sou · H0B358 · 2012-09-14 00:00:00 — föreslår att det maximala stödbeloppet för begränsat driftsstöd ska höjas för att möjliggöra fler nyhetssidor på finska, samiska eller meänkieli. Den nuvarande bestämmelsen i 2 kap. 10 § innebär att för en tidning som har rätt till begränsat driftsstöd enligt 8 § lämnas stöd med belopp som motsvarar vad en tidning som kommer ut en gång är berättigad till enligt 2 kap. 4 §. Stödbeloppet för begränsat driftsstöd får dock högst uppgå till , vilket är det stödbelopp som gäller om den abonnerade upplagan för endagstidningen är minst 2 000 exemplar. I förstudien föreslås att begränsat driftsstöd i stället ska motsvara de stödbelopp som gäller för tidningar som kommer ut enligt 2 kap. 5 § och, som förslaget får förstås, med samma stegvisa ökning av stödet beroende på omfattningen av den abonnerade upplagan. I exemplet med , med en upplaga på 3 700 exemplar, skulle förslag innebära att det begränsade driftsstödet höjdes till , som gäller för tidningar med en abonnerad upplaga på minst 3 000 exemplar. konstaterar att den nuvarande bestämmelsen i 2 kap. 10 § behandlar alla tidningar som är berättigade till begränsat driftsstöd enligt 7 § och 8 § lika. En generell höjning av det maximala stödbeloppet skulle därför slå fel i förhållande till det uppdrag som ligger till grund för detta delbetänkande. Kommittén har därför prövat frågan om en särskild bestämmelse med ett maximalt stödbelopp för tidningar som är berättigade begränsat driftsstöd enligt 2 kap. 8 §. Slutsatsen är att en viss höjning av det begränsade driftsstödet är rimligt för att möjliggöra ett redaktionellt material på fler än ett minoritetsspråk. Med kommitténs förslag kommer det dock inte att finnas något krav på att varje språk ska stå för ett visst redaktionellt utrymme, utan kravet är att de vart och ett eller tillsammans ska stå för av utrymmet. Det nya maximala stödbelopp som föreslås är därför lägre än förslag och gäller enbart om det redaktionella innehållet till är skrivet på minst två av språken finska, meänkieli eller samiska. Då lämnas ett stödbelopp som motsvarar vad en tvådagarstidning är berättigad till enligt 2 kap. 5 §, dock högst , vilket är det stödbelopp som gäller om den abonnerade upplagan för en tvådagarstidning är minst 2 000 exemplar. Om det redaktionella innehållet till är skrivet på enbart ett av språken finska, meänkieli eller samiska lämnas samma stöd som tidigare, dvs. med ett belopp som motsvarar vad en lågfrekvent dagstidning är berättigad till enligt 4 §, dock högst . Inom dessa ramar bör det ankomma på att vid behov närmare reglera olika stödbelopp i sina föreskrifter. 4.3Förslag som inte bör genomföras I kapitel 3 redovisar några allmänna utgångspunkter som bör ligga till grund för eventuella regelförändringar inom det nuvarande presstödssystemets ram. Med stöd av dessa utgångpunkter bedömer kommittén att vissa av de förslag som lämnar i förstudien inte bör genomföras. Några av de aktuella förslagen skulle innebära ändrade regler för befintliga stöd i presstödsförordningen, medan andra skulle medföra att nya stödformer infördes. Kommittén redovisar i detta avsnitt de skäl som ligger till grund för bedömningen att förslagen inte bör genomföras. Slopat krav på att huvudredaktionen för samiska tidningar ska ligga i Enligt 2 kap. 11 § presstödsförordningen ska en tidning vars text inte i huvudsak är skriven på svenska likställas med andra dagstidningar i fråga om rätt till driftsstöd bl.a. om tidningen har sin huvudredaktion i . föreslår att den regeln inte ska gälla för en samisk tidning. Förslaget utgår från situationen för den norska samiska tidningen , som, enligt , tvingas till en komplicerad svensk bolagskonstruktion för att kunna etablera en redaktion i . pekar i avsnitt 4.1 på de särskilda förutsättningarna för tidningar på samiska som har ett spridningsområde som inte är begränsat till . Kommittén föreslår därför att det nuvarande kravet i 2 kap. 11 § presstödsförordningen om att av den abonnerade upplagan för sådana tidningar ska tas bort, så att reglerna anpassas till det samiska språkets rörlighet över landgränserna. ska storleken av det svenska presstödet även i fortsättningen beräknas bara med utgångspunkt i den del av upplagan som huvudsakligen distribueras inom . Presstöd ska alltså inte utgå för den del av upplagan som är spridd utanför i större utsträckning än vad som gäller för andra dagstidningar. På motsvarande sätt är det enligt inte rimligt att svenskt presstöd används till att stödja tidningar som inte produceras i . Presstödsreglerna i de nordiska länderna är inte heller samordnade med varandra på den här punkten. Därmed skulle ett avskaffande av det nuvarande kravet för svensk presstöd att huvudredaktionen ska ligga i kunna medföra att samiska dagstidningar får möjlighet till dubbelt eller tredubbelt stöd. Det norska samiska presstödet är t.ex. utformat på ett sådant sätt att det till största delen utgörs av ett fast belopp som utbetalas till samtliga stödberättigade tidningar. Skillnaden mellan de stödbelopp som betalas ut till norska samiska tidningar med olika upplaga är alltså inte så stor. De norska presstödsbestämmelserna hindrar inte en samisk tidning med huvudredaktion i att spridas till prenumeranter i . Det svenska presstödet är till skillnad från det norska uppbyggt så att stödbeloppen i huvudsak är proportionella mot upplagan. Om en samisk tidning med redaktionell hemvist i men med läsare även i skulle få del av både det norska, till största delen fasta, presstödet och det upplagebaserade svenska driftsstödet för de tidningar som sprids här i landet, skulle denna tidning gynnas jämfört med, till exempel, en gränsöverskridande samisk tidning med huvudredaktion i eller en samisk tidning med huvudredaktion i och enbart norska läsare. Frågan om gränsöverskridande samiska dagstidningar kan alltså, enligt bedömning, inte lösas genom att enbart det svenska presstödet ändras. Förslaget bör därför inte föranleda någon förändring av presstödsförordningen. Lägre andel eget redaktionellt innehåll Enligt finns det två problem med den nuvarande bestämmelsen i 1 kap. 6 § presstödsförordningen om att en dagstidnings egna redaktionella innehåll ska utgöra av det totala redaktionella innehållet. För det första kan kravet medföra att svenskspråkiga tidningar som ligger nära gränsen till eller avstår från att publicera sidor på samiska eller meänkieli eftersom detta skulle kunna leda till att tidningen förlorade sin rätt till presstöd. För det andra medför kravet på eget redaktionellt innehåll en begränsning för möjliga tidningssamarbeten mellan olika tidningar som skriver på samiska eller meänkieli, eftersom en av tidningarna måste stå för minst 55 procent av det redaktionella materialet för att rätten till presstöd ska behållas. Mot denna bakgrund föreslår att det nuvarande kravet ska ses över för att gynna samproduktion av tidningar som skriver på samiska eller meänkieli. En hänvisning görs till att det norska presstödet inte innehåller något procenttal alls för egenproducerat innehåll. noterar att kravet på egenproducerat material i den svenska presstödsförordningen har varierat en del men att det alltid har legat på strax . Någon undantagsregel för tidningar på minoritetsspråken har aldrig varit aktuell. Att det redaktionella materialet till övervägande del är unikt och egenproducerat ingår i själva grunddefinitionen av vad som är en självständig tidning. Förändringar av detta krav skulle därför bryta mot de grundläggande förutsättningarna för statens stöd till pressen. Med en undantagsregel skulle bedömningen av dagstidningars oberoende och självständiga journalistiska arbete bli beroende av vilket språk som används. Det nuvarande kravet på egenproducerat redaktionellt material är inte heller så högt ställt att det kan utgöra något avgörande hinder för tidningssamarbete eller för införandet av enstaka sidor på meänkieli eller samiska i svenskspråkiga tidningar. Kommittén anser därför inte att behovet av att stödja dagstidningar på samiska och meänkieli kan motivera en sänkning av kravet på andelen eget redaktionellt material i presstödsförordningen. Ändrat språkkrav för flerspråkiga tidningar föreslår att presstödsreglerna ska ändras så att en samisk tidning som skriver på svenska inte ska tvingas att skriva i huvudsak på svenska för att vara berättigad driftsstöd. Enligt innebär de nuvarande reglerna att en samisk tidning, som vill uppnå upplagenivån på 1 500 abonnerade exemplar och sedan ytterligare utvecklas, aldrig kommer att våga skriva på samiska till mer än högst , eftersom regeln förhindrar mer samisk text. konstaterar att det av 1 kap. 6 § presstödsförordningen framgår att en publikation, för att räknas som en dagstidning och därmed under vissa förutsättningar vara berättigad allmänt driftsstöd, ska ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på Av 2 kap. 11 § framgår emellertid att en tidning som inte i huvudsak är skriven på svenska i fråga om rätt till driftsstöd ska likställas med dagstidning om den bl.a. vänder sig till språkliga minoriteter i . Det finns mot den bakgrunden inte skäl att vidta några åtgärder med anledning av förstudiens förslag, som i denna del tycks bygga på ett missförstånd om de gällande reglernas innebörd. Särskilt presstöd till e-tidningar på samiska och meänkieli Enligt bör det övervägas ett särskilt presstöd till elektroniskt distribuerade tidningar som är skrivna på samiska eller meänkieli. Olika överväganden kring frågan om elektronisk produktion och distribution av tidningar redovisas i förstudien. Trots att den elektroniska distributionen inte har slagit igenom riktigt ännu för de tidningar som tillfrågats under förstudien, finns det varianter av e-tidningar som riktar sig till samerna som målgrupp och som är goda alternativ till papperstidningar. Ett exempel på en ny stödåtgärd skulle, enligt , vara att svenskt presstöd ges till den norska samiska tidningen för elektronisk distribution när tidningen har etablerats i . konstaterar att bestämmelserna om presstöd, som de kommer till uttryck i förordningen och i föreskrifter, är teknikneutrala såtillvida att de är tillämpliga oavsett om tidningarna distribueras på papper eller elektroniskt. För samtliga dagstidningar gäller, enligt 11 a § presstödsförordningen, att driftsstödet för elektroniskt distribuerade dagstidningar jämkas om det är skäligt med hänsyn till kostnaderna för produktion och distribution. Åtgärder som vidtas för att stödja tidningar som är skrivna på samiska eller meänkieli kommer alltså, med oförändrade bestämmelser, att komma även elektroniska varianter av sådana tidningar till del. Att därutöver införa särskilda stödåtgärder för elektroniskt distribuerade dagstidningar som är skrivna på samiska eller meänkieli är inte motiverat. förslag i den här delen bör därför inte föranleda någon förändring av presstödsförordningen. Särskilt presstöd till språkvård, textproduktion och korrekturläsning föreslår att extra resurser tillhandahålls för stöd till språkvård, nyskrivna originaltexter och korrekturläsning vid etableringen av samiska dagstidningar och för tidningssidor på samiska eller meänkieli. Förslaget utgår från att texter i tidningar är språknormerande och att allmänheten påverkas av tidningarnas språk. Kostnaderna för att uppnå tillräckligt god kvalitet är dock höga, eftersom det förutsätter journalister som själva behärskar språket och att man inte förlitar sig på översättningar. I avsnitt 4.1 och 4.2 föreslår olika åtgärder för att förbättra förutsättningarna för etableringen av nya tidningar på samiska och meänkieli liksom för publicering av enstaka sidor på dessa språk i redan existerande tidningar. Åtgärderna innebär att villkoren för driftsstöd i presstödsförordningen mildras i vissa delar och att stödets räckvidd vidgas något. Därmed kommer sannolikt tidningar att bli berättigade till ökat eller nytt driftsstöd. Av 1 kap. 4 § presstödsförordningen framgår att driftsstöd endast får användas för att täcka kostnader som är knutna till utgivningen av den dagstidning som stödet beviljats för. I 5 kap. 3 a § sägs att ett tidningsföretag som har beviljats driftsstöd i efterhand ska lämna in en redovisning till om hur stödet har använts och vilka kostnader det har täckt. Nämnden ska därefter kontrollera att användningen av driftsstödet sker i överenstämmelse med presstödsförordningen.8 Utgångspunkten för bedömning av om en tidning har rätt till driftsstöd är att tidningen uppfyller villkoret som allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär med reguljär nyhetsförmedling eller allmänpolitisk opinionsbildning. För att en sådan nyhetsförmedling och opinionsbildning ska kunna ske i tidningar som är skrivna på samiska och meänkieli är det centralt att språkbehandlingen är av hög kvalitet och därför bör det, enligt , ligga nära till hands att driftsstödet används för att täcka bl.a. sådana kostnader. Det bör dock ankomma på att närmare reglera frågan i sin tillämpning av presstödsförordningens bestämmelser. Enligt kommittén bör det inte införas något särskilt stöd för språkvård, textproduktion och 8 Bestämmelserna i 1 kap. 4 § och 5 kap. 3 a § bygger på regeringens bedömning i prop. 2009/10:199, s. 28–30. korrekturläsning vid sidan av det allmänna och begränsade driftsstödet, med de förändringar som föreslås i detta delbetänkande. 5 Konsekvenser av förslagen Enligt sina direktiv ska – i de fall förslag påverkar kostnader eller intäkter för staten, företag eller enskilda – redovisa en beräkning av dessa kostnader. Vid kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten ska kommittén föreslå en finansiering. Kommittén ska särskilt bedöma de ekonomiska konsekvenserna av förslagen för berörda företag. Konsekvenserna ska bedömas för såväl tidningsföretag som omfattas av ett stöd som tidningsföretag och andra medieföretag som inte omfattas, inklusive konsekvenserna för de tidningar som får driftsstöd enligt nuvarande system. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för vissa särskilt utpekade områden ska dessa, enligt kommittéförordningen (1998:1474), också anges. Det är följande områden som pekas ut: den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, jämställdheten mellan kvinnor och män samt möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. De förslag som lämnar i detta delbetänkande bedöms underlätta för tidningar som helt eller delvis skriver på samiska eller meänkieli att kvalificera sig för driftsstöd. Med de föreslagna förändringarna i presstödsförordningen (1990:524) kommer sådana tidningar därmed att få bättre förutsättningar att etablera sig och upprätthålla en utgivning i . Statens utgifter för presstöd kan därmed komma att öka något. De faktiska kostnaderna beror dock på flera olika faktorer som inte är kända på förhand, bl.a. en tidnings upplaga och periodicitet. Med utgångspunkt från att de berörda tidningarna har en begränsad målgrupp bedöms dock den ökade kostnaden för staten vara relativt begränsad och rymmas inom ramen för anslaget 8:2 Presstöd under utgiftsområde 1. Förslagen kan också medföra en ökning av de administrativa kostnaderna för , bl.a. genom att nya föreskrifter och blanketter behöver tas fram. Även i det löpande arbetet kan arbetsbelastningen komma att öka när flera tidningar ansöker om presstöd. De ökade administrativa kostnaderna bör dock rymmas inom ramen för anslaget 8:1 under utgiftsområde 1. bedömning är att förslagen kan få positiva konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Inget av förslagen om förändrade bestämmelser i presstödsförordningen innebär att stödet minskar för berörda tidningsföretag och förslagen får därmed inte negativa konsekvenser för företagen. En viss ökning av de administrativa kostnaderna för stödmottagande tidningar kan uppstå som en följd av att ändamålet för stödet vidgas något och genom att nya föreskrifter och blanketter behöver hanteras. Det är dock en ofrånkomlig följd av de nya villkoren för uppföljning och kontroll av presstödets användning. bedömning är att förslagen inte får några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, offentlig service i olika delar av landet eller jämställdheten mellan kvinnor och män. De bedöms inte heller ha några miljökonsekvenser. Förslagen kan däremot få positiva konsekvenser för sysselsättningen och för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Översyn av det statliga stödet till En parlamentarisk kommitté ska göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen utifrån en bred genomlysning av dagens konkurrensförutsättningar på mediemarknaden och behoven av stöd till dagspressen. Bedömningen ska göras med utgångspunkt i en analys av stödets samlade effekter på det utbud som erbjuds konsumenterna från såväl tidningssektorn som andra delar av mediemarknaden. Utifrån denna översyn ska kommittén lämna förslag till hur ett framtida stödsystem kan utformas. Kommittén får också lämna förslag till andra kostnadseffektiva insatser för dagspressen, såsom regelförenkling eller åtgärder för bättre samordning av distribution. Om det är relevant med utgångspunkt i de förslag som lämnats, ska kommittén även lämna förslag på en förändrad myndighetsorganisation. I ett delbetänkande, som ska lämnas , ska kommittén ta ställning till om stödet till dagstidningar för nationella minoriteter bör förstärkas i nuvarande presstödsförordning. Uppdraget ska redovisas slutligt . En förändrad mediemarknad och europeiska statsstödsregler kräver en översyn av presstödssystemet har varit och är alltjämt en ledande dagstidningsnation i med många dagstidningstitlar och stor spridning av dagstidningar. skedde dock en snabb utslagning inom dagspressen. Reklamfinansieringen bestämde villkoren för tidningskonkurrensen, vilket gynnade de tidningar som kunde erbjuda den bästa täckningen på utgivningsorten. Andra tidningarna, dvs. prenumererade dagstidningar som på sin utgivningsort hade en upplagemässigt större konkurrent, fick det betydligt svårare. Dagspressen dominerade den lokala nyhetsförmedlingen och opinionsbildningen och statsmakterna försökte därför finna former för att förhindra befarad fortsatt nedläggning och bevara mångfalden och konkurrensen inom dagspressen. Det var mot denna bakgrund det statliga presstödet infördes . Stödet riktades direkt till de s.k. andratidningarna. , då grunderna för det statliga presstödet utformades, har medielandskapet genomgått stora förändringar. En viktig faktor är utvecklingen av nya tekniker för framtagande och distribution av innehåll. Medieföretag för ut sitt budskap på flera tekniska plattformar och utnyttjar olika tjänster för att interagera med sin publik. Konkurrensen på mediemarknaden har också ökat bl.a. till följd av internationalisering och avregleringar på mediemarknaden. Konsumenternas medievanor har förändrats i takt med ett ökat utbud av tv, radio, gratistidningar, tidskrifter samt tillgång till webbtidningar och annan information via internet. Medborgarna har större möjligheter att välja när, var och hur de vill konsumera och interagera med medier. Teknikutvecklingen har också ökat möjligheterna att driva opinion som kan nå en stor publik. De beskrivna förändringarna innebär att förutsättningarna för de företag som i huvudsak arbetar med dagstidningsutgivning skiljer sig markant från de som gällde vid den tid då grunderna för presstödet utformades. Det finns anledning att anta att medielandskapet kommer att fortsätta förändras i snabb takt. Detta är ett viktigt skäl till att se över presstödet. Presstödet regleras i presstödsförordningen (1990:524) och fördelas av . Presstöd enligt förordningen lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd till tidningar vars huvudsakliga upplaga är prenumererad. Distributionsstöd ges för samdistribution där minst två tidningsföretag deltar och får lämnas för varje prenumererat exemplar. För driftsstöd krävs bl.a. att en tidning har en prenumererad upplaga på minst 1 500 exemplar och en täckningsgrad (dvs. andel abonnenter inom ett visst område) som inte överstiger . Driftsstödet är således inte längre kopplat till andratidningar utan kan ges till såväl ensamtidningar som samtliga tidningar på en ort. I propositionen Nya villkor för stödet till dagspressen (prop. 2009/10:199) föreslog regeringen att vissa bestämmelser i presstödsförordningen skulle ändras för att säkerställa att förordningen är förenlig med . Förändringarna trädde, efter godkännande, i kraft . tidsbegränsades förordningen till i enlighet med tidsgränsen för Europeiska kommissionens statsstödsgodkännande. Regeringen bedömde i propositionen att en översyn av presstödet bör göras, något som också kommissionen krävt som ett villkor för att godkänna det nuvarande presstödet, och att nödvändiga ändringar av systemet bör föreslås i så god tid att de kan träda i kraft . Ett fortsatt stöd i någon form efter denna tidpunkt ska anmälas till Europeiska kommissionen för att prövas i förhållande till EUF- fördragets statsstödsregler. Det behövs en översyn av presstödets roll på dagens och framtidens mediemarknad. Särskilt fokus bör läggas på stödets syfte, effekter och inverkan på konkurrensen på såväl tidningsmarknaden som hela den övriga mediemarknaden. Uppdraget att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen En förutsättning för ett demokratiskt samhälle är att det finns fria och självständiga medier med granskande journalistik och allsidig nyhetsförmedling som kan nå alla, såväl geografiskt som demografiskt. Den grundläggande lagstiftningen för svensk dagspress finns i tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) och bygger bl.a. på principen om etableringsfrihet och förbudet mot censur. Målet för politiken på medieområdet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2008/09:1, utg.omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). En mediemarknad med många fria och självständiga aktörer, tydliga spelregler och sund konkurrens ger goda förutsättningar för fri åsiktsbildning, fritt utbyte av idéer och reella möjligheter att granska olika företeelser och verksamheter i samhället. Presstödet har till syfte att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. De eventuella förändringar som kommittén föreslår ska rymmas inom nuvarande ekonomiska ramar för anslaget 8:2 Presstöd inom utgiftsområde 1 . Presstödets roll på en mediemarknad i förändring Med ökad mångfald i medieutbudet förbättras valfriheten för medborgarna. Ny teknik för distribution av innehåll kan användas för att ge fler tillgång till en dagstidning. Ny teknik har också ökat medborgarnas möjligheter att själva förmedla idéer och åsikter. Det är en positiv utveckling. är den stora förändringen i medielandskapet och den därigenom ökade konkurrensen en förklaring till upplagenedgången för dagspressen. Dagspressens tryckta upplagor har sjunkit med några procentenheter . Den betalda dagspressen hade sin största upplaga med nästan 5 miljoner exemplar. är motsvarande upplaga knappt 3,5 miljoner exemplar (Dagspressens ekonomi 2010). kommer barns och ungas inställning till tidningsläsande att få stor påverkan på utvecklingen av medieanvändandet. Enligt europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk ska uppmuntra eller underlätta att åtminstone en tidning grundas eller upprätthålls på finska, meänkieli och samiska. finns en dagstidning på finska, däremot saknas dagstidningar på meänkieli och samiska, vilket har synpunkter på (Rapport (2011) 4). har på regeringens uppdrag genomfört en förstudie om förutsättningarna för gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska.