sou · H0B359 · 2012-09-11 00:00:00 — bevaka händelser på kulturlivets olika områden i och i andra länder, skapa kulturprogram i vid mening, samt tillgängliggöra föreställningar, konserter m.m. vilka producerats av andra kulturinstitutioner samt fria kulturproducenter på skilda kulturområden i hela . SVT ska också bidra till utvecklingen av svensk filmproduktion (se avsnitt 4.4). Även om det inte är uttalat särskilt i sändningstillståndet ser SR musik som en stor del av sitt kulturuppdrag (SR:s public service- redovisning 2011, s. 47). i detta avsnitt diskuteras relationen mellan SR:s kulturuppdrag och musikutbud. i innevarande tillståndsperiod höjdes medels- tilldelningen till samtliga programföretag engångsvis istället för . Regeringen motiverade beslutet med att framhålla ett antal viktiga verksamhetsområden som företagen behövde ges bättre möjligheter att utveckla. För SVT och SR gällde detta bl.a. kulturuppdraget där egna dramaproduktioner av hög kvalitet samt samarbeten med andra kulturinstitutioner, oberoende producenter och det fria kulturlivet särskilt pekades ut (prop. 2008/09:195 s. 55). Ett annat villkor i sändningstillstånden med beröring på kultur- området är att programutbudet som helhet ska präglas av folk- bildningsambitioner. Folkbildning är relaterat till kultur, dels genom att folkbildning bidrar till att de kulturpolitiska målen uppfylls, dels genom att folkbildningen till delar är integrerad i denna politik (SOU 2004:30). SVT och SR ska också erbjuda ett varierat utbud av program av hög kvalitet för och med barn och unga. Enligt villkoret ska programmen på barns och ungdomars egna villkor förmedla kulturella och konstnärliga upplevelser från olika delar av och världen. Företagen ska ha en omfattande nyproduktion och egen pro- duktion av program i olika genrer för barn och unga. I uppdraget ligger också att särskilt utveckla programverksamheten för de äldre barnen och ungdomarna. Dessutom ska särskild hänsyn tas till de språkliga behoven hos barn och ungdomar som tillhör språkliga och etniska minoritetsgrupper, liksom till barn och ungdomar som har teckenspråk som första språk. Det finns också villkor som inte främst är inriktade mot konst- arter. Enligt sändningstillstånden ska programutbudet spegla olika kulturkretsar och även innehålla program från olika delar av världen. Program om och från de nordiska grannländerna ska sändas i syfte att stärka den nordiska kulturgemenskapen. Företagen ska i program- produktionen både själva och i samarbete med utomstående pro- ducenter och utövare i det svenska kulturlivet svara för en omfattande produktion av kulturprogram i vid mening. Även sändningstillståndets villkor om det svenska språket har relevans för kulturuppdraget. Enligt villkoret har programföretagen ett särskilt ansvar för det svenska språket och dess ställning i sam- hället. En annan viktig uppgift på kulturområdet som har pekats ut av regeringen är programföretagens förvaltande och tillgängliggörande av det kulturarv som arkiven utgör (prop. 2008/09:195 s. 41). Detta uppdrag nämns också i anslagsvillkoren , mot bakgrund av att beslöt att tilldela SVT, SR och UR sammanlagt extra från rundradiokontot i syfte att tillgänglig- göra arkiven (prop. 2011/12:1, utg.omr. 17, avsnitt 3.2.2) (se vidare avsnitt 4.2). UR:s huvudsakliga uppgift är att bedriva programverksamhet inom utbildnings- och folkbildningsområdet i allmänhetens tjänst. UR omnämns inte av regeringen, såsom SVT och SR, som en nationell kulturinstitution (prop. 2008/09:195 s. 41). Det finns inte heller i UR:s sändningstillstånd villkor om ett mångsidigt kulturutbud. Det finns dock andra villkor som rör kultur, bl.a. villkor som även gäller SVT och SR om program för och med barn och unga samt det svenska språkets ställning. Även för UR har förvaltandet och tillgängliggörandet av arkiven pekats ut som en viktig uppgift. UR:s programutbud ska, liksom SVT:s och SR:s, som helhet präglas av folkbildningsambitioner. Företaget ska därutöver tillhanda- hålla ett utbud av folkbildningsprogram, vilket ytterligare förstärker kopplingen till målen för politiken på kulturområdet. UR kan också sägas ha ett kulturansvar genom sitt utbildningsuppdrag, eftersom skolan och utbildningsväsendet är en av de viktigaste arenorna för kulturupplevelser och kulturutövande. Detta kulturansvar åter- speglas i att en relativt stor andel av programverksamheten är relaterad till kultur oavsett om en bred eller snävare definition av kultur tillämpas (UR:s public service-redovisning 2011, s. 14). 4.2.2Kartläggning av SVT:s och SR:s kulturutbud Både SVT och SR sänder mycket material som är relaterat till kultur. Oavsett hur man mäter eller definierar kultur är omfattningen av kulturbevakningen och förmedlingen av kulturupplevelser stor. I det här avsnittet redogör vi för hur SVT:s och SR:s kultur- relaterade utbud har utvecklats mot bakgrund av beslut om ett utvidgat kulturutbud inför nuvarande tillståndsperiod. Vi har funnit att det ligger en stor utmaning i att klargöra vad som utgör programföretagens kulturutbud och hur detta påverkas av en förändrad medelstilldelning. Det är svårt att jämföra kostnader för olika program och att jämföra kostnader och utfall av olika strategiska satsningar på kulturområdet. I SVT kunde man exempelvis både se hur högkvalitativa musikinslag inom olika genrer av populär- musik integrerades i ett underhållningsprogram som På spåret och hur verksamheten knuten till Berwaldhallen förekom i den underhållningsrelaterade serien Maestro, där olika kända personer skulle lära sig att dirigera en symfoniorkester. En annan svårighet har varit att programföretagens program- kategorier inte alltid korresponderar med deras uppdrag. Som exempel väljer SVT att redovisa kulturutbud utifrån programkategorierna fiktion och kultur, vilka dock inte rymmer det kulturinnehåll som finns inom underhållning eller andra samhällsorienterade program. Dessutom klassificerar SVT och SR programinnehåll på olika sätt. Underhållningsprogram i tv fångas t.ex. inte upp på ett rättvisande sätt i återrapporteringen i förhållande till kulturuppdragen som ofta återrapporteras i förhållande till konstarter. Motsvarande problem finns när det gäller radioutbudet, där den stora andelen musik kan sättas i relation till kulturuppdraget, men återrapporteras separat. Detta kan bidra till att de viktiga kulturella uttryck som finns i olika musikgenrer inte synliggörs som sådana, trots att musik utgör en stor del av radioutbudet. Att SR har ändrat sina redovisningsprinciper inför nuvarande tillståndsperiod har vidare inneburit svårigheter att få fram längre tidsserier i statistiken och att jämförelser mellan olika program- kategorier och olika tillståndsperioder får göras med försiktighet. I vår kartläggning av vad som gjorts med anledning av uppdraget har SVT lyft fram hur planerings- och produktionsprocesserna inom tv är långa och sträcker sig från att en process kring en pro- duktion tar sin början till att produktionen sänds. Det kan innebära att satsningar ännu inte avslutats och resulterat i en sändning. SVT menar att man har kunnat göra satsningar som annars inte hade varit möjliga utan den särskilda medelstilldelningen . SVT har gjort satsningar på kulturområdet som är större än den extra medelstilldelning som gjordes . För området fiktion och kultur är utfallet högre 2010 jämfört med och högre 2011 jämfört med (SVT:s public service-redovisning 2011, s. 13). Fiktion används som ett samlingsbegrepp för fiktiva berättelser i tv. En underkategori till fiktion är drama som rymmer såväl svensk som nordisk produktion. Fiktionsutbudet omfattar även inköpta fiktionstitlar i singel- eller serieform och många filmer som tidigare biografvisats. SVT har en strategi som är inriktad på att sända kvalitetsserier både i ökad volym och på bra sändningstider. En strävan är också att kunna sända serierna efter pre- miären i ursprungslandet än vad som tidigare gjorts. Andra satsningar inom fiktionsområdet har varit olika dramaproduktioner, program med annat ursprung än anglo-amerikanskt och svensk s.k. indepen- dentfilm. Inom programkategorin kulturfakta finns de program som ska bevaka, spegla och kritiskt granska händelser på kulturlivets olika områden. Kulturfakta förekommer som egna program med dagliga nyheter, bevakningsuppdrag, debatter och dokumentärer. Kulturfakta förekommer också i program med bredare innehåll, som Gomorron . Genom det kulturrelaterade utbudet uppfyller också SVT sitt uppdrag att självt och i samarbete med utomstående producenter och utövare i det svenska kulturlivet svara för en omfattande pro- duktion av kulturprogram. Vidare gör man i enlighet med sitt uppdrag föreställningar, konserter och andra kulturhändelser tillgängliga. SVT samverkar med kulturinstitutioner och fria kulturproducenter. Utvecklingen har visat på en minskning av antalet produktioner där sådan samverkan varit aktuell, å andra sidan har antalet sändnings- tillfällen ökat något (se nedan). Programkategorin underhållning ingår som nämnts inte i SVT:s redovisning av det kulturrelaterade uppdraget. Det kan ändå noteras att SVT framhållit att arbetet med att förankra och utveckla mång- faldsaspekter, speglingsuppdrag och folkbildning har fortgått för underhållningsutbudet, likväl som för det övriga programutbudet. Andelen fiktion i de rikssända och regionala programmen har ökat något , från . Räknat i sändningstid har antalet timmar ökat från 5 242 . För programkategorin kultur och musik är andelen både 2010 och 2011. Sändningstiden har dock ökat något från 1 460 . Antalet samarbeten med kultur- och musik- institutioner har gått ner från 66 stycken 2010 till 49 stycken 2011. Antalet sända timmar låg , medan antalet sändningstillfällen ökade från 219 till 223. SVT:s kulturutbud riktat till barn i åldern 0–har ökat, 2010 2011. Antalet timmar kultur och musik ökade från 51 (SVT:s public service-redovisning 2011, s. 59). Vår bedömning av SVT:s redovisade kulturrelaterade utbud är att företaget i de allra flesta aspekter står för ett rikt utbud på detta mångfacetterade område. Det är däremot svårt att ställa utbudet i relation till det utbud som sändes under den föregående tillstånds- perioden. Några indikatorer på fördjupade satsningar är att SVT avsatt mer medel på kultur och fiktion och att kulturrelaterade programkategorier utgör en större andel av det totala program- utbudet samt att antalet sändningstimmar har ökat. Som har konstaterats i kapitel 3 utgjorde kulturutbudet totalt av SR:s samlade sändningstid på alla plattformar 2011. Detta motsvarar 14 588 sända timmar, vilket är en minskning jämfört med då antalet timmar uppgick till 15 486. beror minskningen på att Radio sändningar på kort- och mellanvåg upphörde . Trots den minskade sänd- ningstiden har kostnaderna för programområdet kultur ökat från 2010 till 2011 (SR:s public service-redovisning 2011, s. 43). Precis som när det gäller SVT är det svårt att skilja ut särskilda satsningar hos SR som enbart är föranledda av det utvidgade kultur- uppdraget. Däremot kan vi utifrån företagets redovisningar se att särskilda satsningar gjorts på kulturområdet. Dessa initierades i de flesta fallen , men löper ofta . SR har under innevarande tillståndsperiod valt ut fem områden där särskilda medel för publicistiska satsningar avsätts i syfte att nå vissa strategiska mål. Ett av dessa områden är kultur. På detta område har företaget satsat på samordning av resurser i de olika kulturprogrammen och på såväl lokal närvaro som internationella utblickar. De strategiska satsningar som gjorts beror till viss del på den ökade medelstilldelningen , men andra faktorer har också haft betydelse. Enligt SR har medel kunnat frigöras till ytterligare satsningar inom kulturområdet genom stora besparingar –2009. Utöver den 3-procentiga höjningen av medels- tilldelningen har SR fått totalt 2010 och 2011 för att kunna behålla kvaliteten i den verksamhet som är knuten till Berwaldhallen. Sammantaget har de strategiska satsningarna bidragit till cirka 100 större eller mindre aktiviteter på redaktioner och kanaler . Eftersom SR rapporterar om satsningar som resultat av det utvidgade kulturuppdraget syns därmed en effekt som sträcker sig längre än bara . I vissa fall har aktiviteter kommit till stånd på grund av tillskott av resurser och i andra fall har det handlat om att utvecklingsarbete initierats. Denna process kommer, enligt SR, att öka kvaliteten och omfattningen av utbudet. Besparingarna –2009 och den extra medels- tilldelningen innebar, enligt SR, att företaget kunde fatta beslut om tillfälliga satsningar under innevarande tillståndsperiod. För perioden –2011 avsattes till utveck- lingsprojekt av vilka flertalet avser det utvidgade kulturuppdraget. För resten av tillståndsperioden planerar företaget att avsätta ytterligare . Kostnaderna för de satsningar som beskrivs nedan uppgår till . Under innevarande tillståndsperiod har bl.a. följande satsningar gjorts inom kulturområdet. En internationell kulturkorrespondent tillsattes med ett uppdrag att ge publiken en både bred och djup bild av och övriga världen. De kulturinslag som denne korrespondent producerade var avsedda för hela SR, kunde höras i alla kanaler och förekom följaktligen inte enbart i kulturprogram. Vidare inrättades fyra nya tjänster för kulturreportrar vilka är sta- tionerade på fyra olika platser i med syfte att ge publiken tillgång till program om hela kulturliv. Bland övriga sats- ningar kan nämnas de nya programmen i P1 och P4 Kultur samt den nya kulturguiden på webben som syftar till att ge en samlad bild av SR:s stora kulturutbud. Förutom dessa speciella satsningar fick ett antal produktioner inom kulturområdet resurs- tillskott , bl.a. Magasinet skrinet, en satsning på sagor för barn på de nationella minoritetsspråken. Flera av de publicistiska satsningar som gjorts ligger, enligt SR, i gränslandet för vad som kan rubriceras som kultur. De ligger inom ramen för ett arbete med att bredda kulturbegreppet och integrera kulturellt relaterat innehåll i flera olika typer av program. Kost- naderna för sådana satsningar uppgick enligt SR till . Dessa satsningar lyfts fram av SR som viktiga för företagets strategiska arbete på kulturområdet. Särskilt om SR:s uppdrag och musik Eftersom musik är så framträdande i SR:s utbud finns det anledning att beröra uppdraget relaterat till musik. Som framkom i kapitel 3 stod musiken för totalt av den totala sändningstiden . I de kanaler som sändes via FM utgjordes av musik. Villkoren i sändningstillståndet reglerar inte omfattningen på musikutbudet. Av tillståndet framgår att SR ska göra föreställningar, konserter och andra kulturhändelser tillgängliga för hela publiken genom samarbeten med kulturinstitutioner samt fria kulturprodu- center på skilda områden i hela . Musikutbudet i sin helhet kan framförallt förstås i förhållande till det villkor som anger att SR spelar en viktig roll som kulturskapare och kulturförmedlare samt i förhållande till det breda kulturuppdraget. SR menar att kulturuppdraget i stora delar avser musik och att utbudet ska finnas för alla lyssnare. Man ska främja musikalisk utveckling och introducera ny musik och nya talanger, men också värna om musikaliska traditioner. SR tolkar sitt uppdrag som att företaget har ett särskilt ansvar för musik av svenska upphovsmän, med svenska artister eller upphovsmän och för musik på svenska språket. SR tolkar sitt kulturförmedlande uppdrag som att man ska sprida levande musik till hela landet. Därför har företaget en omfattande produktion och utsändning av levande musik i form av konserter och andra evenemang. Genom sin symfoniorkester och förfogar företaget också över en kultur- och musikinstitu- tion av hög konstnärlig kvalitet (SR:s public service-redovisningar 2011, s. 51). Vi har tagit del av de strategier och avväganden som görs vid musikurvalet. Vår uppfattning är att musikutbudet korresponderar med såväl ett snävare konstformsrelaterat uppdrag som ett bredare uppdrag på kulturens område. Detta resulterar även i satsningar på genrer som motiveras utifrån kulturuppdraget, men som inte alltid har det största lyssnarunderlaget. Detta ger en stor bredd i utbudet. 4.2.3Ett fortsatt stärkt kulturuppdrag Bedömning: beslut om ett utvidgat kulturutbud har bidragit till att SVT och SR har breddat kulturbegreppet och integrerat kulturrelaterat innehåll i fler programkategorier, vilket kan innebära att kulturutbudet kan nå större målgrupper. SVT och SR bör även fortsatt fördjupa, utveckla och vidga sitt kulturutbud på det sätt som skett. Programföretagens kulturansvar är centralt för public service- uppdraget. I tillämpliga delar överensstämmer detta ansvar med de övergripande målen för politiken på kulturområdet (jfr prop. 2009/10:3). Precis som dessa mål rymmer företagens kultur- uppdrag en tudelad definition av kultur, dels en bred definition som utgår från människans hela livssituation i form av traditioner, vanor, moral och trosuppfattningar, dels en snävare definition som är synonym med de klassiska konstformerna som musik, dans, drama, bildkonst, litteratur och slöjd. Samtliga programföretag har kulturellt relaterade uppdrag rörande folkbildning, barns och ungas kulturupplevelser, särskilt ansvar för det svenska språket samt vissa kulturarvsfrågor. SVT och SR har därutöver ett mer uttalat kulturuppdrag som framförallt är orienterat mot kultur som konstnärlig uttrycksform och därmed är smalare än de kulturrelaterade uppdrag som gäller samtliga programföretag. har bedömt att detta smalare kulturuppdrag är viktigt och har inför innevarande tillståndsperiod gett SVT och SR i uppdrag att fördjupa, utveckla och vidga sitt kulturutbud. Vi kan konstatera att det utvidgade kulturuppdraget avsett en begränsad del av företagens kulturrelaterade uppdrag, men att före- tagens insatser inte har haft denna begränsning. Avsaknaden av detalj- reglering har gett företagen utrymme att använda medlen enligt egna prioriteringar. Mycket talar för att de under innevarande tillstånds- period har fördjupat, utvecklat och vidgat sina respektive utbud relaterade till kultur. Enligt direktiven ska vi bedöma om företagens kulturuppdrag ska stärkas. Vi menar att våra överväganden inte enbart ska avse det smalare kulturuppdraget till SVT och SR, utan också de kulturellt relaterade uppdrag som alla företagen har rörande folkbildning, barns och ungas kulturupplevelser, särskilt ansvar för svenska språket samt vissa kulturarvsfrågor. Detta grundar sig i vår breda syn på företagens kulturuppdrag och att programföretagen själva inte begränsar sina satsningar på kulturområdet enligt den snävare kulturdefinitionen. Kartläggningen visar att beslut om ett utvidgat kultur- utbud har bidragit till en utveckling hos både SVT och SR som innebär både en breddning av kulturbegreppet och en integrering av kultur- relaterat innehåll i flera olika typer av programkategorier. Detta innebär att utbudet kan nå större målgrupper, vilket vi ser som positivt. Denna breddning och integrering har dock inneburit vissa svårigheter vad gäller möjligheterna till uppföljning, eftersom olika satsningar inte med lätthet låter sig kategoriseras inom de program- kategorier som företagen använder sig av i public service- redovisningarna. Vår generella inställning är att företagens redovis- ningar ska vara transparenta och tydliga (se kapitel 10). Med utförliga kommentarer och analys bör även en sådan utveckling kunna redovisas. Oaktat de utmaningar som kommittén haft i analysen av program- företagens kultursatsningar, så bedömer vi att SVT och SR i stort fullgör sina kulturuppdrag. Vi menar att de kulturellt relaterade uppdragen är så centrala för public service att SVT och SR även fortsatt bör fördjupa, utveckla och vidga kulturutbudet på det sätt som skett. Som nämnts har inte UR något uttalat kulturuppdrag i sändnings- tillståndet. Med tanke på UR:s specifika uppgift, att bedriva program- verksamhet inom utbildningsområdet i allmänhetens tjänst, anser vi inte att företaget ska ha ett kulturuppdrag av den art som SVT och SR har. Vi vill dock betona att en stor andel av UR:s sändningar är kulturrelaterade program och att företaget därigenom tar ett viktigt ansvar även på kulturområdet. Bedömning: Det finns inte behov av att ytterligare stärka det nordiska samarbetet. Det nordiska programutbytet ökar inom Nordvision och har en framträdande plats i SVT:s program- utbud. I vårt uppdrag ingår att överväga om samarbetet på nordisk nivå behöver stärkas. Av våra direktiv framgår att det nordiska program- utbytet och samarbetet inom Nordvision – som syftar till att värna och utveckla den nordiska kulturgemenskapen – är viktiga delar av public service-företagens kulturuppdrag. I SVT:s och SR:s kulturuppdrag, så som de är formulerade i sändningstillstånden, ingår att sända program om och från de nordiska grannländerna i syfte att stärka den nordiska kultur- gemenskapen. UR har inte något motsvarande uppdrag. Det nordiska samarbetet är mest utvecklat på tv-området, varför följande redogörelse främst inriktas på SVT och dess samarbeten, bl.a. inom ramen för Nordvision. Eftersom vi ska överväga om samarbetet på nordisk nivå ska stärkas och de nuvarande samarbetena inte enbart rör kulturprogram menar vi att denna del av kulturuppdraget inte enbart rör det smalare kulturuppdraget utan att den nordiska kulturgemenskapen ska främjas genom alla programkategorier. Den svenska tv-publiken nås av programutbud från de nordiska grann- länderna på olika sätt. SVT lyfter självt fram Nordvisionssamarbetet (se nedan) och nyhetsutbytet inom ramen för Exchange. SVT köper även nordiska tv-program från det reguljära marknadsutbudet (SVT:s public service-redovisning 2011, s. 42). Ett annat exempel på material som stammar från nordiskt sam- arbete är det samiskspråkiga nyhetsprogrammet som SVT producerar i samarbete med norska NRK och finska YLE Sámi Radio. SVT har ett tämligen omfattande nordiskt programutbud. ökade sändningstiden för program från övriga nordiska länder från 1 153 , vilket motsvarar en ökning från av företagets rikssända förvärvade utbud (SVT:s public service-redovisning 2011, s. 80). Sändnings- tiden för de nordiska programmen har ökat medan andelen av utbudet har legat relativt . Som en jämförelse låg sändningstiden och andelen på . av sändningstiden för program från övriga nordiska länder hade norskt ursprung 2011. Det danska utbudet motsvarade och det finska . Sändningstiden för program från uppgick till endast (SVT:s public service-redovisning 2011, s. 80). Av den totala sändningstiden för program från övriga hade förvärvats genom Nordvision. Av dessa var förstasändningar, vilket är en ökning i förhållande till 2010 (SVT:s public service-redovisning 2011, s. 80). Den mest betydelsefulla och omfattande källan till nordiska program är Nordvision, ett tv- och mediesamarbete mellan fem nordiska public service-företag: SVT, danska DR, norska NRK, finska YLE och isländska RUV. Vidare är UR, grönländska KNR och färöiska KVF associerade medlemmar. Nordvisionssamarbetet etablerades 1959 och syftar till att stärka den nordiska kulturgemenskapen och public service i . Samarbetet mellan medlemmarna sker främst genom programutbyte, samproduktioner av program, programutveckling samt kunskapsmässigt och strategiskt samarbete i expertgrupper. Genom Nordvisionsfonden, som får sina intäkter från kabel- distribution av de nordiska public service-bolagens program inom , lämnas produktions- och utvecklingsstöd. Ett digitalt distributionssystem används mellan programbolagen. Det finns även en samproduktionsdatabas med en digital projektkalender. Genom ett arkivsamarbete har tillgänglighet och överblick kunnat åstadkommas, bl.a. genom en särskild arkivingång och sökfunktion. Programutbytet sker inom kategorierna fakta, barn, kultur/musik- utbud, dokumentärer och journalistik. Vidare samproduceras en rad program inom samma programkategorier.