sou · H0B358 · 2012-09-14 00:00:00 — -Jag är inte ointresserad av att ge ut sidor på samiska, men redaktionsledningen behöver ta ställning till det först (). -Spontant framstår det som oerhört intressant för oss. Sedan jag tillträdde som ansvarig utgivare har jag diskuterat möjligheterna för ett närmare samarbete med samebyarna. Jag vill att bygden ska känna stolthet över det samiska folket, kulturen, språken. Med vår dominanta ställning i regionen känner vi ett ansvar för det (). -Förslaget är definitivt intressant att titta närmare på. Frågan är hur många potentiella prenumeranter det skulle ge. Tidningar i Norr planerar att starta en prenumererad lokaltidning i sydsamiskt område med fokus på , , , , och . För att kalkylen ska gå ihop behöver vi minst 2 000 prenumeranter. I det sammanhanget är 100 nya prenumeranter väldigt mycket och då skulle man kunna tänka sig en samisk sida (Västerbottningen). -För förslaget på ett svenskt presstöd efter norsk modell måste vi fundera på och växla frågan med andra personer på redaktionen (). -Detta låter intressant (). -Viktigt är att veta om det finns en marknad för ett gränsöverskridande samarbete eller något särskilt stöd att hämta. Blir det ett presstöd eller regionala bidrag för samiska språket, är det intressant. Särskilt intressant vore det att se om det är något man kan dra nytta av på bägge sidor gränsen. Finns det en marknad, är det inte svårt att hoppa på tåget (). -Särskilt när det gäller samisk mediebevakning behövs ett samarbete över gränsen. Om den blir en sida inne i den ordinarie tidningen, skulle den stärka möjligheterna att öka upplagan och kanske få högre presstöd (). 3.3.2 Svenska tidningarnas intresse för samiska frågor En tidnings intresse för samiska frågor är inte en relevant drivkraft för utgivare med en stor och bred läsekrets att bevaka samefrågor. I stället vill man tänka i journalistiska ämnen som småföretagarfrågor, jakt, natur, rovdjur eller mobiltäckning. Materialet måste vara intressant för andra grupper än bara samer, och om deras intressen sammanfaller, är det intressant att även vad de tycker. En brist man kan känna av är möjligen att inte ha rätt kontaktnät in bland samerna. Det är så man ska se intresset för att ta in en samisk sida i tidningen. 3.3.3 Finansiering genom annonsmarknaden Grundinställningen för alla lokaltidningar är att de måste vara kommersiella. Därför är det viktigt att veta om det finns annonsintäkter för en samisk sida. För det efterfrågar många tidningar direkt en marknadsundersökning. Erfarenheten från och Lokalavisa NordSalten är att förhoppningarna att få in annonser för den samiska delen till väldigt liten grad uppfyllts. Tysfjord kommun, som ingår i det samiska förvaltningsområdet, har annonser på både samiska och norska, vilket gör att deras annonser varit mycket större än vanliga. Fylkeskommunen eller statliga organ har dock inte annonserat, som det var sagt. 3.3.4 Finansiering genom prenumerationsmarknaden För möjligheten att få finansiering genom prenumerationer skiljer sig inställningen mellan tidningarna i . För tidningar utan presstöd utgör det antal prenumeranter, som kan tillkomma, inget tillräckligt underlag. För en tidning som tar emot presstöd, kan redan ett hundratal nya prenumeranter betyda väldigt mycket, eftersom det kan innebära, att man får en möjlighet att kvalificera sig för presstöd eller få ett högre presstödsbelopp. 3.3.5 Toleransen hos läsarna för en samisk sida Det finns en toleransgräns för ren text på samiska, men det skiljer sig lite i uppfattningarna hos de lokaltidningar som tillfrågats. Om det bara är samisk text utan översättning, kan toleransen vara liten. Acceptansen anser man nog finnas, när samiska talas inom utgivningsområdet. Det bör även finnas förståelse för det genom historien i området. Blir det bara en eller två sidor , skulle det säkert inte spela någon roll, när en tidning kan ha över 50 sidor per dag. Läser man inte texten så bläddrar man bara förbi. Så låter några av synpunkterna från svenska lokaltidningar. Erfarenheten från Lokalavisa NordSalten i är att det från början fanns en skepsis till samisk text men att det lade sig väldigt fort. Första året försökte tidningen skriva enbart på lulesamiska, men det var inte populärt. Några få sa upp tidningen, men alla har senare kommit tillbaka igen. Det visade sig bli bättre när man började med parallella texter på norska och lulesamiska. Ett resultat av den lulesamiska sidan har varit att man ökat både sidantalet och upplagan. Ett intryck är också att tidningen bidragit till att motsättningar mellan samiska och norska i området blivit mycket mindre. De allra flesta förstår inte lulesamiska, men de har vant sig till att både se och acceptera språket. Erfarenheten från Snåsningen är att man fått god respons på de sydsamiska texterna särskilt från den samiska miljön. Det gäller både från till exempel den samiska internatskolan och andra utbildningssammanhang. Artiklar har använts för en tillrättalagd kurs i sydsamiska. 3.3.6 Gränsöverskridande tidningssamarbete på gång i Idén om ett gränsöverskridande tidningssamarbete har vuxit fram parallellt på flera håll. Tidningarna i och Tröndelag har bedrivit ett Interreg förprojekt för att undersöka förutsättningarna för ett utökat nyhets- och informationsutbyte inom Gröna . På en samling kastades fram en idé om att göra något tillsammans för att bidra till att stärka yttrandefriheten och demokratin i den samiska miljön. Det var en god idé, men ingen kommersiell idé. startar huvudprojektet, som går ut på att bygga nätverk och få tidningarna i båda länder att utbyta mer nyheter om vad som händer på andra sidan gränsen genom att utveckla gränsöverskridande arenor som verktyg. Ett samarbetsområde som nämnts är utbyte av samiska nyheter. 3.4 - det selektiva presstödet 3.4.1 Presstöd till tidningssidor på samiska infördes i Det finska presstödet har funnits och har fungerat i stort sett utan ändringar . Ändringen har inneburit att fördelningsgrunderna till presstödet till övervägande del blivit parlamentariska, vilket innebär att stödet fördelas av de politiska partierna. Den andra typen är det selektiva presstödet, där förändringen mot tidigare praxis är att det införts ett nytt kriterium, nationella minoritetsspråk, vid sidan av det gamla stödet för svenska tidningar och teckenspråk. Det selektiva stödet är inte partipolitiskt färgat. För selektivt presstöd reserveras , . Det låga beloppet kan förklaras med att det inte finns så många svenskspråkiga tidningar, som stödet i huvudsaklingen är avsett för. 3.4.2 Finska presstödsförordningen 2008 Det finska presstödet riktar sig framför allt till tidning eller nätpublikation som ges ut på svenska eller för produktion av nyhetstjänster på svenska eller teckenspråk. Det kan också användas för tidning eller nätpublikation på samiska eller eller för produktion och publicering av material på samiska i samband med en tidning som ges ut på finska eller svenska. Stödet är avsett för tidningar med högst 15 000 ex i upplaga. Som godtagbara kostnader betraktas tidningens eller nätpublikationens redaktions-, tryck-, marknadsförings-, administrations- och distributionskostnader. För publicering av material på samiska i samband med en tidning som ges ut på finska eller svenska betraktas som godtagbara kostnader redaktions-, marknadsförings- och administrationskostnader och andra motsvarande produktionskostnader. Om en tidning, nätpublikation eller nyhetstjänst som får understöd också får annat statsunderstöd eller offentligt stöd, får understöden sammanlagt inte överskrida av tidningens driftskostnader. I presstödsförordningen beskrivs en nättidning som en elektronisk publikation, som ställts till allmänhetens förfogande genom ett öppet datanät och vars innehåll kompletteras minst och som innehåller nyheter från hela riket och från utlandet samt redogörande och kommenterande artiklar om olika områden i samhällslivet. 3.4.3 EU-godkännande till det finska presstödet 2008 Innan införandet anmälde ändringarna till . godkände kommissionen presstödet och anförde att stödet gynnar mångfalden, skyddar minoritetsspråken och det kan anses inte påverka konkurrensen eller handeln inom EU på ett negativt sätt. bedömde åtgärden direkt mot bakgrund av artikel 87.3 c i EG-fördraget, eftersom det inte finns några särskilda riktlinjer för statligt stöd till tidningspressen. Kommissionen är medveten om att mottagarna av presstödet i viss mån kan konkurrera med andra företag, som är verksamma inom tidningsutgivning, men i den mån åtgärden påverkar konkurrensen negativt uppvägs detta i stor utsträckning av de positiva effekterna för mediemångfald och flerspråkighet i . 3.4.4 Lapin Kansa söker finskt presstöd till sidor på samiska 2011 föreslog att av de , som regeringen reserverat för det selektiva presstödet, skulle gå till nyhetsbyrån , som producerar svenskspråkigt nyhetsmaterial till svenskspråkiga tidningar i och nyhetsbyråmaterial till tidningar i . Resterande skulle gå till Lapin Kansa för att utveckla av en webbplats med nyhetsmaterial på samiska i samband med tidningen. Motivering för stödet till Lapin Kansa var att det sannolikt var det enda sättet att åstadkomma ett regelbundet utkommande tryckt nyhetsmedium på samiska i . Lapin Kansa ansökte om medel till samiskspråkiga sidor i tidningen från det selektiva presstödet. Tidningen planerar att skriva 1-2 sidor som extraservice för de samiska läsarna. Om medlen beviljas, kommer tidningen att anställa en samiskspråkig journalist. Lapin Kansa begärde presstöd efter anmodan av sameföreningen i , Roavvenjárgga Sámi Searvi Mii. saknar en samiskspråkig tidning. Idén om att samarbeta med en etablerad tidning föddes hos sameföreningen, vilket ledde till att föreningen tog kontakt med flera stora tidningar i . Eftersom Lapin Kansa har sitt täckningsområde i samiska områden, ansåg föreningen det mest naturligt att samarbeta med den. Om man ska få statligt presstöd, kan samarbetet inte ske med mindre lokaltidningar. Det har inneburit att den norska samiskspråkiga dagstidningen inte kunnat bli aktuell. Från statligt håll har man menat, att det enda förnuftiga sättet att säkerställa en regelbunden distribution på samiska är att etablera samarbete med en existerande finsk tidning. 3.5 Gränshinder för nordiskt tidningssamarbete 3.5.1 Gränshinder för användningen av samiska språket Enligt presstödsförordningen får en tidning, vars text inte i huvudsak är skriven på svenska, likställas med en dagstidning och därmed ha rätt till driftsstöd. Skulle en samisk tidning lyckas skriva i huvudsak på samiska, som enligt tolkning är , riskerar ändå tidningen att få problem. Genom att språkförståelsen och läskunnigheten på samiska är så begränsad, blir det i praktiken omöjligt att få tillräckligt många prenumerationer, så att tidningen överskrider lägsta upplagenivå, som är 1 500 ex. minska språkambitionerna något och begränsa det språkliga innehållet för att locka en större andel svenskspråkiga, måste språkinnehållet i tidningen sänkas så drastiskt som ända ner till för att tidningen ska fortsätta att få presstöd, enligt reglerna. För den norska femdagarstidningen , som skriver helt på samiska, reser sig nästan oöverstigligliga hinder för en etablering i ett annat nordiskt land. I kalkylerar tidningen inte med en upplaga på mer än 400 ex, vilket är en nivå som är helt otillräckligt för att få presstöd. I är marknaden därför stendöd för en samisk tidning, som skriver på samiska. I behöver en samisk tidning inte ha mer än 750 ex för att få samiskt presstöd. Det gör att det i praktiken är omöjligt för Ávvir att utkomma i i samma format, om inte de svenska presstödsreglerna ändras. Alternativet är att Ávvir tar in svensk text för att bredda innehållet och genom det lockar fler prenumeranter eller väljer att bli en del i en svensk tidning. I kunde inte norska Ávvir bli mottagare av det finska presstödet till samiska tidningar, eftersom det samiska språket begränsade storleken på Ávvir och även där gjort det omöjligt med en etablering. För Ávvir är regelverket ett ogenomträngligt gränshinder både i och . 3.5.2 Gränshinder för samproduktion Ett gränsöverskridande tidningssamarbete kan inte bedrivas hur långt som helst, eftersom det bjuder på en rad begränsningar med hänsyn till rådande regler i respektive länders presstödsförordningar. Det finns krav i både och på att det journalistiska materialet ska vara egenproducerat. I förekommer samproduktion mellan den norska invandrar- och minoritetstidningen till en del. I presstödsförordningen för samiska tidningar finns ett krav på egenproduktion men inte någon gräns i procentandelar. I skall enligt presstödsförordningen en tidning ha eget innehåll för att beviljas presstöd. Det betyder att förordningen medger samproduktion men bara till en begränsad del. Om det gränsöverskridande samarbetet innebär att två tidningar producerar en och samma sida, kan sidan i komma att räknas som centralproducerad. Om den samiska texten görs på annat håll än på den egna redaktionen, är den inte unik. Samma gäller annonser, TV-program, insändare och debattsidan. För en svensk tidning som uppbär presstöd, kan den gemensamt framtagna samiska sidan innebära problem, om tidningen därigenom kommer farligt nära övre gränsen för det centralproducerade materialet, vilket skulle innebära att tidningen riskerar tappa presstödet. En lösning skulle vara, att den samiska sidan bedömdes som samhällsinformation eller att medger undantag.. 3.5.3 Gränshinder för distribution i grannlandet Enligt presstödsförordningen i skall en nyhetstidning på svenska i huvudsak distribueras inom landet. Är det en tidning, vars text inte i huvudsak är skriven på svenska och om tidningen vänder sig till språkliga minoriteter, ska den till av upplagan distribueras i . Det begränsar distributionen av upplagan utanför landets gränser till enbart . I fanns ett slopande av kravet på vad gällde tidningar på samiska och meänkieli. Regeringen 2010, prop. 2009/10:199, erinrar om att enligt ett beslutet av EU- kommissionen 2008 är det finska presstödet till tidningar på , samiska, svenska eller teckenspråk förenligt med . I beslutet anges i och för sig att stödet kan snedvrida konkurrensen, men att snedvridningen torde vara begränsad eftersom tidningsföretagen är små aktörer på marknaden och tidningarna har en begränsad målgrupp. I det finska presstödet medger dock inga möjligheter att saluföra sig utanför landets gränser. bedömer att vissa av de tidningar som skulle kunna få stöd genom att kravet på slopas, kan ha stora målgrupper i andra medlemsstater. Regeringen 2010, prop. 2009/10:199, vidtar dock inga av de förändringar, som föreslagit, därför att den menar att det är tveksamt om förslaget kommer att få avsedd effekt. I finns en tidning, vars upplaga till stor del distribueras i . Den minoritetsspråkiga publikationen ges ut i men också i , vilket inte innebär några problem i . En regel säger dock att tidningen bara får presstöd för sina norska abonnenter. En norsk samisk tidning som distribueras i , kan inte heller få presstöd för delen i . En sydsamisk tidning som etableras i , antingen som pappers- eller e-tidning, måste kunna distribueras även i , eftersom hälften av eventuella sydsamiska abonnenter befinner sig där. Tillsammans skulle de passera lägsta upplagenivå för presstödet på 1 500 ex. Daerpies Dierie har den upplagan, uppdelad på cirka 750 abonnenter i varje land. i ensamt uppnå 1 500 ex, kan den sydsamiska tidningen distribueras enbart till 150 abonnenter i . Det är ett gränshinder som omöjliggör start av en sydsamisk tidning. 3.6 Självständig samisk dagstidning som alternativ 3.6.1 Start av samisk dagstidning som editionerad tidning eller avläggare Ett traditionellt sätt att etablera en tidning på en ny ort i har varit att editionera en redan etablerad tidning eller skapa en avläggare med en ny titel. på olika orter har då kunnat ha samma ägare, som vid etableringen dragit fördelar av eget kapital, kunnande, personal, tryckeri, distribution och ett redan upparbetat nätverk. Grunden för metoden utgår från presstödsförordningens krav på egenproducerat material, vilket medger ett samproducerat material på . Samarbete med ett lokalt mediehus skulle för samisk del innebära att man föreslår mediehuset att starta en samisk tidning med hjälp av dess material, som man antingen återanvänder eller efterbehandlar. Metoden användes tidigare med framgång av A-pressen och har övertagits av av och ETC, som startat en rad småtidningar efter varandra på flera orter i landet med upplagor runt 2 000 ex. 3.6.2 Avbruten projektstart för editionerad samisk dagstidning 2004 I samisk miljö planerades start av en samisk endagstidning 2004 genom editionering av Miljömagasinet. Metoden skulle prövas för att med stöd av den redan verksamma tidningen finansiera etableringen. Utvecklingen av projektets senare del är beskrivet i 2006:8 sid 351-357. På grund av att medel inte beviljades ens till en blygsam förstudie, fullföljdes inte planerna. I betänkande är det avbrutna tidningsprojektet beskrivet, varvid även det känsliga förhållandet mellan och samiska medier till en del är berört. höjde sig över det provinsiella och beviljade utan vidare projektet till samisk språkutveckling i tidningen. Statliga sponsrade projektet inledningsvis med , och utlovade mer när tidningen kommit igång. Den samiska tidningens huvudspråk i projektet skulle vara på svenska men innehålla sidor på samiska. Förutsättningarna var självskrivna, eftersom inget annat realistiskt alternativ fanns för att starta en samisk dagstidning. Tillräckligt anpassade presstödsregler saknas fortfarande för samiska och meänkieli, som är hotade minoritetsspråk i , vilket senare skulle bekräfta. Presstödsförordningen har i praktiken begränsat möjligheterna för en tidning, som har problem med att klara produktionen av text på samiska och meänkieli, till att inte ha på de språken. Det mer svåruppfyllda alternativet är att tidningen måste skriva "i huvudsak" på annat språk än svenska, dvs till , enligt tolkning. Ett undantag finns för , som får ha den lägre nivån på finska, enligt paragrafen om begränsat driftsstöd. Presstödsförordningen gör alltså en hårdare bedömning av minoritetsspråken samiska och meänkieli, som är hotade, än finska, som inte är det, vilket kan tyckas märkligt i ljuset av kritik. Det nedlagda samiska tidningsprojektet fick dock att anvisa en kompromisslösning genom att föreslå en särskild bestämmelse för dagstidningar, som skriver på samiska och meänkieli. Förslaget var att höja den tillåtna texten på samiska och meänkieli från högst till . I ett remissyttrande från det samiska tidningsprojektet pekades dock på vilka svårigheter som kunde uppstå i ett nystartat tidningsprojekt, som successivt vill arbeta upp den samiska textandelen, att drastiskt höja andelen från 10 ända till . Det skulle innebära, att om tidningsprojektet misslyckades med ökningen, riskerade tidningen att förlora presstödet. Projektets förslag var att ingen procentangivelse alls skulle förekomma för tidningar på samiska och meänkieli. Regeringen 2010 följde inte förslag att sänka andelen samiska till . Konsekvenserna har blivit, att problemet med att successivt höja andelen från en sida, som gäller vid motsvarande situation i för norska lokaltidningar och som förstudien föreslår ska gälla i , till flera sidor, kvarstår vid etablering av en dagstidning på samiska eller meänkieli i . En samisk tidning, som har svenska som huvudspråk men som vid en kommande presstödsreform tar emot stöd för en tidningssida på samiska, måste rimligen våga utöka antalet sidor på samiska successivt och inte tvingas begränsa antalet tidningssidor till av innehållet av rädsla för att förlora presstödet. 3.6.3 Skärpta krav för editionerad tidning eller avläggare Vid start av ny tidning eller editionering gäller kravet att varje tidning ska ha egenproducerat material. Det kan innebära kraftiga begränsningar för användningen av det gemensamma materialet. kan ha samma ägare och samverka kring administration, teknik och innehåll, men kravet är att de ska olika ansvarige utgivare, redaktioner, redaktionsledningar och abonnenter. Även om de nya tidningen har eget innehåll, kan den anses som en och samma publikation som modertidningen. För en editionerad tidning eller avläggare innebär det skärpta krav från , som bedömer varje enskilt fall för sig för att avgöra självständigheten. Vid prövningen ser man på om det finns självständigt beslutsfattande vad gäller innehållet och om tidningen har redaktionella resurser för att klara utgivningen. Man prövar också om tidningen framstår som självständig vad gäller form och layout. Avgörande i positiv riktning skedde i ett fall genom att de två aktuella tidningarna omformades, så att de mer kompletterade varandra. Man lade en viss typ av innehåll i den ena tidningen och ett annat innehåll i den andra. 3.6.4 Köp av utrymme för en självständig tidningsbilaga Att producera det samiska materialet som en tidningsbilaga är ett annat möjligt alternativ i ett samarbete med ett etablerat mediehus. Bilagan kan ha en självständig samisk redaktion, som köper utrymme i tidningen. Redaktionen kan producera bilagor till alla tidningar som är intresserade. Problemet kan bli layouten, för många tidningar är noga med att den ska stämma med tidningen i övrigt. Bilagan påverkar inte presstödet. Det svåra kan vara att hitta dagar, då det finns utrymme. 3.6.5 Etablering av samisk gratistidning Ett alternativ till en prenumererad tidning är att etablera en samisk gratistidning. Ett förslag är att ha ett grönt fokus för att få fasta annonsörer. Vanligt är att mediehus, som driver dagstidningar, även ger sig in i gratistidningsbranschen för att ta andelar av konkurrenter. Villkoret kan vara att tidningen ska ge ett överskott på , för ansträngningarna är inte stora. Lika enkelt som att starta är det att lägga ner, om tidningen inte bär sig. 3.7 Samarbete med etablerad lokaltidning 3.7.1 Skäl till samarbete med en lokaltidning Skäl till samarbete med ett etablerat mediehus i är att ett sådant redan kan hantera en papperstidning, trycka den och distribuera den tillräckligt snabbt. Det är också enklare att starta en samisk tidning med en partner, som har ett journalistiskt kunnande och en redaktion med etablerade journalister. I valde man i den lulesamiska miljön att gå in i ett samarbete med Lokalavisa NordSalten, därför att man upplevde det som orealistiskt att starta en egen tidning, som skrev helt på lulesamiska. Man saknade folk med journalistisk och språklig kompetens. Fastän Lokalavisa NordSalten bara har en sida på lulesamiska, noterar man att tidningen ändå har problem med att få tag på folk. De som kan samiska är så eftertraktade, att de kan välja attraktivare arbetsplatser. Språkligt är inte situationen för Lokalavisa NordSalten tillfredsställande, men fördelen är att man åtminstone kan synliggöra språket där. Det har för många varit en god erfarenhet att ha fått skriva på samiska i en tidning, som når kommunens alla hushåll och mer därtill. Man har fått en mycket större spridning än att starta en samiska tidning, som inte skulle fått mer än ett hundratal abonnenter, tror man. Den lulesamiska befolkningen i området uppgår enbart till cirka 1 000 personer. 3.7.2 Eventuell svensk samarbetspartner till Snåsningen Enligt enkät bland tidningar på sydsamiskt område i Jämtlands- och finns intresse i båda länen att diskutera vidare förutsättningar för ett samarbete med Snåsningen. 3.7.3 Eventuell svensk samarbetspartner till Lokalavisa NordSalten En svensk samarbetspartner till Lokalavisa NordSalten bör verka i . Lokalavisa NordSalten diskuterade frågan om att starta aktiviteter i , eller men lämnade tanken utan att förverkliga den. Man tänkte sig att samarbetet kunde bestå av utbyte av enskilda artiklar som passade på respektive område. Det fanns redan ett utbyte på olika områden mellan och kommuner, så det kunde också utsträckas till berörda journalistiska teman.