sou · GZB38 · 2012-01-01 00:00:00 — Det förekommer även specialutformade program vilka är inriktade mot park och fastighet. Exempel på hur sådana specialutformade program benämns är park, miljö och fastighet trädgård, park, fastighet. Dessutom förekommer specialutformningar inom teknik, hant- verk, bygg och industri. Exempel på hur sådana specialutformade program benämns är industri, naturbruk och träteknik Utöver detta förekommer idrottsprogram och samhällsprogram samt program med inriktning mot djur och natur. 9.Vilka orsaker finns till att specialutformade program anordnas? Ange i vilken grad följande faktorer har haft betydelse enligt din uppfattning Elevernas efterfrågan av program Personalens intresse och engagemang Möjligheten att anpassa till elevernas behov Det saknas relevanta nationella program En önskan att kombinera flera nationella Det ökar möjligheterna för arbete efter skolan Lokala förutsättningar, t.ex. den lokala Procentuell fördelning redovisas ovan. 10.Finns det andra orsaker till att kommunen har specialutformade program? Ange i så fall dessa här En av anledningarna som anges är att elevunderlaget är för litet för att ha nationella program och att man därmed gör en anpassning efter elevernas behov. Det anges också att man vill kunna erbjuda ett hemortsalternativ då det framkommit önskemål om att få stanna kvar i hemkommunen. Andra uppger att man anordnar specialutformade program för att ge eleverna en större valfrihet. Det förekommer också att man har specialutformade program av ekonomiska skäl, dvs. för att få tillräckligt stora undervisnings- grupper och för att få samordningsfördelar. Någon uppger att man startat ett specialutformat idrottspro- gram tillsammans med en etablerad idrottsförening i kommunen och därmed tar till vara på ett stort engagemang som kommer ele- verna till godo. 11.Anordnas individuella program inom kommunens gymnasiesärskola? Antal svar: 126. De som svarat ja på fråga 11 har ombetts att besvara fråga 12–18. 12.Vilken typ av individuella program anordnas? Individuellt program - yrkesträning Individuellt program - verksamhetsträning 13.I vilken utsträckning kombinerar elever på det individuella programmet som kommunen anordnar yrkesträning och verksamhetsträning? Antal svar: 107. 14.Kommentera gärna varför det ser ut som det gör och hur du ser på dagens indelning av det individuella programmet i yrkesträning och verksamhetsträning Flera svarande menar att det skulle kunna vara ett individuellt pro- gram utan indelning i yrkesträning och verksamhetsträning och att det skulle underlätta då man utformar elevens utbildning. kombinerar man ofta kurser från yrkesträning och verksamhets- träning i stor utsträckning. Gränsen mellan de olika delarna anses inte vara så lätt att dra. Någon menar att namnet yrkesträning är konstigt och att hela det individuella programmet i gymnasiesärskolan är verksamhetsträning. Elever från verksamhetsträning läser kurser från yrkesträning och elever från yrkesträning läser kurser på ett nationellt program. En del menar att eleverna från yrkesträningen bör kopplas mer till de nationella programmen. Andra anser å andra sidan att indelningen yrkesträning och verksamhetsträning är bra. Även om den individuella spännvidden är stor finns det grupper med liknande förutsättningar. Några poäng- terar att verksamhetsträningen är till för de elever som har mycket stora behov och att det ofta är en tydlig elevgrupp. Möjligheterna i det kommande vuxenlivet anses vara helt olika för eleverna i yrkes- träning och verksamhetsträning. Eleverna i verksamhetsträningen är helt inriktade mot daglig verksamhet. Det poängteras att det är viktigt att elevens förutsättningar ska vara i fokus. 15.I vilken utsträckning deltar elever på det individuella programmet som kommunen anordnar i kurser i gymnasiesärskolans nationella eller specialutformade program? Antal svar: 107. 16.Kommentera gärna varför och hur du ser på behovet av att elever ska kunna göra detta Av de öppna svaren framgår att en del har missuppfattat fråga 15 och trott att det var det individuella programmet i gymnasieskolan som avsågs, vilket kan ha påverkat resultatet på fråga 15. Av kommentarerna framgår att möjligheten för elever på det indi- viduella programmet i gymnasiesärskolan att delta i kurser på ett nationellt eller specialutformat program bör finnas. När eleven har behov av och möjlighet erbjuds de att delta i kurser på andra program. Någon framför att det är elevernas förmåga som styr utformningen. Det är få av eleverna på det individuella programmet som har förmåga att ta till sig de utbildningar som ges på de nationella pro- Viss samläsning förekommer inom vissa yrkeskurser. Det förekommer att elever går över från det individuella pro- grammet till ett nationellt eller specialutformat program. 17.I vilken utsträckning går elever på det individuella programmet som kommunen anordnar över till gymnasiesärskolans nationella eller specialutformade program? Antal svar: 108. 18.Hur individuellt anpassad är undervisningen på det individuella programmet i gymnasiesärskolan som kommunen anordnar? Ange i vilken grad följande påståenden överensstämmer med din uppfattning Undervisningen genomförs individuellt och är helt individuellt Eleven tillhör en grupp men undervisningen är helt indivi- Eleven tillhör en grupp där undervisningen av eleverna delvis följer samma studieplan, delvis är individuellt utformad. Eleven tillhör en grupp som följer samma studieplan. Procentuell fördelning redovisas ovan. Kommunens utbud av nationella program 19.Vad har varit viktigt för kommunens erbjudande av nationella program? Ange i vilken grad följande faktorer har haft betydelse enligt din uppfattning Elevens efterfrågan av program Personalens intresse och engagemang Hur de nationella programmen är anpassade till elevgruppens behov Antalet elever är litet Specialutformade program erbjuds i stället Andra huvudmäns erbjudanden om Lokala förutsättningar, t.ex. den lokala Procentuell fördelning redovisas ovan. Antal svar: 126. 20.Finns det andra orsaker till att kommunens erbjudande av nationella program ser ut som det gör? Ange i så fall dessa här Några anger att närliggande kommuner har ett antal nationella pro- gram och att man inte vill konkurrera utan samarbeta. Flera nämner också att den egna kommunen tar emot elever från andra kommuner. Någon nämner att utbudet i närområdet varit begränsat och att kommunen ansett att det är viktigt att det finns alternativ för gym- nasiesärskoleeleverna att välja mellan. Andra orsaker som anges är historiska skäl och att man vill att eleverna på ett så naturligt sätt som möjligt ska kunna integreras med elever i gymnasieskolan. 21.Har kommunen inrättat lokala kurser för elever i gymnasiesärskolan? Antal svar: 126. De som svarat ja på fråga 21 har besvarat fråga 22–25. 22.Om ja, ange hur många lokala kurser som inrättats i kommunens gymnasiesärskola 23.Ange också vilka lokala kurser som inrättats Olika fördjupningskurser och tillvalskurser nämns, såsom t.ex. trafikkunskap, körkortsteori, matlagning och omvårdnad. Det förekommer även att kurser från gymnasieskolan används, men då anpassats för gymnasiesärskolans elever. 24.Vad är orsaken till att kommunen inrättat lokala kurser? Ange i vilken grad följande faktorer har haft betydelse enligt din uppfattning Elevernas efterfrågan av kurser Personalens intresse och engagemang Möjligheten att anpassa till elevernas behov Det nationella kursutbudet har ansetts för snävt Det ökar möjligheterna till arbete efter skolan Lokala förutsättningar, t.ex. den lokala arbets- Procentuell fördelning redovisas ovan. 25.Finns det andra orsaker till att kommunen har inrättat lokala kurser? Ange i så fall dessa här Som orsak nämns t.ex. möjlighet att bredda det individuella valet. En annan orsak till att lokala kurser har inrättats är att kom- munen velat öka utbudet på kurser i syfte att höja kraven och utmana de elever som har förutsättningar för att klara svårare och fler kurser. Några svarande anger att de lokala kursernas innehåll ger ele- verna stöd för att kunna klara sig bättre som självständiga individer. 26.Hur vanligt är det att elever på de nationella eller specialutformade programmen i kommunens gymnasiesärskola läser kurser från gymnasieskolan? Det förekommer i hög grad Det förekommer, men handlar endast om enstaka elever Det förekommer inte alls Antal svar: 126. De som svarat ja på fråga 26 har besvarat fråga 27. 27.Om det förekommer, deltar i så fall eleverna från gymnasiesärskolan i undervisning tillsammans med gymnasieskolans elever? C.Samverkan mellan gymnasiesärskolan och gymnasieskolan 28.Vilka är möjligheterna och hindren för sådan samverkan mellan gymnasieskolan och gymnasiesärskolan? Det finns många synpunkter på vilka möjligheterna och hindren är för samverkan. En del tycker att hindren överväger medan andra tycker att det bara finns möjligheter. Som möjlighet nämns att personal och lokaler samnyttjas när det är lämpligt. En gemensam skolledare och administration anses också ge goda förutsättningar för samverkan. De som framhåller att möjligheterna överväger framhåller t.ex. att eleverna genom samverkan integreras på ett naturligt sätt. det stöd de behöver, men hindras inte i sin utveckling på grund av att de går i särskolan. Integreringen innebär positiv stimulans för eleverna, den utveck- lar och utmanar deras förmågor och stärker deras självförtroende. Det krävs dock att personalen har hög kompetens för att en inte- grering ska bli lyckad. En möjlighet kan även vara gymnasielärarnas öppenhet till ett förändrat arbets- och synsätt. Några svarande är mer tveksamma till integrering, någon menar t.ex. att det endast är möjligt för enstaka elever och någon fram- håller att en förutsättning för integrering är att gymnasiesärskolans elever känner sig trygga. Som hinder för samverkan nämns t.ex. att personalen i gymnasie- skolan saknar kompetens om utvecklingsstörning och funktions- nedsättning. Dessutom kan det hos personalen i gymnasieskolan tyvärr saknas såväl intresse som vilja att förändra arbets- eller synsätt. Ett annat hinder anses gruppstorlekarna i gymnasieskolan vara, eftersom de ofta är stora. Det framhålls även att det kan finnas en risk att integrering kan leda till att det ställs för höga krav på eleverna från gymnasiesär- skolan, vilket kan påverka deras självkänsla negativt. Vissa elever kan uppleva det som svårt att vara särskild bland de vanliga eleverna. Ett annat hinder kan vara att de flesta elever som går i gym- nasiesärskolan behöver någonting helt annat än det som gymnasie- skolan kan erbjuda. De svarande framhåller vidare olika organisatoriska hinder såsom t.ex. schematekniska hinder, skillnader i undervisningstakt, logistiska hinder om skolorna är placerade på olika platser och ekonomiska hinder i form av brist på personellt stöd. Vissa anser att ett hinder för samverkan av mer formell karaktär är att de av gymnasiesärskolans elever som går på nationellt eller specialutformat program endast får läsa kurser enligt gymnasieskolans kursplaner i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil, d v s endast ett begränsat antal av gymnasieskolans kurser. D. Fullföljande av studierna 29.Hur vanligt är det att eleverna i gymnasiesärskola som anordnas av kommunen byter program? Det förekommer i hög grad Det förekommer, men handlar endast om enstaka elever Det förekommer inte alls Antal svar: 126. 30.Hur vanligt är det att elever i gymnasiesärskola som anordnas av kommunen avbryter sina studier? Det förekommer i hög grad Det förekommer, men handlar endast om enstaka elever Det förekommer inte alls Antal svar: 126. 31.Om elever avbryter sina studier, vad gör de i stället? Enligt svaren varierar det vad ungdomarna gör i stället för att gå i gymnasiesärskolan. T.ex. är de i daglig verksamhet, arbetar eller har lönebidragsarbete. En del byter skolform, det förekommer att de bör- jar på folkhögskola eller på gymnasieskolans individuella program. Några ungdomar avbryter sina studier i gymnasiesärskolan på grund av att de blir föräldralediga. Andra avbryter studierna på grund av att de går på en gymnasiesärskola i en annan kommun och väljer att flytta tillbaka till sin hemkommun. Ytterligare andra ungdomar avbryter sina gymnasiesärskolestudier på grund av att de hamnat på behandlingshem eller i tvångsvård. 32.Uppskatta i procent hur stor andel av eleverna i kommunens gymnasiesärskolas nationella eller specialutformade program som genomför en fullständig utbildning i gymnasiesärskolan Uppskattad procentuell andel av eleverna som genomfört en fullständig utbildning på fyra år Medelvärdet av svaren visar att uppskattningsvis av eleverna har en fullständig utbildning från gymnasiesärskolan . 33.Uppskatta i procent hur stor andel av de elever som genomför en fullständig utbildning på nationellt eller specialutformat program som har minst betyget Godkänt i kurser som motsvarar av utbildningen Medelvärdet av svaren visar att uppskattningsvis av eleverna har minst betyget Godkänt i av utbild- ningen. 34.Vilka faktorer har betydelse när elever ska placeras på program i kommunens gymnasiesärskola? Ange hur stor betydelse följande faktorer har för placeringen Elevens önskemål om program Möjligheten att få arbete efter skolan Procentuell andel redovisas ovan. 35.Finns det andra orsaker, redovisa i så fall dem här Främst framhålls vårdnadshavarnas önskemål, samt närheten till skolan och elevens särskilda behov. 36.Hur vanligt är det att elever som gått i den obligatoriska särskolan tas emot i gymnasieskolans individuella program? Det förekommer i hög grad Det förekommer, men handlar endast om enstaka elever Det förekommer inte alls Antal svar: 126. 37.Finns det elever inskrivna i kommunens gymnasiesärskola som är individintegrerade i gymnasieskolan? Antal svar: 126. F. Anknytning till arbetsmarknaden 38.Sker samverkan mellan den utbildning som kommunen anordnar i gymnasiesärskolan och arbetslivet? APU (arbetsplatsförlagd utbildning) Möjligheterna för eleverna att få arbete efter skolan 39.Kommentera gärna i vilka former samverkan sker. Finns det t.ex. särskilda samrådsorgan eller liknande? Det finns ofta en samverkan i form av träffar mellan skolan och Arbetsförmedlingen, , LSS-handläggare och olika arbetsgivare. I vissa kommuner finns även samrådsorgan/program- råd/branschorgan/yrkesråd. 40.Hur mycket APU (arbetsplatsförlagd utbildning) har eleverna i gymnasiesärskolan som anordnas av kommunen i genomsnitt kunnat erbjudas? Antal svar: 126. 41.I vilken utsträckning är APU:n förlagd till arbetsplats utanför skolan? Antal svar: 126. 42.Följer kommunen upp vad elever har för sysselsättning efter att de lämnat gymnasiesärskolan? 43.Vad är, enligt din uppfattning, den vanligaste sysselsättningen för elever som gått ut kommunens gymnasiesärskola? Rangordna de fem vanligaste alternativen (1=det vanligaste). ...har ett arbete på den öppna arbetsmarknaden andel (%) ...har fått en lönebidragstjänst andel (%) ...deltar i arbetspraktik andel (%) ...deltar i andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder andel (%) ...studerar inom särvux andel (%) ...studerar inom komvux andel (%) ...har börjat på folkhögskola andel (%) ...har börjat daglig verksamhet andel (%) ...är arbetslösa/saknar sysselsättning andel (%) Procentuell andel på de respektive alternativen redovisas ovan. Svaren visar att det absolut vanligaste är att eleverna efter avslutad gymnasiesärskola har börjat i daglig verksamhet. Det näst vanligaste är att de har fått en lönebidragstjänst eller att de deltar i arbetspraktik eller andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 44.Är det vanligt med andra sysselsättningar, ange i så fall dessa här Det är inte så vanligt med andra sysselsättningar, men några av de före detta eleverna arbetar efter gymnasiesärskolan inom ett familje- företag. De kvinnliga före detta eleverna är ibland föräldralediga efter sina gymnasiesärskolestudier. Generella frågor om gymnasiesärskolan 45.Saknas det, enligt din uppfattning, nationella program i dagens gymnasiesärskola, utöver dagens åtta nationella program? Antal svar: 126. De som svarat ja på fråga 45 har ombetts att besvara fråga 46. 46.Om ja, ange vilka program som saknas De vanligaste svaren är att man efterfrågar program som motsvarar gymnasieskolans omvårdnadsprogram och barn- och fritidsprogram. Även program som motsvarar gymnasieskolans byggprogram och livsmedelsprogram efterfrågas. Några efterfrågar ett idrottsprogram. 47.Hur väl motsvarar, enligt din uppfattning, det nationella kursutbudet för gymnasiesärskolan de behov som finns? Antal svar: 126. 48.Om kursutbudet inte svarar mot de behov som finns, på vilket sätt tycker du att kursutbudet borde förändras? Som framgår av svaren på fråga 47 anser de flesta som svarat att kurs- utbudet i hög grad eller i viss grad svarar mot de behov som finns. En del anser att det behövs specialutformade program som tar hän- syn till lokala förutsättningar. Exempel på kurser som de svarande efterfrågar är omvårdnad, bygg och livskunskap. Någon anser att det generellt sett behövs fler kurser, så att eleverna får ett större utbud att välja från. Någon menar att många av dagens kurser i gymnasiesärskolan är för avancerade och omfattande. Någon framhåller att gymnasiesärskolans kurser bör vara foku- serade mot de arbeten på den öppna arbetsmarknaden som eleverna kan bli aktuella för efter avslutad gymnasiesärskoleutbildning. 49.Anser du att det behövs en lärlingsliknande utbildning i gymnasiesärskolan, t.ex. för att underlätta elevernas etablering på arbetsmarknaden? Antal svar: 126. De som svarat ja på fråga 49 har ombetts att besvara fråga 50. 50.Om ja, ange inom vilka områden Flera svarar att en lärlingsliknande utbildning behövs inom alla yrkesprogram. Vissa lyfter särskilt fram fordon, industri, hantverk, omvårdnad, handel, fastighetsskötsel, trädgård och restaurang. Någon menar att det beror på de lokala förutsättningarna, och någon framhåller att det är viktigt med stöd från skolan för att en lärlingsliknande utbildning ska fungera. 51.Anser du att det behövs riksrekryterande utbildning inom gymnasiesärskolan på motsvarande sätt som för gymnasieskolan? Antal svar: 126. De som svarat ja på fråga 51 har ombetts att besvara fråga 52. 52.Om ja, ange med vilken inriktning Det var få som svarade men av dessa anger flera att det behövs riks- rekryterande idrottsutbildning. Det framförs även att det finns behov av riksrekryterande utbildningar inom naturbruk, hantverk och este- tiska ämnen. Några menar att det ska vara på motsvarande sätt som för gym- nasieskolan. Någon menar att det handlar om specialinriktningar som blir dyra för små kommuner eller regioner att klara själva. Någon menar att det kan handla om verksamhetsträningen, och att man genom riksrekrytering kan samla resurser på ett ställe och att flera delar på kostnaderna. 53.Anser du att det bör ingå ett gymnasiesärskolearbete i en framtida gymnasiesärskoleexamen, på motsvarande sätt som beslutats om ett gymnasiearbete för gymnasieskolan? Antal svar: 126. 54.Om du har övriga synpunkter på gymnasiesärskolan och dess organisation är du välkommen att framföra dessa här Flera synpunkter framkom i de öppna svaren som framhåller att gymnasiesärskolan är en utmärkt skolform med goda möjligheter att erbjuda ungdomar med utvecklingsstörning en bra utbildning. Det framfördes att det måste finnas ett nationellt krav på att alla elever som kommer till gymnasiesärskolan är ordentligt utredda så sent som i årskurs 9 eller 10. Detta anses vara viktigt för elevernas rättssäkerhet. Alltför många elever har gamla utredningar, vilket anses försvåra gymnasiesärskolans arbete, eftersom en ny utredning kan visa att eleven inte hör till särskolans personkrets. Det framfördes vidare att vissa av de elever som går i gym- nasiesärskolan nog skulle klara av en utbildning inom gymnasieskolan. Några av de svarande ansåg att det bör finnas ett större utbud av nationella kurser, så att programmen kan individualiseras inom ramen för det nationella programmet. Möjlighet till flexibilitet betonas. Det bör finnas en fortsatt möjlighet till specialutformade pro- gram. I flera kommuner benämns inte skolformen gymnasiesärskola, i stället talas det om fyraåriga program. Benämningen sär upplevs som en gammal kvarleva. Någon betonar att de strukturella skillnaderna mellan gymnasie- särskolan och gymnasieskolan bör minskas, så att muren mellan skolformerna blir så låg som möjligt. En annan synpunkt är att det är svårt att uppfylla kravet på minst 22 veckors APU. Större flexibilitet önskas. Det framförs att elever som går i gymnasiesärskola i en annan kommun än sin hemkommun bör få en lagstadgad rätt till elevbo- ende och skolskjuts mellan gymnasiesärskolan och sin hemkommun. Slutligen påpekas att eleverna ofta har svårt att få arbete eller sysselsättning efter avslutade gymnasiesärskolestudier. En möjlig förklaring till det är trycket på arbetsmarknaden. Synpunkten att kommunerna måste ta ett större ansvar för att eleverna efter avslutade gymnasiesärskolestudier erbjuds arbete inom kommunernas verksamhet framfördes. Eleverna kan mycket, men behöver fortsatt stöd även som vuxna. Sammanställning av resultat från enkät om särvux Enkäten riktade sig till ansvariga för särvux i de kommuner som har gymnasiesärskola. (95 personer) av de som fick enkäten har svarat på enkäten om särvux. Av dessa representerade 5 kommu- nalförbund. 2.Din titel/funktion De flesta som har svarat är rektorer. Dessutom har flera lärare, några biträdande rektorer, specialpedagoger, utbildningsledare, utbildnings- samordnare, områdeschefer och verksamhetschefer besvarat enkäten. 3.Vilka nationellt fastställda kurser anordnas inom kommunens gymnasiala särvux? Ange varje nationellt fastställd kurs. Ange också för varje kurs hur många studerande som finns på kursen De flesta anordnar kurser i svenska, matematik och engelska. Det är även vanligt att kurser i samhällskunskap och datorkunskap anordnas. I övrigt varierar det vilka nationellt fastställda kurser som anordnas. De svarande anger att antalet studerande på kurserna varierar mellan 1 och 20 elever. Många av de kurser som de svarande anger är inte särvux-kurser på gymnasial nivå, utan på grundläggande nivå. Trots att kurser inom gymnasial särvux egentligen inte får delas upp på delkurser uppger några av de svarande att delkurser anord- nas, till exempel inom svenska, matematik, engelska och tyska. 4.Vilka lokalt beslutade kurser anordnas inom kommunens gymnasiala särvux? Ange varje lokalt beslutad kurs. Ange också för varje kurs hur många studerande som finns på kursen. Många anger att de inte har några lokalt beslutade kurser. Bland de som anger att de har lokalt beslutade kurser är det van- ligt att de lokalt beslutade kurserna är olika datakurser, såsom till exempel kurser i webbdesign och digital bild. Det förekommer också lokalt beslutade kurser inom hälsa, en sådan kurs kan t.ex. benämnas hälsa och fritid eller friskvård. Vidare framgår det av svaren att det förekommer lokalt beslutade kurser om en rad olika saker: om caféverksamhet, pröva på försälj- ning och service, service och bemötande, social kompetens och livs- kunskap, historia och släktforsning, om kultur i samhället, om musik, dans, kommunikation genom drama samt om bild och form. Därutöver förekommer lokalt beslutade kurser om naturkunskap, körkortsteori, park och trädgård, att arbeta med återvinning, pröva på äldrevård, hemvård, boende och om arbetslivet. Antalet elever på varje kurs varierar, men vanligen är det mellan 1 och 6 elever. Det förekommer dock att det är upp till 15 elever på kurserna, t.ex. på kurser i hemvård och kommunikation genom drama. 5.Vad är orsaken till att kommunen anordnar just dessa kurser på gymnasial särvux? Ange i vilken grad följande faktorer har haft betydelse enligt din uppfattning De studerandes efterfrågan vad gäller Personalens intresse och engagemang Antalet studerande är litet Lokala förutsättningar, t.ex. den lokala