sou · H0B328 · 2012-04-19 00:00:00 — Forskarna har använt den franska kohortunder- sökningen GAZEL, som följer hälsa och andra för- hållanden för anställda i det statliga franska gas- och elverket EDF- GDF. Undersökningen bygger på årliga enkäter till de anställda om hälsa, livsstil m.m. En osäkerhet i studien som forskarna noterar är att resultaten bygger på självrapporterad alkoholkonsumtion, som man vet ofta underskattar den faktiska konsumtionen. Andra fak- torer som måste beaktas är att dessa offentligt anställda var ganska unga när de pensionerades, och att gruppen inte är representativ för äldre. Dessutom har ett helt annorlunda konsumtions- mönster än t.ex. . Studien säger inte heller något om kon- sumtionen utvecklas annorlunda för pensionärer jämfört med andra som fortsätter att jobba. analyser visar att alkoholmissbruket hos den äldre delen av befolkningen har ökat kraftigt under 2000-talet.12 Andelen personer i åldern 60–som vårdas med en diagnos som kan relateras till hög alkoholkonsumtion har ökat kraftigt –2010. Ökningen uppgår till för 10Krista M , . , Life events and alcohol consumption among mature adults: A longitudinal analysis. on Alcohol, Vol 62, 2001. 11Marie Zins, et al., Effect of Retirement on Alcohol Consumption: Longitudinal Evidence from the French Gazel CohortStudy. PLoS ONE, 2001 12Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst – Lägesrapport . både män och kvinnor. Dessutom dör allt fler äldre med en diagnos som kan relateras till alkohol. Alkoholskadorna bland äldre beror troligen främst på alkoholvanorna före pensioneringen. Fysisk aktivitet och kost Även studier av pensioneringens effekter på fysisk aktivitet är säll- synta. har det kommit omfattade bevis för att fysisk aktivitet är mycket betydelsefull för att äldre ska kunna behålla en god livskvalitet. Men populationsstudier visar tyvärr att den fysiska aktiviteten går ned linjärt med åldern. Forskarna och kollegor vid har undersökt hur den fysiska aktiviteten ändras efter pension- eringen för knappt 700 skottar.13 De fann att jobbet i genomsnitt medförde en ganska stor fysisk aktivitet men den försvann efter pensioneringen. Även om pensionärerna blev något mer aktiva under sin nya fritid kompenserades inte bortfallet i jobbrelaterad aktivitet. kan fysiska ansträngningar i arbetet negativt påverka den generella fysiska förmågan. Den tidigare nämnda GAZEL-databasen har också använts för att undersöka vad som händer med fysisk aktivitet och övervikt efter pensioneringen.14 Enkätdata om motion m.m. undersöktes för omkring 3 800 personer, av dem män, före och efter pensioneringen. Högre fysisk aktivitet (promenader ) ökade för män och för kvinnor. Andelen äldre som deltog i sportaktiviteter ökade också. Vikten påverkades obetydligt av pensioneringen, den ökade dock närmare ett kg för fysiskt inaktiva personer. I en ny kunskapsöversikt av Barnett, och har forskarna gått igenom resultaten om pensionering och fysisk akti- vitet i 24 studier, de flesta genomförda efter 2000 i USA.15 Trots olika metoder och undersökta grupper pekade de flesta resultat på att fritidsbaserade fysiska aktiviteter ökar efter pensioneringen men den totala aktiviteten minskar, eftersom jobbrelaterade aktiviteter inkl. förflyttning till och från arbetet, aktiviteter i jobbet osv., faller bort. 13Ursula et al., The impact of retirement on physical activity. Ageing and Society, 2005. 14Nora et al., Change in physical activity and weight in relation to retirement: the French. BMJ Open.GAZEL Cohort Study, 2012. 15I Barnett1, D Ogilviel, C Guell, Physical activity and the transition to retirement: A mixed- method systematic review. J Epidemiol Community Health, 2011. Det finns flera studier som undersöker om kosten förbättras efter pensioneringen. I en ny studie av och kollegor vid finner man att kvinnor väljer mer hälso- sam mat efter pensioneringen jämfört med kvinnor som fortsätter att arbeta.16 4.4Blir man friskare av att pensionera sig De flesta äldre tänker antagligen att hälsan blir bättre, eller för- sämras långsammare, när man går i pension. Man slipper slitsamma arbetsresor och krävande jobb, och kan använda den nya fritiden till hälsosamma verksamheter som motion, sociala aktiviteter och att laga nyttig mat. man den faktiska pensionsåldern skulle det kunna medföra försämrad välfärd och kostnader som följd av ökad sjuklighet och förtidig död. Forskningen har visat att hälsotillståndet är en viktig faktor som påverkar beslutet att gå i pension (se kapitel 12). Det finns också flera undersökningar som visar att äldre upplever sin hälsa posi- tivare efter pensioneringen. har tillsammans med andra forskare följt den självrapporterade hälsan före och efter pensioneringen. 17 Även här har forskarna använt GAZEL-data- basen. Studien pekar på att efter pensioneringen sjönk andelen personer som upplevde ohälsoproblem, som motsvarar 8–förbättring i upplevd hälsa. Förändringarna var likartade i grupper med olika kön och yrke. Förbättringen var starkast för dem som före pensioneringen upplevde dålig arbetsmiljö eller ohälsa. Perso- ner som inte upplevde arbetsrelaterade problem före pensio- neringen uppgav inga förbättringar efter. I en ny uppmärksammad studie har forskarna i lyckats ut- nyttja det faktum att rätten till förtidspension tidigarelades i vissa regioner.18 Reformen genomfördes för att möta stålkrisen som drabbade vissa delar av landet. Därmed kunde man jämföra hur dödligheten utvecklades för industri- arbetare i dessa regioner efter reformen med andra delar av landet. 16Anni Helldán, , and Eero : Changes in healthy food habits after transition to old age retirement. 17Hugo et al, Self-rated health before and after retirement: findings from the French GAZEL cohort study.The , 2009. 18Andreas Kuhn, , , Fatal Attraction?, Access to and Mortality. 5160, 2010. Resultaten visar att ökad förtidspensioneringen medförde för män en kraftig höjning av risken att dö före (). Döds- orsakerna och andra data indikerar en tydlig ökad incidens av hjärt- kärlsjukdomar, vilket kan peka på att pensioneringen medförde ogynnsamma förändringar i livsstilen. Det är naturligtvis svårt även i studier av detta slag att kontrollera för selektion. En ny dansk studie kommer till motsatt resultat. Forskarna . har undersökt hur införandet av efterlön 1979 påverkade hälsa och dödlighet.19 Efterlön är en för- tida pension som kan beviljas personer 60–som arbetat ett visst antal år, utan hänsyn till deras hälsa eller andra förhållanden. Efterlönen blev mycket populär och har bidragit till en kraftig minskning av de äldres arbetskraftsdeltagande i . I studien har man i paneldata följt manliga industriarbetare födda –1921 och utnyttjat det faktum att rätten till efterlön bara gäller personer som varit medlemmar i en arbetslöshetskassa en tillräcklig tid. Forskarna tar hänsyn till hälsa före reformen genom att använda data om sjukhusvistelse och diagnos. Dessutom beaktar man skillnader i inkomst. Sedan följer man dödligheten i olika sjuk- domar. Resultaten visar att de som valde att pensionera sig tidigare fick en bättre hälsa och minskad dödlighet före . I ytterligare en studie som visar positiva effekter på hälsan av pensioneringen följer forskarna och kollegor tjänstemän i den s.k. där man över tiden samlar in data om tjänstemän i regeringsför- valtning.20 Resultaten visar att självrapporterad hälsa förbättrades både vid obligatorisk och frivillig pensionering jämfört med hälsan för dem som fortsatte att arbeta, men förbättringen avtog . 19Paul and . , Does early retirement keep you healthy and extend your life? 20Markus Jokela et al., From midlife to early old age. Health trajectories associated with retirement. Epidemiology, 2010. 4.5Effekter på kognitiva förmågor En central fråga är givetvis hur människors kognitiva förmågor påverkas av att sluta att arbeta. Professor under- lagsrapport till utredningen visar att det finns en ganska om- fattande forskning om hur kognitiva förmågor försämras särskilt bland de äldsta, men betydligt mindre om åldrarna 55–70 år.21 En genomgång av tillgängliga kunskaper ges i kapitel 9. Arbetet innebär för många personer höga krav i åtskilliga av- seenden, inte minst intellektuella ansträngningar. Både fysisk och social aktivitet i jobbet kan också bidra till att de kognitiva för- mågorna stimuleras. Förlusten av dessa stimulanser i arbetet efter pensioneringen, som inte kompenseras på annat sätt, kan bidra till en snabbare nedgång i kognitiva förmågor. En viktig slutsats i underlagsrapporten är att nedgången av kognitiva förmågor under åldrandet inte är statisk och på förhand given. Både den enskildes och samhällets val kan med andra ord påverka utvecklingen för de äldre. De kognitiva förmågorna är en del av landets humankapital, vårdas detta kapital bland äldre kan det bidra både till tillväxten och till att reducera behovet av vård och omsorg. Regler och normer för pensionering har således vid- sträckta effekter på välfärden och ekonomin. Forskningen om hur pensionering påverkar kognitiva förmågor är bara i sin början. Det finns endast ett fåtal studier som antingen undersöker samband på makronivå eller följer äldres förmågor före och efter pensioneringen, visar underlagsrapport. Studien pekar på att de äldres mentala för- måga är lägre i länder där man pensionerar sig tidigare.22 Under- sökningen omfattar data dels från , dels från och 11 andra europeiska länder. Som mått på kognitiv förmåga an- vänds ett enkelt minnestest som mäter hur många av 10 ord som man kan komma ihåg direkt och . Om man kommer ihåg alla ger det 20 poäng. Tester av detta slag visar att minnet försämras med åldern och testresultat har ett tydligt sam- band med den allmänna kognitiva förmågan. Amerikanerna klarade testet bäst med i genomsnitt 11 poäng, följt av danskar och engelsmän med siffror strax över 10. I var medelpoängen omkring 7, i 8 och i bara 21Boo , Kognitiv hälsa och funktion under åldrandet. Underlagsrapport till , 2012. 22Susann Rohwedder, , Mental Retirement. något över 6. Forskarna visar att testpoängen samvarierade tydligt med den genomsnittliga pensionsåldern i länderna. I arbetar 65–mot 10–i och . Frågan är om det också finns samband på individuell nivå, dvs. hur påverkas kognitiva förmågor av att gå i pension. I en ny studie har forskaren och kollegor försökt mäta pensio- neringens kausala effekter genom att använda data i HRS – 2008 och i SHARE för 14 europeiska länder i de två första under- sökningsetapperna 2004 och 2006.23 Forskarna använder också bl.a. testet av förmågan att minnas 10 ord och . Information om pensionsstatus och tid med pension erhölls från enkätfrågor. Skillnader i olika länders pensionsbeteende an- vänds för att mäta effekten. Man använder sofistikerade ekono- metriska metoder för att kontrollera för bl.a. sammansättnings- effekter och endogenitet. Resultaten pekar på att pensionering har en stark och signifikant negativ effekt på den kognitiva förmågan, en nedgång av förmågan med . Bonsang och kollegor framhåller att bristande kognitiva för- mågor är en stor och växande faktor bakom de ökade kostnaderna för vård och omsorg av äldre: promoting labor force participation at an older age may not only insure the sustainability of social security systems but may also create positive health externalities that may in turn affect expenditures on long-term care. Den engelska forskaren . och kollegor har undersökt om pensionering påverkar resultaten på kognitiva tester, när man kontrollerar för dessa förmågor före pensioneringen och andra faktorer som hälsa, livsstil, typ av arbete m.m.24 De använder den s.k. . Flera olika standardmetoder an- vänds för att mäta kognitiv förmåga, bl.a. minnestest och olika test av språkförmåga, före och efter pensioneringen. Resultaten visar att testpoängen ökade mellan de två mättidpunkterna, dvs. den kogni- tiva förmågan steg trots att tjänstemännen blev äldre. För personer som pensioneras var dock ökningen mer blygsam. och vid det danska finner också att pensioneringen förbättrar de 23 , , , Does Retirement Affect Cognitive Functioning? Netspar, 2010. 24 . et al, Does retirement influence cognitive performance? J Epidemiol Community Health, 2010. kognitiva förmågorna.25 De har också undersökt förmågan att minnas ord i 12 länder. Man mäter hur ländernas pensionsålder och obligatorisk skolnivå påverkar minnesförmågan, allt annat lika. Undersökningen baseras på den amerikanska databasen och motsvarande i , SHARE, för personer i åldern 55–. Studien pekar på att de negativa effekterna av pensionering för- svinner om man kontrollerar för ålder och utbildning. Det finns bakomliggande samband mellan pensionsålder och utbildningsnivå. Högre utbildning leder både till senare pensionering och bättre kognitiv förmåga. Forskarna pekar på att resultaten kan tolkas så att de äldres produktivitet sjunker långsammare än vad många väntar sig. Forskningen lyfter ofta fram utbildningens betydelse också för den kognitiva utvecklingen . Flera studier pekar på att de äldres förmågor i hög grad påverkas av tidig intellektuell träning och utbildning, men också av aktivitetsnivån när man blir äldre. Det råder konsensus om att kognitiv förmåga kan behållas och även utvecklas genom träning och ändrad livsstil som t.ex. fysiskt aktivitet. I en ny studie av and har man undersökt hur olika beteenden och faktorer förändrar de kognitiva förmågorna efter en 10-årsperiod.26 Studien omfattar cirka 5 000 amerikaner i åldern 32–och mätningar gjordes 1995–1996 resp. 2004–2005. Sju olika kognitiva förmågor testades vi två tidpunkter genom en telefonenkät. undersöktes om deltagarna regelbundet engagerade sig i kognitiva aktiviteter som läsning, korsord, kurser osv. Andra enkätfrågor berörde graden av självkontroll, fysisk aktivitet, rökning, alkoholkonsum- tion m.m. Resultaten visar att ju fler kognitiva aktiviteter deltagarna enga- gerade sig i, desto bättre kognitiva testvärden fick man i viktiga förmågor som episodiskt minne och analyskapacitet, även bland de äldre. Särskilt lovande enligt forskarna var att sådana aktiviteter, och andra aktiviteter som fysisk träning och sociala kontakter, till betydande del kunde kompensera för den kognitiva nackdel som personer med lägre utbildning kan ha som äldre. 25Bingley, P. and Martinello, A. Retirement improves cognitive performance. 07:2011, 2011. 26Stefan Agrigoroaei, , Cognitive Functioning in Midlife and : Combined Effects of Psychosocial and Behavioral Factors. The Journals of Gerontology, 2011. I en studie av Coe m.fl. undersöktes hur tiden som pensionär påverkar kognitiva förmågor med hjälp av Health and Retirement Study i USA.27 Man undersökte olika minnesförmågor och nume- risk förmåga . Resultaten visar inga samband mellan dessa förmågor och tiden som pensionär. Föreställningen att kognitiva förmågor avtar med någon slags lagbundenhet vid en viss ålder förefaller alltför statisk. Utveckling- en kan påverkas både i ungdomen och när man blir äldre. Detta är säkert en förklaring till att dagens generationer av äldre på olika tester i flera studier får bättre resultat än tidigare generationer. De nya generationerna av äldre fick bättre utbildning som unga och de kan som äldre dra nytta av växande möjligheter till intellektuella stimulanser, inte minst i det digitala samhället. 4.6Ökar lyckan efter pensioneringen? har främst ekonomer börjat studera om pensio- neringen ökar lyckan (happiness).28 Lyckoforskningen är ett ganska nytt område som också har blivit politiskt uppmärksammat i flera länder, bl.a. i och . Lyckoforskningens problem är att man mäter subjektiva tillstånd genom att fråga människor hur lyckliga de är. Det kan variera mycket mellan olika tidsperioder och kulturer. Stora ansträngningar har lagts på att validera enkäter och frågor med mätningar av hjärnans aktiviteter m.m. Det börjar finnas en konsensus att lyckomätningar på ett meningsfullt sätt kan mäta livskvalitet och tillfredsställelse i livet, och dessutom bidra till nya kunskaper om vilka faktorer i livet som bidrar till ökad lycka. I en tidig studie visade Kerwin att förtida pension kan förbättra tillfredsställelsen i livet, givet att man försöker kontrollera för det faktum att personer med från början låg till- fredsställelse har en ökad benägenhet att gå i tidig pension.29 Forskaren har använt den amerikanska Health and Retirement Study HRS för att undersöka hur arbetsstatus 2000 påverkade välbefinnandet för personer 59–69 år.30 Han för- 27Coe N.B. et al., The effect of retirement on cognitive functioning. Health Econ, 2011. 28För en översikt av forskningen om lycka, se , Happiness – Lessons From a New Science, 2005. 29Charles, K. Is retirement depressing? Labor force inactivity and psychological wellbeing in later life. NBER, 2002. 30Esteban Calvo, Does Working Longer Make and Happier? MPRA, 2006. söker kontrollera för bakomliggande faktorer bl.a. genom att an- vända hälsostatus och uppgifter om livsstil som rökning, motion osv. Undersökningen innehåller ett flertal frågor om hur man upplever sin situation, känsla av ensamhet och lycka. Calvo finner att äldre personer som arbetade rapporterade större tillfredsställelse med livet än de som inte arbetade. Calvo och kollegor har också visat att en stegvis övergång till pension inte tycks förbättra livskvaliteten. Det som avgör tillfredsställelsen är om pensioneringen är självvald eller påtvingad. Även här kan selek- tionen ställa till problem om exempelvis från början lyckligare äldre oftare väljer att fortsätta att arbeta. . och har visat att lämna arbetskraften, allt annat lika, har en tydligt negativ inverkan på tillfredsställelsen med livet, främst i sydliga har använt data om självrapporterad livskvalitet i undersökningen European Community Household Panel som följer personer över tiden. Även dessa forskare pekar på att lyckan förmodligen beror på om man frivilligt lämnar ett mindre tillfredsställande jobb resp. om man uppfattar sig mer eller mindre tvingad att lämna jobbet. Man visar också att de som är är den åldersgrupp som rapporterar högst tillfredsställelse med nuvarande aktivitets- situation. De holländska forskarna . finner i en ny studie att efter pensioneringen känner äldre mindre tillfredsställelse med inkomsten men mer tillfredsställelse med sin ökade fritid.32 Pensionärerna förefaller ändra den vikt man tillmäter dessa faktorer, och ger mer vikt till den ökade fritiden och mindre till inkomsten. Frivillig pension har en obetydlig effekt på lyckan, men påtvingad pension försämrar tillfredsställelsen. Forskarna har använd longitudinella data i den tyska German Socio-Economic Panel GSOEP. 31Peder J. , , Happiness in Europe: Cross-Country Differences in the Determinants of Subjective Well-Being. 32Eric Bonsang, . , Retirement and Subjective Well-Being. 4.7Stor brist på kunskaper Denna översikt har fokuserat på pensioneringens effekter på indi- viduell livskvalitet och välfärd och förbigått hur pensionsregler m.m. kan påverka sysselsättning, ekonomisk tillväxt och offentliga finanser. Som visas i kapitel 5 skulle en högre faktisk pensionsålder och fortsatt ökad sysselsättning bland äldre bidra till ökade resurser i samhället och en mer uthållig finansiering av välfärdstjänsterna. På ett samhällsekonomiskt plan har pensioneringsbeteendet påtagliga effekter på det ekonomiska välståndet och vilken kvalitet som kan erbjudas i välfärdstjänsterna . Forskningen om pensioneringens effekter på livskvalitet och välfärd är fortfarande i sin linda. Det kan finnas fler studier som visar positiva eller negativa effekter av ålderspensioneringen som inte har beaktats. De olika studiernas kvalitet har inte heller be- dömts ingående. Sammanställningen indikerar dock att våra föreställningar att ålderspensionering generellt sett ökar välfärden inte kan styrkas med kunskaper från forskningen, men heller inte förkastas. På de flesta områden är resultaten motstridiga. Somliga studier pekar på att välfärden förbättras efter pensioneringen, andra på för- sämringar. Effekterna är olika beroende på individuella förhållan- den. För personer med slitsamma jobb kan pensioneringen bidra till bättre livskvalitet. Andra, som har jobb som intresserar dem, som maskinförare eller professorer, kan känna större tillfreds- ställelse om de kan och får fortsätta att jobba. Det går inte att bedöma om en högre faktisk pensionsålder och ett längre arbetsliv i genomsnitt kommer att förbättra eller försämra välfärden. På en punkt verkar man dock kunna dra vissa slutsatser. Pensio- neringen förefaller får åtskilliga äldre leda till en bättre ekonomi än före pensionen, åtminstone och om man tar hänsyn till minskade kostnader. Givetvis är spridningen betydande, somliga får betydligt bättre ekonomi efter pensioneringen, andra får försämringar. Det är dock helt klart att ett längre arbetsliv påtagligt förbättrar den ekonomiska standarden efter pensio- neringen (se kapitel 14). När det gäller pensioneringens effekter på livsstil, hälsa, dödlig- het, kognitiv förmåga och tillfredsställelse med livet brottas forsk- ningen med betydande metodologiska problem, trots allt bättre longitudinella data där man följer individer över tiden. Ett sådant problem är att flera studier undersöker vad som händer med välfärd och livskvalitet efter tidig pensionering, och inte efter ålderspensionering. Det är väl styrkt att personer med hälsoproblem resp. som upplever arbetsmiljöbrister i jobbet har en större benägenhet att gå tidigt i pension. Det är självklart att äldre som känner sig utslitna och kanske har hälsoproblem kan uppleva att pensioneringen ger en högre livskvalitet. Risken att gå i tidig pension ökar också för personer som bor i regioner med hög arbetslöshet. Personer med egna företag, stimulerande och fria arbeten tenderar att fortsätta att jobba. Det finns således kraftiga selektioner till tidig pensionering som kan bidra till att överskatta de positiva effekterna av pensionering. Det kan å andra sidan vara så att personer som går i tidig pension ofta gör det ofrivilligt, under påtryckningar från arbetsgivare, kamrater och facket, vilket tycks leda till sämre tillfredsställelse med livet. Forskarna försöker givet- vis att kontrollera för dessa selektioner, men ofta saknas data för att rimligt säkert eliminera eller minimera problemen när man jäm- för välfärden före och efter pensionering. Ett annat problem är att skilja effekterna från pensioneringen från effekter av det naturliga åldrandet när man studerar välfärden före och efter pensionering. När man följer välfärd och livskvalitet före och efter pensioneringen för en grupp äldre kommer en del av förändringarna av t.ex. hälsa och kognitiva förmågor att bero på åldrandet i sig. Tyvärr är det ytterst få studier som försöker besvara huvud- frågan, nämligen hur välfärd och livskvalitet påverkas av pensio- nering jämfört med att fortsätta att jobba. Det är också svårt att särskilja effekten av ett aktivt arbetsliv från ett aktivt liv efter pensioneringen. De flesta studier undersöker statistiska samband, få försöker fastställa kausala effekter. Några undersökningar har dock använt experimentliknande situationer, som exempelvis att nya regler har gällt vissa men inte alla äldre. I denna första och ofullständiga genomgång har det dock inte varit möjligt att bedöma vilka av de fåtal studier som finns vars resultat man bör tillmäta störst vikt. Ett intryck är dock att kausalt inriktade studier ger mindre positiva effekter av pensioneringen. En annan begränsning är att samtliga studier är genomförda i andra länder, ofta på speciella grupper, inte sällan på förhållande som gällde för många årtionden sedan. Betydande skillnader i be- folkningens hälsa, arbetsmarknad och arbetsliv, pensionsregler osv. mellan länder samt de omfattande förändringar som sker över tiden gör att man bör vara försiktig med att överföra resultaten till .