sou · H0B328 · 2012-04-19 00:00:00 — I exemplet antar vi att alla typfallsindivider innan premieberäkningen (2010 eller 2020) får en extra löne- ökning på antingen eller (eller 2021) men i övrigt är identiska med typfallen i föregående avsnitt.10 11 I den övre halvan av tabell 15.2 visas förändringen i totalpremien inom ITP vid en löneökning på , som andel av lön. Den nedre delen av tabellen visar premieförändringen vid en löneökning på . Som man kan förvänta får en löneökning störst effekt på premien ju färre år som återstår till ordinarie pensionsålder. Med fler år kvar kan premieökningen till följd av den höjda lönen betalas . Är det däremot relativt få år kvar till pension får samma löneökning en större effekt på pensionspremien, eftersom ökningen av förmånen ska betalas . Exempelvis stiger premie (från till ) för en 60-åring 8Genom fribrevstekniken fastställs premien så att den är fram till pensionsåldern, om inget förändras. Vid en förändring såsom ändrat pensionsunderlag, ändrad indexering av fribrev m.m. görs proceduren om utifrån det nya pensionsbeloppet och/eller det nya fribrevet, som då ofta ökat (åtminstone nominellt). Den premie som beräknas bygger sedan upp fribrevet. 9En annan orsak är att man inom PA 03 använder kohortspecifika livslängdsantaganden, vilket innebär att premierna blir högre för yngre kohorter än för äldre, allt annat lika. Inom ITP används inte generationsberoende livslängdsantaganden. 10Uttryckt i löpande motsvarar löneökningarna ca 0,23 respektive ca 0,46 på årsbasis. Den extra löneökningen är alltså utöver antagen individuell lönetillväxt. 11Notera att beräkningen av förmånsgrunden för och landstingssektorn är något förenklad i typfallen. Den beräknas som genomsnittet av de fem föregående årens löner. Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft med lön2 vid ett lönepåslag med . För en 50-åring med samma löneprofil (lön2) stiger premie (från till ). Man kan vidare notera att premieökningen är större ju större löneökningen är. För de äldsta kan man notera att premien kan bli betydande i dessa beräkningar. Man kan konstatera att löneförändringarna slår nästan exakt likadant . I andra fall förändras premien som andel av lön inte alls till följd av en löneökning. Förklaringen är då att typfallet enbart har lön under taket och därtill har avgiftsbestämd pension genom ITP1 (så är t.ex. fallet för en 30-åring ). Man kan dock notera att premien som andel av lönen kan stiga även för individer som enbart har avgiftsbestämd pension, om man har lönedelar över taket. Exempelvis får en 30-åring som har lön3 en ökad premie till följd av löneökning. I just detta fall är premieökningen dock inte så stor (ökar från till ). Anm.: Löneökningen sker året innan premieberäkningen. *) Slutlönen anges före den extra löne - ökningen. Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft Utifrån samma exercis för KAP-KL, se tabell 15.3, kan man notera vissa intressanta avvikelser jämfört med exemplet från ITP. För det första är premieförändringarna till följd av en löneökning mindre i KAP-KL. Detta beror på att samma löneökning i KAP-KL får ett mindre genomslag eftersom underlaget beräknas utifrån ett genom- snitt av flera tidigare löner, medan det normalt är den sista lönen som bestämmer underlaget i ITP. Det beror även på att förmåns- nivån är något högre inom ITP2. För det andra resulterar faktisk en löneökning för äldre med låg inkomst (lön1) i en något minskad totalpremie som andel av lön. Förklaringen till detta är att denna grupp endast har avgiftsbestämd ålderspension (som alltid är av lönen) samt att de har en tidigare intjänad pensionsrätt från tiden som inte påverkas i kronor av att lönen ökar, eftersom den pensionsrätten ju redan är fastställd. I totalpremien räknas in värdesäkringskostnaden för pensionsrätt från tiden (IPR9712). Som andel av den högre lönen faller därför total- premien för dessa personer. Anm.: Anm. Löneökningen sker året innan premieberäkningen. Slutlönen anges före den extra löneökningen. Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft När det gäller PA 03 kan man notera att på samma sätt som för KAP-KL är premien mer okänslig för löneökningar jämfört med ITP, se tabell 15.4. Även inom staten beräknas pensionsunderlaget utifrån ett genomsnitt av flera tidigare löner. Det är speciellt de äldsta och de mest välbetalda som erhåller en ökad premie. Gemensamt för samtliga sektorer är att störst premieökning (räknat i procentenheter) till följd av en löneökning finns för mellaninkomstgruppen (lön2). Denna grupp passerar taket vid ungefär , i avsaknad av den extra löneökningen. Uppen- barligen betyder de ytterligare förmånerna till följd av löne- ökningen mer för deras premie än samma löneökning betyder för höginkomstgruppen (lön3). Anm.: Löneökningen sker året innan premieberäkningen. *) Slutlönen anges före den extra löneökningen. Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft 15.2.3Tjänstetidens betydelse för tjänstepensionspremier Vid nyanställningar kan lönekostnaderna för en äldre person vari- era beroende på tidigare tjänstetid som ska ligga till grund för förmånen och därmed premien. Man kan förvänta sig att ju högre tjänstetidsfaktorn är desto högre blir den förmån som finansieras, och därmed stiger vanligtvis premien. För att avgöra hur tjänstetid påverkar pensionspremien inom de olika sektorerna har två alter- typfallsindivider analyserats med olika historik, antingen med eller också av tidigare pensionsrätt (som ska sam- ordnas). I övrigt antas samma nominella lönetillväxt m.m. som i föregående exempel. Resultaten presenteras i tabell 15.5, som visar effekten av olika tjänstetid för en 60-åring eller en 55- åring i respektive avtal. Källa: , KPA och SPV. Resultaten visar att premien varierar med tidigare tjänstetid, dock främst för lön2 och lön3 men effekterna är marginella för lön1. Det är förväntat eftersom premien är känsligare för löner över taket i allmänhet. Man kan också notera att skillnaderna till följd av tjänstetid är större för den som är närmare pensionsåldern. Förklaringen är att tiden som återstår för att finansiera förmånen är kortare. Det finns dock en intressant skillnad mellan sektorerna. I två av sektorerna, ITP och KAP-KL, är premierna märkbart lägre för dem med kortare tjänstetid. För PA 03 pekar dock resultaten i motsatt riktning. Det är något dyrare (ur premiehänseende) för en statlig arbetsgivare att nyanställa en 60-åring från annan sektor jämfört med att välja en 60-åring som har befunnit sig i statlig Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft Man kan dock notera att skill- naderna är ganska små. Det kan finnas flera förklaringar till det omvända resultatet för staten. De som har tjänstetid omfattas exempelvis av fribrev utifrån regler som gällde i det gamla avtalet PA-91. En annan förklaring är den årliga indexering av fribrevet som sker gentemot prisbasbeloppet. Inom staten bekostas indexeringen endera genom försäkringsrörelsens överskott och/eller genom den kollektiva värdesäkringspremien, vilket inte ingår i räkneexemplet. Inom KAP-KL bekostar varje arbetsgivare själv indexeringarna. Indexe- ringskostnaden ingår således i redovisad premie. Inom ITP bekostas värdesäkring kollektivt och ingår alltså inte i beräknad premie.12 En annan förklaring är att pensionsunderlaget är något lägre i fallet med tjänstetid (det grundas löne- underlag) jämfört med tjänstetid (underlaget är bara ). Förmånen, och premien, blir därmed något lägre. 15.3Arbetsgivarens kostnader vid olika typer av tidig pension För att beräkna kostnaden för tidig pensionering inom respektive område har pensionskostnaden (premiekostnaden och eventuell slutbetalning) beräknats. Analysen fokuserar på sektorerna för privatanställda tjänstemän och statligt anställda. För ITP-området antas att den äldre anställde erbjuds avgångs- pension. I den statliga sektorn antas att individen får pensions- ersättning. En arbetsgivare inom ITP-området kan mer eller mindre fritt välja avgångspensionslösning när det föreligger arbetsbrist, kompetensväxling, etc. En statlig arbetsgivare har inte samma fria val att erbjuda pensionsersättning för sina anställda. I denna kalkyl antas att kriterierna för pensionsersättningen är uppfyllda, dvs. att det råder arbetsbrist och att individen därmed har rätt till 12Det är dock inte alltid värdesäkring görs. Huruvida värdesäkring ska göras beslutas av . 13Samma effekt på pensionsunderlaget finns inom KAP-KL eftersom det också grundas på femårsgenomsnitt av lönen. I detta fall slår det dock inte igenom på premieskillnaden, utom ett fall (en 55-åring med lön2). Här verkar dock det faktum att lönen för denna typindivid precis kommer över 7,5 vara den avgörande förklaringen till att premieskillnaden går åt 14Se utredningens underlagsrapport och utträde från arbetslivet, m.fl., 2012. Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft Som nämndes tidigare kan den äldre anställde även beviljas pensionsersättning om en yngre medarbetare är uppsäg- ningshotad. Då kan den äldre avgå med pensionsersättning, mot att den yngre får behålla sin anställning. Det sistnämnda fallet innebär dock att man i strikt mening bör ta hänsyn till lönekostnaderna för den yngre personen. Vi har valt att här enbart fokusera på den första situationen. 15.3.1Typfallsberäkningar – avgångspension för privatanställda tjänstemän Inom ITP-området har engångskostnaden av avgångspensionen och i förekommande fall slutbetalning beräknats. Båda redovisas som en engångspremie. Är slutbetalningen kollektivt slutbetald redovisas den inte eftersom den då inte faller på den enskilde arbetsgivaren. Så är fallet om avgångspensionen tilldelas eller . Som nämnts finns inga generella regler för hur stor avgångs- pensionen ska vara. Här har beräkningen av engångspremien för avgångspension gjorts utifrån maxnivåerna för avdragsrätt enligt regler för avgångspension.15 Vad är då arbetsgivarens ekonomiska incitament att erbjuda avgångspension till en äldre medarbetare, enbart utifrån kostnad? Det går utifrån typfallsberäk- ningarna att göra en uppskattning av dessa kostnader. I beräk- ningen ingår hela kostnaden fram till ordinarie pensionsålder (), inklusive arbetsgivaravgift, särskild löneskatt, premiekostnad och eventuell slutbetalning. I beräkningen antas vidare att lönen är från respektive avgångsålder och fram till . För att undvika en överskattning av lönekostnaderna i dessa beräk- ningar antas att tjänstepensionspremien för födda () gäller för samtliga åldrar 61-64 år.16 17 Tabell 15.6 visar denna uppskattning för typfallen inom området för privatanställda tjänstemän för olika avgångsåldrar och löne- nivåer (med samma beteckningar som tidigare). 15 Dessa följer i stort sett kompletteringsregeln i Inkomstskattelagen. Således har exempelvis en typfallsindivid med lön2 som erbjuds avgångspension en ersättningskvot på fram till ordinarie pensionsålder (), medan ersättningskvoten är om avgångspensionen erbjuds vid . 16För typfallen lön1, lön2 och lön3 är premierna alltså , respektive . 17Som nämndes ovan pekade en jämförelse med riktiga premieutfall inom ITP på att premien för födda () var överskattad i typfallsberäkningarna. Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft Anm. Totalkostnad för avgångspension är summan av engångspremien för avgångspensionen, ev. engångspremie för slutbetalningen, båda inklusive särskild löneskatt på pensionsavsättningar och pensionsutbetalningar (SLP, ). *) Total lönekostnad är lön vid avgång (W), lagstadgad löneavgift (31,), tjänstepensionspremie (P) inklusive särskild löneskatt på premien (24,), alltihop multiplicerat med antalet kvarvarande år fram till (N), dvs. W*(1,3142+1,2426*P)*N. **) Pensionspremierna (P) som används i lönekostnadsberäkningen är de som typfallsberäkningarna gav för födelsekohort 1951 (2011) inom området för privatanställda tjänstemän. Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft Beräkningarna visar för det första på att kostnaden för avgångs- pension alltid är lägre än lönekostnaden. Det är rimligt eftersom pensionen är lägre än lönen och skatten är lägre på pensions- utbetalningar än på löneutbetalningar. För det andra finns det tydliga kostnadseffekter när löntagaren avgår vid eller senare, jämfört med avgångsåldern . Se diagram 15.4 som visar avgångspensionskostnaden som andel av kostnaden för fortsatt anställning vid olika avgångsåldrar. Källa: Egna beräkningar. För t.ex. typfallet lön2 faller avgångspensionskostnaden som andel av lönekostnad från . Kostnaden för avgångs- pension blir således mycket lägre i förhållande till lönekostnaden när arbetstagaren är eller äldre. Allt annat lika innebär det att arbetsgivarens drivkrafter att erbjuda avgångspension ökar rejält från och med , om man enbart ser på kostnaden. Den viktigaste förklaringen är att arbetsgivaren slipper att stå för slutbetalningen av premien. En annan förklaring är att ersättnings- kvoten i själva pensionserbjudandet är lägre för avgångar fr.o.m. . För det tredje kan man konstatera att den relativa skillnaden mellan lönekostnad och avgångspensionskostnad är något större för högavlönade jämfört med dem med lägre lön vid avgångsåldrar 62–64. Förklaringen torde vara att anställningen Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft fodrar en högre premiekostnad för högavlönade jämfört med låg- avlönade. 15.3.2Typfallsberäkningar – pensionsersättning för anställda inom staten Inom det statliga området har kostnaden av pensionsersättning beräknats som en engångspremie för respektive avgångsålder mellan 61–64 år.18 Slutbetalningen är kollektivt finansierad och redovisas inte eftersom den inte faller på den enskilde arbets- givaren. Beräkningen görs i övrigt på motsvarande sätt som för ITP-området, hela kostnaden fram till ordinarie pensionsålder () ingår, lönen antas vara från respektive avgångs- ålder och fram till och tjänstepensionspremien för födda (2011) används för samtliga (återigen för att undvika en överskattning av lönekostnaden).19 Resultatet presen- teras i tabell 15.7. Även för staten visar beräkningarna att kostna- den för pensionsersättning alltid är lägre än lönekostnaden. Som andel av lönekostnaden pendlar pensionskostnaden mellan 48 pro- cent och beroende på ålder och lönenivå. Det finns i det statliga fallet ingen större skillnad mellan några speciella åldrar. Det ska man inte heller förvänta sig, eftersom slutbetalningen faller på kollektivet för samtliga avgångsåldrar. Intressant nog ligger kostnaden för pensionsersättning inom staten nära kostnaden för avgångspension inom ITP-området för de avgångsåldrar vid vilka arbetsgivaren slipper slutbetalningen (dvs. vid avgångsåldrar eller senare). Arbetsgivarens ekonomiska incitament att erbjuda avgång via pensionsersättning är således desamma inom staten som inom sektorn för privatanställda tjänstemän (vid avgångsåldrar eller senare). För en statlig arbetsgivare är kostnaden av en pensionsersättning ungefär hälften av kostnaden för fortsatt anställning. 18 Kostnadsskillnaden gentemot skuldföring på det sätt som sker i verkligheten är dock ytterst marginell. 19 Det sistnämna betyder att premien för typfallen lön1, lön2 och lön3 i denna beräkning alltså är , och (se tabell 15.1). Tjänstepensionskostnader för äldre arbetskraft Anm.: Totalkostnad för pensionsersättning är engångspremien för pensionsersättningen, inklusive sär - skild löneskatt på pensionsavsättningar och pensionsutbetalningar (SLP, ). Notera att slutbetalningen sker kollektivt inom staten. *) Total lönekostnad är lön vid avgång (W), lagstadgad löneavgift (31,), tjänstepensionspremie (P) inklusive särskild löneskatt på premien (24,), alltihop multiplicerat med antalet kvarvarande år fram till (N), dvs. W*(1,3142+1,2426*P)*N. **) Pensionspremierna (P) som används i lönekostnadsberäkningen är de som typfallsberäkningarna gav för födelsekohort 1951 (2011) inom området för statligt anställda. 16Vilken ekonomisk standard får framtidens pensionärer? Kommer framtidens pensionärer att kunna leva på sina pensioner om pensionsbeteendet inte förändras och de flesta äldre även fram- över går i pension före eller ? Vad händer om de äldre skjuter upp pensioneringen och arbetar längre? Det är cen- trala frågor i överväganden om pensionsåldern och längre arbetsliv. Vad som är en tillräcklig pension är ett normativt ställnings- tagande och beror bl.a. på medborgarnas preferenser och samhällets politiska ambitioner. Man brukar tala om att pensionerna ska säkerställa att äldre inte riskerar fattigdom eller behov av social- bidrag och att de äldre kan behålla en rimlig del av sin levnads- standard, utan att det sker på bekostnad av kommande genera- tioner. Pensionärerna anses klara sig på lägre inkomster för att de inte behöver spara till pensionen, arbetsrelaterade utgifter försvinner, försörjningsbördan är lägre och de flesta har betalat av stora delar av sina skulder. Dessutom brukar man väga in att pensionärerna som grupp ska få inkomster i genomsnitt som står i en rimlig propor- tion till inkomsterna i genomsnitt bland yngre som förvärvsarbetar. I detta kapitel redovisas nya beräkningar av de äldres ekono- miska standard vid olika antaganden om pensionering och längre arbetsliv, baserad på en underlagsrapport till utred- ningen.1 Beräkningen är en framskrivning givet vissa antaganden om demografi och ekonomisk utveckling, inte en prognos. 1 , , , Utvecklingen av pensionärernas ekonomiska standard till 2060, Underlagsrapport till , 2012. Vilken ekonomisk standard får framtidens pensionärer? Ofta mäts pensionernas tillräcklighet i kompensationsgraden i det allmänna pensionssystemet, dvs. pensionen räknat i procent av för- värvsinkomsten före pensioneringen. Det ger emellertid bara en par- tiell bild. Enligt förarbetena till pensionsreformen avser tillräcklig- het både allmänna och avtalade pensioner. När äldre värderar sin relativa ekonomiska situation är det antagligen den disponibla inkomsten man ser till, snarare än bruttopensionen. De allmänna pensionerna utgör den viktigaste inkomstkällan för pensionärerna, men de flesta har även andra typer inkomster. har av pensionärerna atjänste. har inkomster från privat pensionssparande.2 Många yngre pen- sionärer har även arbetsinkomster, i åldern 66–. Åtskilliga har bostadsbidrag, kapitalinkomster osv. Det räcker därför inte med att enbart se till den allmänna pensionen utan en analys av pensionärernas ekonomiska standard förutsätter att man tar hänsyn även till andra inkomster och skatter. Den analys som redovisas i detta kapitel avser därför pensionärernas ekonomiska standard mätt i disponibel inkomst med hänsyn till försörjnings- bördan. Den disponibla inkomsten är summan av alla inkomster från olika källor minus de skatter som betalas. Kalkylen visar pensionärernas ekonomiska standard fram . Först beskrivs en tänkbar utveckling givet oförändrat pensionsbeteende, dvs. att pensionsuttagsåldern förblir på dagens nivå. Därefter analyseras effekterna vid en ökad pensionsuttags- ålder.3 Analyser är genomförda i Finans- och Socialdepartementens dynamiska mikrosimuleringsmodell SESIM. I modellen simuleras inkomsterna för ett representativt urval av befolkningen, cirka 300 000 individer. Med hjälp av detta samhälle i miniatyr simuleras individernas livsbanor år , . Analyser görs för kvinnor och män i olika åldrar och med varierande individuella egenskaper. Individernas inkomster beräknas med hjälp av statistiska modeller, och antaganden om den allmänna inkomstutvecklingen. Vissa egenskaper uppdateras endast när en förändring inträffar, till exempel vid utbildningsexamen, pensionering eller giftermål. 2Ds 2011:42, Efter 65– inte bara pension, 2011. 3Med pensionsuttagsålder anses den ålder då individen påbörjar sitt uttag av allmän ålders- pension. Även uttag av tjänstepension och eventuellt privat pensionssparande påbörjas . Vilken ekonomisk standard får framtidens pensionärer? modellen beräknas alla betydande offentliga transfereringar och skatter. I denna analys har stora ansträngningar gjorts för att också modellera bl.a. tjänstepensioner, privat pensionssparande och kapi- talinkomster, vilket är nödvändigt för att beräkna pensionärernas disponibla inkomster. Däremot modelleras inte förvärvsinkomster för dem som arbetar och har pension , vilket medför en viss underskattning av i synnerhet de yngre pensionärernas in- komster.4 16.2Demografiska och ekonomiska förutsättningar De demografiska och ekonomiska antagandena i framskrivningarna styr i hög grad resultaten. Den demografiska utvecklingen fram följer befolkningsprognos från 2011.5 Medellivslängden har i successivt ökat , och antas fortsätta att göra detta även . För såväl den allmänna inkomstpensionen som för fonderade pensionssystem är förmånerna direkt kopplade till medellivslängden.6 Utvecklingen av den förväntade återstående livslängden är därför en mycket viktig faktor att beakta vid analyser av de framtida pensionsinkomsterna. Tabell 16.1 visar utvecklingen för återstående medellivslängd enligt SCB:s prognos. För männen antas den återstående medellivslängden vid öka med () från framtill 2060 och för kvinnor motsvarande (+ ). 4För en mer detaljerad beskrivning av SESIM, se bilaga 1 i underlagsrapporten. 5SCB, 2011, framtida befolkning 2011–2060, BE18SM1101. Detta görs på så sätt att den simulerade befolkningens sammansättning med avseende på antalet män och kvinnor i olika åldrar, samt andelen av dessa som är födda i respektive i utlandet stämmer överens med prognosen. 6Pensionsbehållningen divideras med ett s.k. delningstal som huvudsakligen avspeglar den förväntade återstående livslängden vid pensioneringen samt diskonterad ränta (norm). Vilken ekonomisk standard får framtidens pensionärer? Källa: SCB. Utöver de demografiska antagandena är antagandena om den eko- nomiska utvecklingen styrande för beräkningsresultaten. De makro- ekonomiska antagandena följer långsiktiga bedömningar av årlig förändring för perioden –2060: Real förändring av genomsnittlig förvärvsinkomst: Real värdeförändring aktier: Av beräkningstekniska skäl antas således samma nominella avkast- ning på aktier och obligationer. Vidare antas att alla individer har samma finansiella avkastning på sina pensionsfonder, vilket innebär att den framtida inkomstspridningen bland pensionärer underskattas. Framskrivningarna bygger på att dagens mönster och strukturer där t.ex. skillnader i arbetsmarknadsbeteende och löneinkomster mellan kvinnor och män, hög och lågutbildade och utrikes- och inrikes födda konstanthålls. Framskrivningen för antalet personer i sjuk- och aktivitets- ersättning (f.d. förtidspension) följer prognos fram . Därefter antas att den nivå för inflödet som då gäller, och som är mycket låg ur ett historiskt perspektiv, ökar något , varefter den konstanthålls. Den nivå till vilket Vilken ekonomisk standard får framtidens pensionärer? inflödessannolikheterna till sjuk- och aktivitetsersättningen antas konvergera är densamma som genomsnittet för inflödet –2015.7 Andra demografiska och ekonomiska antaganden skulle kunna ge andra resultat. Effekterna blir dock begränsade på mått som beskriver fördelningen, utgifternas nivå i förhållande till BNP etc. Detta har att göra med att såväl det allmänna pensionssystemet som tjänstepensionssystemen är relaterade till den ekonomiska utveck- lingen i stort, och är konstruerade så att de ska fungera utan regelförändringar vid olika demografisk och makroekonomisk ut- veckling.8 Till exempel medför en lägre ökning av arbetsinkomster- na att även pensionerna blir lägre , varför effekten på pensio- närernas relativinkomster blir små. Det allmänna ålderspensionssystemet har två inkomstbaserade kom- ponenter. I inkomstpensionen avsätts av inkomsten till individuella (ej fonderade) konton, som indexeras med den allmänna inkomstutvecklingen. I premiepensionen fonderas av inkomsten på individuella premiepensionskonton, där pensions- behållningen växer i takt med dessa fonders avkastning. För äldre personer finns olika övergångsregler.