sou · GZB360 · 2012-01-01 00:00:00 — Informations- och utbildningsaktörerna uttryckte sig inte direkt negativt om idén men ansåg det inte heller vara av hög prioritet. FAS menade att SCB och borde ha fortsatt ansvar för undersökningen men att en ny aktör skulle kunna ta initiativ till riktade analyser, fundera på hur man kan använda och utveckla de data som finns. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Bland forskarna var drygt hälften positiva till denna fråga. De menade att ett nytt borde samarbeta med SCB och för att förstärka den arbetsmiljöundersökning som finns liksom arbetsmiljödelarna i de existerande folkhälsoenkäterna. De som var negativa menade att funktionen borde förbli helt och hållet i SCB:s och regi. En person nämnde att rapporteringen över arbetsskador, det s.k. ISA- registret, borde förbättras och vara del av aktörens ansvar. En annan menade att undersökningarna borde breddas från dagens enkätform: Det är viktigt, men inte bara i enkätform. Man behöver mäta annat också för att ha mer objektiva indikatorer. Det kan ske antingen via registerdata från annat håll eller att man gör återkommande mätprogram på vissa nyckelexponeringar som damm och buller och annat som vi vet påverkar de anställdas hälsa. Det finns något som heter hälsorelaterad miljöövervakning som stöder. Vi har föreslagit att man ska ha hälsorelaterad arbetsmiljöövervakning. 3.9Ta fram kunskapssammanställningar om aktuella och relevanta arbetsmiljöfrågor Detta ansågs som mycket viktigt av de fackliga organisationerna. De var även positiva till det ökande antal initiativ som redan tas av och Försäkring. Även arbetsgivar- och branschorganisationerna ansåg denna punkt mycket viktig. Dessa organisationer förmedlar aktuell information bl.a. via nyhetsbrev. handlar den emellertid snarare om nya föreskrifter och dylikt än nya forskningsrön vilket delvis beror på att resurser och tid saknas för att följa forskningen. Enligt de intervjuade personerna skulle regelbundna, uppdaterade kunskapssammanställningar inom olika problemområden och branscher, Resultat från intervjuer med forskare och avnämare med tyngdvikt på forskningens tillämpning, underlätta organisationernas informationsarbete och utbildning gentemot sina medlemmar. påpekade att kunskapssammanställningar även skulle kunna ligga som underlag för de bedömningar som görs av projekt finansierade av Försäkring eller Prevent. På genereras en del översikter av egna FoU- aktiviteter, till exempel de som bedrevs inom ramen för programmet Satsa friskt. Även SKL förmedlar resultaten från den egna FoU-verksam- heten, framför allt den som utförs och finansieras tillsammans med Försäkring. Teknikföretagen skriver i sitt underlag till : Att det finns kunskapssammanställningar om relevanta arbetsmiljöfrågor är angeläget. Det är en relativt splittrad bild och svårt att överblicka allt som finns. Det är också en svårighet att värdera det som finns då utbudet inom vissa områden är stort. temasidor är uppskattade och lättillgängliga och eftersom de är en myndighet som står bakom känner många att de kan lita på att det som står är relevant och korrekt. De kunskapssammanställningar tagit fram är ett bra initiativ och vi följer och bevakar utvecklingen av dessa. Även byggindustrier, men inte , skapar egna kunskapsöversikter. Då rör det sig om förenklade skrifter på 4–8 sidor som sammanfattar vad som är viktigt att tänka på i en viss fråga Statliga myndigheter och departement Även de tillfrågade myndigheterna och departementet var positiva. Syftet med sammanställningar, enligt , är framför allt att tillgodose egna kunskapsbehov medan syftet med den nya aktörens sammanställningar skulle vara att främja kunskapsspridning med flera målgrupper. Från FHV_delegationen föreslogs att regelbundna kunskapssammanställningar, kanske på årsbasis, skulle kunna sammanställas av den nya aktören. Även representanten från menade att kunskapssammanställningar, där olika kunskapsunderlag bearbetats, vore av stor vikt. Särskilt om de kommer från en neutral aktör. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Informations- och utbildningsaktörerna var positiva till kunskapssammanställningar. Arbetslivsjournalisterna menade att sammanställningar är alltför specialiserade för att vara användbara för t.ex. skyddsombud. Prevent utarbetar egna kunskapssammanställningar i sina omvärldsanalyser och förstudier till projektverksamheten. Enligt Prevent har fått något av en dubbel roll med tillsynsverksamhet å ena sidan och det utökade analysarbete å andra sidan. De intervjuade framhävde vikten av tydliga gränsdragningar mellan olika roller och mellan Arbetsmiljöveket och en eventuell ny myndighet. Forskningsfinansiärerna är själva spridare av forskningsresultat men med vissa begränsningar. För det första presenteras i allmänhet bara den forskning som finansieras av respektive finansiär. Undantag är sporadiska utvärderingar av vissa forskningsfält som gjorts av FAS och kunskapsöversikter framställda av och Försäkring. För det andra presenteras sällan forskningen förrän projekten är avslutade, vilket kan vara år efter det att forskningsverksamheten startade. Även om såväl Försäkring, och andra börjat producera kunskapsöversikter sågs mer övergripande och heltäckande sammanställningar som ett välkommet tillskott av finansiärerna. Svenska efterlyste analyser av problemområden. ESF- Rådets temagrupper genererar sammanställningar av forskning (se även ovan). Syftet med de kunskapsöversikter som Försäkring framställer är bättre faktabakgrund för skaderegleringen men också en översiktsbild av pågående forskning. Även SBU kommer att göra kunskapsöversikter på uppdrag från . Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Alla var positiva till denna punkt utom en som menade att det vore bättre att förstärka de verksamheter som redan bedrivs, bl.a. genom , tidskriften och Hälsa och andra vetenskapliga tidskrifter, och systematiska översikter, till exempel Cochrane Reviews. De som var positiva menade att det är bra att flera aktörer numera ägnar sig åt kunskapsöversikter men att () präglas av ett alltför medicinskt tänkesätt och av en alltför problemorienterad och tillsynsdominerad inriktning. De efterlyste en aktör med bred överblick över arbetsmiljöfältet som skulle kunna beställa kunskapssammanställningar utifrån frågan om hur den framtida arbetsmiljön ska se ut för att vara konkurrenskraftig: Det finns ett påtagligt behov av detta och någon måste göra dem. Jag kan tänka mig att ett skulle kunna fungera som spindeln i nätet. Sådana här sammanställningar är värdefulla för samhället som helhet. Mängden litteratur är så stor och det är svårt för den som inte är insatt att förstå de kritiska frågeställningarna och vad som pågår just . Det kan handla om stress eller kemikalier eller olyckor i arbetslivet och var man hittar kunskap om detta. Några önskade sig en positivare typ av kunskapssammanställningar som handlar om hur man gör rätt från början. Vidare föreslogs att framställaningarna borde göras i akademiska miljöer, antingen i ett kunskapsråd som instiftas inom den nya organisationen, eller att uppdrag läggs ut på institutioner. 3.10Arrangera kunskapsmöten/workshops/ konferenser/seminarier för avnämare i arbetslivet De intervjuade angav att de uppskattar kunskapsmöten anordnade av bland andra Försäkring och FAS men att dessa oftast drar till sig samma grupp människor. En mer övergripande nivå än de oftast områdesspecifika möten som arrangeras skulle enligt de intervjuade kunna dra till sig fler deltagare och en mer heterogen skara. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare De intervjuade organisationerna var i allmänhet positiva till kunskapsspridande möten. Egen produktion av seminarier och kurser ingår i många arbetsgivarorganisationers verksamhet. Teknikföretagen skriver i sitt underlag: Om en sammanhållande resurs skapas så måste den naturligtvis också använda alla medel och vägar att sprida och förmedla sitt arbete. En väg kan vara via seminarier/workshops och konferenser. Det framhölls att många organiserar detta slags aktiviteter och att det är viktigt att ytterligare möten bidrar med något som inte redan finns. Flera nämnde den nya mötesplats som Försäkring och Prevent vill skapa för forskare och praktiker diskussioner om aktuella forskningsområden, framtidens arbetsplatser, forskningsbehov och hur forskningsresultaten ska omvandlas i praktisk tillämpning. Tanken är att mötesplatsen ska organiseras . Statliga myndigheter och departement Statliga myndigheter och departement var försiktigt positiva till seminarieverksamhet men gav inte högsta prioritet med tanke på den mångfald aktiviteter som redan finns. Informations- och utbildningsaktörerna var i princip positiva till denna punkt men flera menade att aktiviteterna helst borde organiseras av professionella organisatörer för att kunna tillföra något utöver de mötesverksamheter som redan pågår. De flesta av dessa organisationer arrangerar själva konferenser och utbildningar inom arbetsmiljöområdet, även om ägarformerna och målgrupperna skiljer sig åt. Metodicum menade att den nya aktören skulle kunna bidra till samma mål som de själva strävar mot, dvs. att vara en aktör mellan forskningen och näringslivet. En idé som Metodicum vill utveckla är ett virtuellt forum med en expertpanel som deltagare kan kommunicera med via Internet . Detta skulle underlätta kunskapsspridning utanför storstäderna, där de flesta konferenser hålls . Resultat från intervjuer med forskare och avnämare organiserar nordisk eller internationell utbildning inom arbetsmiljöområdet. Forskare tar själva initiativet till att hålla en kurs men kan inte räkna med någon hög lön. Detta har efter ALI:s nedläggning lett till att få svenska forskare har råd att lägga sin tid på dessa kurser. Enligt skulle synergieffekter med en eventuell ny aktör i kunna verka positivt . Arbetsmiljöhögskolan menade att FALF har en växande betydelse som samlande kraft bland arbetslivsforskare i och att detta nätverk borde ses som en del av den nya lösningen. Forskningsfinansiärerna, framför allt Försäkring, organiserar konferenser och seminarier för att presentera och diskutera aktuell forskning. Försäkring planerar nu även regionala konferenser. Dessutom diskuteras Mötesplats ny arbetsmiljö som ny arena där forskare och praktiker kan mötas (se ovan under Arbetsgivar- och branschorganisationer). FAS menade att en ny aktör skulle kunna bidra till synergi och gemensamma satsningar mellan olika organisationer: Det finns ett antal aktörer som gör ett viktigt program och tar ganska bra betalt. Man skulle kunna hitta en samverkan mellan arbetsmarknadens parter, finansiärer, och andra för att göra större gemensamma satsningar. på arbetsmiljöområdet förekommer ett antal återkommande konferenser så man får inte dubblera det som är på gång. Bland forskarna rådde delade meningar. De positiva menade att det skulle vara naturligt för ett att kommunicera det man kommit fram till och att konferenser är nödvändiga mötesplatser mellan forskare och brukare. Liksom flera avnämare menade forskarna att en medveten kommunikationsstrategi är viktig för att skilja sig från den verksamhet som kommersiella aktörer bedriver: Ja det är viktigt, framför allt ur ett avnämarperspektiv. Det måste finnas möjlighet till kommunikation om de här frågorna. anordnas mycket av privata aktörer, men det blir ofta lite populistiskt. Vissa ämnen är gångbara, andra inte. Jag tror att det behövs någon som kan fånga upp vad som händer och ha en strategi för vad man behöver Resultat från intervjuer med forskare och avnämare sprida kunskap om och det tror jag inte marknaden klarar. Det behövs en kvalitetshöjning och då krävs långsiktiga statliga medel till detta, det är jag övertygad om. Det kanske inte ska ligga i kunskapscentret, men det är heller inget som kommer att komma av sig själv. Statliga medel behövs för att stötta verksamheten. Vidare framhölls att ett borde komplettera den existerande debatten genom att lyfta utvalda arbetsmiljöproblem. Det ansågs viktigt att våga ta upp frågor som ligger och som är av vikt för landet och beslutsfattarna. De som var negativa till idén menade att det redan finns så många arrangörer av konferenser, till exempel Elmia, och att forskarna inte hinner gå på allt som finns. 3.11Vara internationell kontaktpunkt inom arbetsmiljöområdet De fackliga organisationerna menade att detta är viktigt och flera, inklusive TCO, menade att en eventuell ny aktör borde ta över ansvaret som svensk kontaktpunkt för EUROFOUND från det konsultföretag () som har det De organisationer som tillfrågades ansåg att detta var väsentligt. byggindustrier menade emellertid att arbetet är omfattande och kräver en hel del resurser. Statliga myndigheter och departement Statliga myndigheter och departement var i allmänhet positiva. menade att en sådan funktion skulle avlasta deras eget internationella arbete. , som får många av de internationella förfrågningar som tidigare gick till , menade att en sådan funktion skulle underlätta även deras arbete. Departementet sa vidare att den svenska representationen i EU OSHA även kommer att skötas av men att en Resultat från intervjuer med forskare och avnämare kunskapsaktör skulle möjliggöra större svenskt engagemang i EUROFOUND:s arbete, inte minst i dess rådgivande kommittéer. Informations- och utbildningsaktörerna var positiva men såg inte detta som högsta prioritet, med undantag för den person som arbetade för EUROFOUND. Hon menade att en kunskapsaktör skulle göra det möjligt för svenska forskare att marknadsföra sig internationellt och för svenska forskare att hitta internationella forskare. var positiva till samarbete på den här punkten (se även ovan under avsnitt 3.10). Forskningsfinansiärerna var positiva och såg en sådan aktivitet som en naturlig del av den nya organisationens arbete. Svenska ESF- rådet utgör själva en del av en internationell organisation, medan såväl FAS som arbetar i olika internationella samarbetsprojekt och nätverk, vilket skulle skapa naturliga band med en ny aktör. Samtliga forskare var positiva till denna verksamhet utom en person som menade att den borde läggas på eller de arbets- och miljömedicinska klinikerna. Flera forskare använde ordet pinsamt för att beskriva situation utan central myndighet som kan representera landet i EU-organ, WHO, det europeiska nätverket för arbetsmiljöforskning (PEROSH) och svara på förfrågningar från utlandet: Ja det behövs. Alla våra internationella kontakter försvann nästan när lades ner och många samarbetsprojekt gick om intet. Detta har mottagits med stor förvåning och förvirring utomlands och möts svensk arbetsmiljöforskning med större skepsis. Man vet inte vem som representerar för ingen har det uppdraget . Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Flera menade även att kontakter med internationella forskare försvårats och att missar gemensamma EU-satsningar. Vidare menade man att tappat i anseende och inflytande pga. avsaknaden av en naturlig aktör som kan agera på europeisk nivå och hävda uppfattning till exempel då ramprogrammen formuleras eller då lobbyarbete behövs för att driva arbetsmiljön som en viktig folkhälsofråga. 3.12Ytterligare förslag och kommentarer Flera förespråkade en ny myndighet som helst skulle vara departementsövergripande för att undvika problemen med stuprör mellan de olika departementen, framför allt Arbetsmarknads-, Social-, Närings- , och . Några förordade att ett eller flera skapas med kompetens inom olika branscher eller områden. Flera ville att en ny aktör övertar samordningen av företagshälsovården efter nedläggningen av FHV-delegationen 2012 med uppgift att samordna utbildningar, utforma forskningsprioriteringar, insamla och sprida kunskap. Många ville även att aktören samordnar andra utbildningar inom arbetsmiljöområdet, till exempel för fackligt förtroendevalda, och för ut forskningsresultat till företagsläkare som inte längre befinner sig i utbildning. Vidare förslogs följande aktiviteter: Identifiera forskningsbehov inom arbetsmiljöområdet på basis av kunskapssammanställningar och arbetsmiljöundersökningar. Agera som rådgivande beredningsorgan till regeringen i frågor om arbetsmiljöforskningens inriktning och omfattning för att bidra till att forskningsprioriteringar bättre svarar på arbetslivets behov. Viss styrning av forskningen ansågs nödvändig pga. signalerna om problem i arbetslivet är för svaga för att nå forskarna i rimlig tid, eftersom de i sin tur måste omformulera problemen och söka forskningsmedel efter det. Tillhandahålla statliga medel för att hyra in forskare som hjälper de fackliga medlemmarna att formulera forskningsproblem. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Göra upphandlingar i områden där kunskap saknas för att få fram den information som behövs för att tillfredsställa olika slags avnämare. Öka forskning om ekonomiska drivkrafter för att förbättra arbetsmiljön och förhindra olyckor. Följande förslag nämndes i intervjuerna: Större krav på forskare att deras resultat ska vara tillämpbara och kunna kommuniceras. av forskning om tjänstesektorns problem, t.ex. organisationsfrågor och delaktighet. Förmedling av evidensbaserade metodarsenaler, både för rehabilitering och förebyggande arbetsmiljöarbete. Mer salutogena aspekter och mindre av den problemorienterade syn som ofta förekommer på t.ex. . Bättre utnyttjande av branschforskningsinstituten och de yrkesmedicinska klinikerna som brygga mellan forskare och praktiker. Bättre utnyttjande av de data som inrapporteras till . Att lägger ut uppdrag till organisationer och forskare om att bevaka ett visst forskningsområde. Förmedling av rapportserie med årliga aktuella sammanställningar av olika arbetsmiljöområden. Kunskapsframställning för företagshälsovården och nationellt ansvar för utbildningarna och kunskapsspridning till dess yrkeskårer. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Statliga myndigheter och departement Flera ansåg att aktörens aktiviteter inte borde sluta vid att presentera forskningsresultat utan även bearbeta informationen till en användbar form, exempelvis i kunskapssammanställningar eller årsrapporter. () hur ser kunskapsläget ut inom stressområdet, finns det något nytt framtaget? Eller vi har de här eller de där problemen. Så det är det vi ser, den här möjligheten att hitta information, att samla informationen på ett ställe men också där det finns en aktivitet att också fånga upp och sprida den informationen. Inte bara en passiv databank så att säga, utan någonting som man också självklart själv arbetar med på olika sätt och höjer kunskapen inom området. De intervjuade föreslog att en framtida aktör: Tillhandahåller ett kalendarium över forskningsrelaterade händelser av typen konferenser. Möjliggör en mötesplats eller nätverk av människor som arbetar med arbetsmiljö. Själv utför forskning och utvärderingar av olika arbetsmiljöinsatser, liksom identifierar områden som skulle behöva beforskas. Skapar kontinuitet, vilket saknas i de excellenscentra som skapats för arbetslivsforskningen på vissa lärosäten. De intervjuade föreslog att en framtida aktör skulle kunna: Ge initieringsmedel till nya initiativ för att stimulera forskning i första steget. Bidra med tvärvetenskapliga mötesplatser som omfattar dialog, arenor och policyutveckling. Hålla i den internationella bevakningen av arbetsmiljöområdet gentemot EU och världen, vilket även skulle kunna omfatta ILO-frågorna. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Ansvara för översikter och sammanställningar som en mindre version av SBU. Se på behov för arbetslivet , och i världen. Undersöka kunskapsutnyttjande i praktiken, vilket även omfattar hur systemet fungerar samt vilka aktörer och möjligheter som finns. De flesta menade att en ny kunskapsaktör inom arbetsmiljöområdet är viktigt: Arbetsmiljön är ett kunskapsintensivt område där kunskaperna ständigt förnyas och förändras. Det har hänt enormt mycket sedan 1970- talet. Fältet är så vitt att ingen människa kan ha en total överblick. Det är också ett kunskapsområde som många i samhället vill ta del av på olika avancerad nivå. Arbetsmiljön röner stor medial och politisk uppmärksamhet, som arbetsmarknadens parter är aktiva. Många behöver någon form av digererad kunskap på det här området. Det är alltså ett centralt forskningsområde för samhället och det finns ett stort behov av att vidmakthålla och vårda de här kunskaperna, men finns det ingen aktör som gör detta. har kommit ganska långt på det här området. Vill vi ha kvar den positionen kan vi inte luta oss tillbaka, utan se till att hålla kunskaperna vid liv. Några var emellertid tveksamma till att gå tillbaka till en organisation som liknar : Ett nytt behövs av många olika skäl, men glöm tanken på ett nytt institut. Det går inte att gräva upp liket, det är politiskt omöjligt. Men någon form av offentligt stödd funktion som tar fram och sprider kunskap om arbetslivet är nödvändig. Jobben är den politiska huvuduppgiften och om arbetsmiljön påverkar hälsan på ett negativt sätt så innebär det enorma kostnader. I teorin ska chefer och arbetsgivare själva se till att produktionen fungerar smidigt och att man inte skadar de anställdas hälsa och därmed arbetsförmåga. Men det gör de inte och därför är det värt ganska mycket pengar för samhället att stötta det. En forskare var helt negativ till att bilda en ny organisation och menade att det redan finns resurser i landet som tillgodoser behoven: Det finns kunskapsförmedling vid universitet och högskolor och därmed goda möjligheter att få fram kunskap, inte minst vid de arbets- och miljömedicinska klinikerna. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare och dess regionala kontor. Prevent är också en väsentlig aktör här. Därför tycker jag inte att det behövs en ny central aktör på det här området. Jag tror att det är bra med den här spridningen. () var väldigt Stockholmscentrerat och det som gjordes ute i landet negligerades ofta. Möjligen kunde det behövas en samordnande funktion, men den kunde ligga på . Dessutom kan behöva en nationell representant i sådana här sammanhang och då tycker jag man kan ge i uppdrag att utse personer med lämplig erfarenhet till det. Följande informationsrelaterade aktiviteter föreslogs av olika forskare: ta över och höja kvaliteten på de existerande tidskrifterna och hälsa samt Arbetsliv i omvandling; ge ut ett nyhetsbrev, bland annat med skyddsombuden som målgrupp; skapa en gemensam projektdatabas med arbetsmiljöprojekt finansierade av , FAS, och andra. Vidare föreslogs att organisationen borde följa utvecklingen av svenska arbetsmiljöutbildningar, undersöka behovet av förbättringar av existerande utbildningar och skapa nya. Det föreslogs även att aktören skulle kunna bevaka tillväxten av forskare genom att finansiera en forskarskola samt postdoc- och doktorandtjänster. Som del i aktörens samhällsservice föreslogs dels en rådgivningsfunktion under ledning av kunnig personal, dels översikter av svensk arbetsmiljö för att olika aktörer ska kunna identifiera problem och kunskapsluckor. Somliga menade att personalen borde ha forskarkompetens: Sedan är det en annan sak var ett sådant ska ligga och hur det ska organiseras. Jag har väldigt svårt att se hur de här kunskapsförmedlande uppgifterna ska ske från en aktör som är helt frikopplad från forskning. Det blir sällan bra kunskapsförmedling om man inte håller på med forskning också. På hade vi ett fantastiskt bibliotek med närhet till forskarna och som hela världen hade kontakt med. Det går inte att bygga upp igen, men många som söker kunskaper vill vända sig direkt till källan, det vill säga forskarna. Några forskare menade att ett framtida måste ha bra resurser och vara pådrivande och utvecklande genom att föra en bred debatt om arbetsmiljö om strategier för en förbättrad arbetsmiljö.