrelser, vilka svarar för ledningen av KI:s grundläggande verksamheter. Dessa är Styrelsen för forskning, Styrelsen för forskarutbildning och Styrelsen för utbildning. Själva genomförandet av forskning och utbildning sker sedan vid ett antal institutioner. KI har en omfattande verksamhet vilket kan illustreras med några tal : Man hade då totalt 5 595 helårsstudenter, 3 875 anställda och i intäkter, varav drygt 2 miljarder 1Där inte annat anges härrör uppgifterna i detta avsnitt från årsredo- visning . 2Karolinska Institutet – ett medicinskt universitet, en informationsbroschyr från KI. 3Denna genomgång av organisationen baseras på Organisationsplan för (), Fastställd av konsistoriet . Dnr 2042/08-010. kronor var direkta statliga anslag. Som framgår ovan finns tre grundläggande verksamheter vid KI; utbildning, forskning och forskarutbildning. KI har en mycket bred utbildningsverksamhet inom medicin och hälso- och sjukvårdsområdet. genomfördes t.ex. utbildning inom 40 olika programutbildningar, framför allt med tyngdpunkt på utbildningar som leder till yrkesexamen. Det kan i detta sammanhang noteras att så kallad verksamhetsförlagd utbild- ning utgör en stor del av flertalet av KI:s utbildningsprogram. KI driver också uppdragsutbildning, en verksamhet som omsatte . De huvudsakliga kunderna är kommuner och landsting (av intäkterna ), svenska företag (), övriga statliga myndigheter () och universitet och högskolor (). Forskningen vid KI spänner över hela skalan från grundforskning till patientnära forskning. Total omsatte forskningsverksamheten , varav 567 miljoner klassi- ficeras som uppdragsverksamhet. Av de totala intäkterna i forsknings- verksamheten var (2,) extern finansiering och resterande del statsanslag. Intressant att notera är att de externa medlen fördelade sig relativt jämnt på olika grupper av finansiärer. Sålunda stod gruppen Stiftelser och organisationer för av den externa forskningsfinansieringen men grupperna Kommuner och landsting (), Forskningsråd () och Utländska finansiärer () kom inte långt efter. Stora volymer i forskarutbildningen KI:s volymer i forskarutbildningen är stora. examinerades 392 doktorer, vilket enligt en informationsbroschyr från KI innebär att man står för av den svenska högskolans forskarutbildning. KI har en samverkansorganisation med (). Denna samverkan organiseras på två nivåer. På koncernövergripande nivå finns en så kallad Led- ningsgrupp KI/SLL, samt tre samverkansorgan för det strategiska arbetet inom forskning, utbildning respektive infrastruktur. På den mer verksamhetsnära nivån finns sedan en serie partssammansatta så kallade FoUU-grupper (Forskning och utveckling, utbildning). En del av denna samverkansorganisation är (), som har det övergripande ansvaret och sam- ordnande ansvaret för KI:s verksamhetsförlagda utbildning inom länets hälso- och sjukvård. Ett annat konkret exempel på sam- verkan är att KI övertog verksamheten, inklusive närmare 200 medarbetare, vid från SLL. I och med detta fick KI också i uppdrag från SLL att ansvara för folkhälsovetenskapliga insatser av olika slag. KI betecknar själva den samverkan som förekommer med SLL som långtgående, avseende gemensam prioritering av de samlade resurserna för forskning, utbildning och utveckling4. Den samverkan som förekommer är dock inte unik för KI/SLL utan motsvarande förhållande mellan universitet och landsting finns på många håll i landet. Universiteten har ett ansvar för medicinsk forskning och utbildning men universitetssjukhusen – med landstingen som huvudman – har också en avgörande roll för såväl forskning och utbildning, som för att nya behandlings- metoder och andra resultat kommer till användning i vården. Staten stöder också universitetens forskning och utbildning i vården genom den så kallade ALF-ersättningen. Vid KI har ett övergripande innovationssystem skapats för att kunna värdera, utveckla och kommersialisera intressanta upptäckter inom områdena life science och medicinteknik. I detta system finns aktörer såväl inom universitetsförvaltningen som inom det av KI helägda holdingbolaget ().5 4Karolinska Institutet (2009), Strategi 2012 – utvecklingsstrategi –2012, Dnr 05728/2009. 5Det finns förvisso också aktörer utanför KI som på olika sätt stödjer innovationsarbete och som KI – liksom andra universitet och högskolor – samarbetar med och kan få stöd från. Inom universitetsramen finns två enheter som arbetar pre-kom- mersiellt med innovation och entreprenörskap. fick KI och sju andra lärosäten i uppdrag av att inrätta så kallade innovationskontor6. Dessa finansieras av departe- mentet och lärosätet gemensamt och ska arbeta för att stimulera forskare och studenter till fler innovationer och ökad samverkan med näringslivet. KI:s innovationskontor påbörjade sin verksamhet . Som en akademisk enhet inom KI finns även Unit för Bioentre- preneurship som bland annat anordnar utbildningar i entreprenör- skap. Stora delar av KI:s innovationssystem, och särskilt de kommersiella delarna, leds och förvaltas av KIHAB.7 Detta är ett av KI helägt bolag som i sin tur driver verksamhet genom ett antal helägda dotterbolag. Enligt sin bolagsordning ska KIHAB äga, försälja och förvalta aktier och andelar i hel- eller delägda projekt- och tjänstebolag, vars syfte ska vara att beskriva forsknings- och utvecklingsarbete syft- ande till kommersiell exploatering av projekt och kunskaper fram- tagna eller uppkomna inom ramen för verksamhet vid []. Ytterst syftar KIHAB:s verksamhet till att på kommersiella villkor överföra kunnande och upptäckter från KI till näringslivet och samhället i vid mening så att detta kommer till tillämpning. Affärsidén uttrycks i följande punkter8 Särskilt kan nämnas , och . Dessa lämnas dock utan- för denna diskussion. 6Förutom KI finns innovationskontor vid universiteten i , , , och Lin- samt vid och . Dessutom har , , och ett gemensamt innovationskontor. 7Den följande genomgången av KIHAB baseras primärt på bolagets årsredovisning för , dess delårsrapport samt på en intervju med dess VD (). 8Karolinska Institutet (2009), Ägardirektiv för , reviderat av konsistoriet , Dnr 2417/2009-010. Etablera dotterbolag som behövs i KI:s relationer med omvärlden. Erbjuda delägarskap i nya lovande företag som etableras av KI:s forskare eller studenter. Bistå dotterbolag och intressebolag med tjänster inom bolags- administration. Förvalta innehav av värdepapper. KIHAB har fem aktiva, helägda dotterbolag: (), bildades och är därmed det äldsta dotterbolaget i KIHAB. KIAB granskar och utvärderar forskningsprojekt och de som bedöms ha en kom- mersiell potential erbjuds sedan hjälp under hela utvecklings- processen. Projekten har ofta sitt ursprung i KI:s forsknings- verksamhet men KIAB utvärderar även projekt från andra svenska och nordiska universitet. När KIAB arbetar med projekt från andra lärosäten än KI gör man det som regel med ett specifikt avtal för varje gång, möjligen med bas i ett mer generellt Letter of Intent mellan KI och det aktuella lärosätet. , hyr ut lokaler till drygt 50 företag samt arbetar med att ge dessa företag olika former av stöd. , ett förlag som bildades och har gett ut ett 25-tal titlar. , bildades och ska bedriva verksamhet inom hälsofrämjande inom samhälls- och arbetsliv. , bedriver uthyrning av lägenheter och rum i andra hand till utländska gästforskare och studenter i . De två förstnämnda bolagen ingår i KI:s innovationssystem. Det gör också bolaget (), i vilket KIHAB äger av aktiekapitalet9. Detta bolag förvaltar en port- följ med cirka 40 bolag varav merparten baseras på forskning genom- förd vid nordiska universitet, förädlat och utvecklat kommersiellt 9 KIHAB har av rösterna. Totalt sett har KD cirka 700 aktieägare, majoriteten svenska institutioner och privatpersoner. KD har ett så kallat deal flow-avtal med KIAB och får därigenom förstahandsrätten till innovationer som passerar genom KIAB. Långsiktigt strävar KIHAB efter en affärsmodell där alla dotter- bolagen uppvisar vinst. Ett steg på vägen dit är en situation där man visserligen har ett visst rörelseunderskott men kan kompensera detta genom utdelningar från aktieinnehavet. täcks dock rörelseunderskottet genom att aktier avyttras. hade koncernen en nettoomsättning på och man gjorde en rörelseförlust på . I årsredovis- ningen för uppskattas marknadsvärdet på KIHAB:s aktie- portfölj till . Medeltalet anställda i kon- cernen var 34. Det bör noteras att KIAB sedan man startade verksamheten har utvärderat mer än 1 100 akademiska upptäckter. Detta har lett till att ett 40-tal bolag har startats och att omkring 30 licens- avtal slutits. utvärderades 88 nya projekt varav endast tre accepterades för vidare exploatering. Hälften av produktidéerna kom från andra universitet.10 I anslutning till denna diskussion kan noteras att det krävs en omfattande forskningsverksamhet för att få någon volym på kom- mersialiseringen. KI anger som en tumregel för den typ av kom- mersialiseringsverksamhet som KIHAB bedriver att det krävs i forskningsmedel för att generera tio projekt- idéer. Av dessa tio idéer kommer sedan en att bedömas som kommersialiserbar och gå vidare till de inledande stegen i en sådan process. En viss andel av dessa kommer sedan att falla bort och aldrig bli någon kommersiell produkt men det föreligger inga upp- gifter kring hur stor denna andel är. Vidare: I KI:s fall är majoriteten av den aktuella forskningen (den halva miljarden) att klassa som grundforskning, finansierad med anslag eller bidragsmedel. Mer tillämpad forskning genererar enligt KI inte rätt typ av patenter- bara resultat och för uppdragsforskning tillfaller resultaten som regel uppdragsgivaren (även om detta inte kan betraktas som en generell regel; det är beroende på avtalskonstruktionen och kan se ut på många olika sätt)11. 10KIAB samarbetar med sina motsvarigheter vid universiteten i , , och samt med . Projekt har även förekommit från , samt från universiteten i och . 11Intervju, KIHAB, . Holdingbolag i anslutning till lärosäten Den konstruktion KI har med ett holdingbolag knutet till lärosätet för att arbeta med kommersialisering av forskningsresultat är som sådan inte unik. Samtliga svenska universitet och ett antal av hög- skolorna har motsvarande konstruktion och sammanlagt finns holdingbolag vid ett femtontal lärosäten. I samtliga fall är det statens bolag – och lyder under aktiebolagslagen – men det aktuella lärosätet agerar som statens företrädare. De första elva holdingbolagen bildades av regeringen i två omgångar . De fick då mellan fyra och i startkapital 12 och hänvisades i övrigt till framför allt de dåvarande Teknikbrostiftelserna för ytterligare stöd. KI fick i startkapital men uppger att 50 miljoner hade varit mer verklighetsanpassat13. Avseende storlek, verksamhetsinriktning med mera är variation- erna mellan bolagen stora. Statskontoret har inte haft tillgång till några helt aktuella uppgifter men av den så kallade Holdingbolags- utredningen framgår att dessa bolag huvudsak- ligen ägnar sig åt kommersialisering av spetsforskning samt allmänna entreprenörsaktiviteter. Också andra typer av uppgifter förekommer dock, bland vilka utredningen som viktigast framhåller professionell utbildningsverksamhet, konsulting respektive uppdragsforskning14. Vad gäller storlek på såväl omsättning som tillgångar är skillnad- erna mellan bolagen betydande. Av framgår att verksamheten vid KI och i dessa avse- enden var avsevärt större än vid övriga lärosäten. Storleksupp- gifterna kan dock inte ses isolerade – de beror bland annat av hur lärosätena organiserat sitt arbete med den så kallade tredje upp- giften15 generellt sett, samt av vilken affärsmodell holdingbolagen använder. KIHAB gör t.ex. saker mot ägarandel i de bolag som startas vilket medför en stor balansomslutning. Enligt intervju- uppgifter från KI är de bolag som har relativt sett stor verk- samhet – vid sidan av KI – bolagen i/vid , , KTH, 12Riksrevisionsverket (2001), Från forskning till tillväxt – statligt stöd till samverkan mellan högskola och näringsliv, RRV 2001:11. 14Åtgärder för en effektivare Holdingbolagsstruktur, dnr U2006/8271/UH. 15Det vill säga uppgiften att vid sidan om att bedriva utbildning och forskning också sam- verka med det omgivande samhället. , och i viss utsträckning samt (). Även i bedriver en omfattande kommersialiseringsverksamhet, dock inte genom ett holdingbolag.16 Enligt lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar så har en arbetsgivare i normalfallet ensamrätten till ett verk eller en uppfinning som en anställd skapat i sitt arbete. Undantag görs dock för [l]ärare vid universitet, högskolor eller andra inrättningar som tillhör undervisningsväsendet []. Detta så kallade lärarundantag är ett av skälen bakom bildandet av de holdingbolag som finns vid lärosätena. Eftersom rätten till en upptäckt är den enskilde forskarens behövs en stödstruktur som kan hjälpa denne med processen kring patentering och kommersialisering. Holdingbolagen är en del i denna stödstruktur 17. Lärarundantaget är enligt KI av mycket stor vikt i den tidiga kom- mersialiseringen, eftersom denna process förutsätter medverkan av den eller de som gjort den upptäckt som ska kommersialiseras18. Att dessa då äger rätten till upptäckten och att man därigenom kan arbeta med individuella incitament i den vidare utvecklingen är av stor betydelse för möjligheterna till framgång19. Det ska dock noteras att lärarundantagets roll är omdiskuterad, bland annat eftersom det sägs kunna leda till att lärosätena inte själva engagerar sig tillräckligt mycket i kommersialiser- ingsarbetet20. Inte heller bland forskarna har bilden varit entydig. I en enkät som riktade till samtliga forskare vid tekniska, naturvetenskapliga och medicinska fakulteter vid de elva lärosäten som då hade holdingbolag, instämde visser- ligen i påståendet att [o]m lärarundantaget avskaffades skulle färre forskningsresultat kommersialiseras. 16Intervju, KIHAB, . 17Henrekson, M. & , N. (2000), Akademiskt entreprenörskap, SNS 18Intervju, KIHAB, . 19Enligt uppgift (, KIHAB, ) arbetar KIAB bland annat med en modell där forskaren/forskarna vid en kommersiell framgång får av vinsten och KIAB resterande 40 . 20Henrekson, M. & , N. (2000), Akademiskt entreprenörskap, SNS. noteras att lika många () inte tog ställning och att av de som svarade faktiskt tog avstånd från detta påstående21. Här kan slutligen också noteras att det i bestämmelserna om rätten till arbetstagares uppfinningar framgår att de ska tillämpas på sådana lärare vid Försvarsmaktens skolor som är yrkesofficerare. Det vill säga för dessa individer gäller inte lärarundantaget. På fråga från Statskontoret har FHS uppgett att de inte vet vad som gäller för de yrkesofficerare som är verksamma där. ingick i (dock inte i KI:s innovations- system) också bolaget som sysslade med sam- ordning och förmedling av uppdragsutbildning. Denna verksamhet har dock flyttats in i universitetsförvalt- ningen. Bakgrunden22 till detta beslut var en dom i Regerings- rätten23 enligt vilken en offentlig aktör var tvungen att tillämpa lagen (2007:1091) om offentlig upphandling () även i det fall man upphandlade från ett eget ägt bolag. KI Education sålde uppdragsutbildning till landsting, kom- muner och andra. Utbildningen gavs dock av KI (inte minst efter- som examensrätten ligger där, inte hos bolaget) varför bolaget i princip utförde en mäklartjänst åt KI. Den aktuella domen tolkades av KI som att man skulle vara tvungen att upphandla denna mäklar- tjänst via och då valde man i stället att ta in denna verksam- het i universitetsförvaltningen. infördes en tillfällig bestämmelse, det så kallade Teckal-undantaget, i LOU24. Bestäm- melsen är tillfällig och upphör . Teckal-undantaget innebär att en upphandlande myndighet – under vissa förutsättningar – inte behöver tillämpa när den anskaffar varor eller tjänster från en juridisk person som myndigheten helt eller delvis innehar eller är medlem i. Regeringen har uttalat att det inte är givet i det längre tidsperspektivet att statliga och kommunala företag ska kunna undantas från kravet på att konkurrensutsättas25. Redan nu ska ett inköp från ett statligt eller kommunalt bolag föregås av en 21Riksrevisionsverket (2001), Från forskning till tillväxt – statligt stöd till samverkan mellan högskola och näringsliv, RRV 2001:11. 23Se RÅ 2008 ref. 26. 24Ds 2009:36, Upphandling från statliga och kommunala företag. 2009:81, s. 6. prövning om huruvida Teckal-förutsättningarna är uppfyllda. Det har framförts kritik mot att denna prövning sker i alltför liten omfattning26. 26 , B. (2010), Överkörd i rätten, , . , , har enligt sin instruktion till uppgift att bedriva forskning, metod- och teknikutveckling samt utredningsarbete för totalförsvaret och till stöd för nedrustning, icke- spridning och internationell säkerhet. Vidare anges att myndig- heten ska verka för att försvarsforskningen nyttiggörs även utanför totalförsvaret, liksom att man särskilt ska verka för samverkan mellan militär och civil forskning samt mellan nationell och internationell forskning. Två mer specifika uppgifter framgår också i instruktionen, dels att FOI ska bedriva försvarsunderrättelseverksamhet, dels att man på uppdrag av ska bedriva export- relaterad verksamhet inom försvarssektorn27. Vad gäller FOI:s uppdrag framgår vidare av myndighetens regleringsbrev för följande uppgifter: FOI ska bedriva forskning/analysstöd för regeringens behov, inom kompetensområdena försvar och krishanteringsförmåga respektive säkerhetspolitik och strategisk analys. FOI ska tillgodose behov av forskning, kompetens och resurs- utveckling hos uppdragsgivare inom krisberedskapsområdet. FOI ska bedriva forskning avseende skydd mot och hot från CBRN-ämnen. Man ska säkerställa att grundkompetens och förmåga upprätthålls för att kunna utföra oberoende bedöm- ningar rörande CBRN-hotet och tidigt upptäcka förändringar av detta genom att följa den vetenskapliga och tekniska utveck- lingen. Såväl Försvarsmakten som MSB ska höras inför fast- ställande av verksamhetsförslag . FOI ska kunna bistå () med teknisk sakkunskap i frågor om massförstörelsevapen och vapenbärare samt bidra till att uppfylla internationella åtaganden på dessa områden. 27 Förordning (2007:861) med instruktion för . FOI:s verksamhet finansieras med anslag, bidrag samt avgifter och ersättningar. I sin årsredovisning redovisar myndigheten de två senare posterna sammantaget som uppdragsverksamheten. En sammanställning ser ut enligt nedan: Tabell 1 FOI 2009 (verksamhetsintäkter ur årsredovisningen, tkr) UO 5, Anslag 1:6, ap 4 UO 6, Anslag 1:9, ap 1 UO 6, Anslag 1:9, ap 4 Privata org och EU Övriga myndigheter/affärsverk Tabell 1: FOI intäkter (Källa: FOI Årsredovisning ). Det kan noteras att CBRN-forskningen vid FOI är helt anslagsfinansierad vilket innebär att man också har från UO 6, Anslag 1:9, ap 228. Denna verk- samhet ingick i uppdragsverksamheten. Vidare bör noteras att en stor andel av Försvarsmaktens köp av uppdragsforskning från FOI ligger inom ramen för FoT-processen (Forskning och Teknikutveckling) och resulterar i den så kallade 28 Regleringsbrev för avseende , regerings- beslut . Denna omfattade runt 100 projekt och cirka 450 miljoner kronor29.