sou · H0B39 · 2012-03-07 00:00:00 — Dessa siffror visar att sökaktiviteten bland personer som är födda utomlands är mycket hög, både för kvinnor och män. Passivitet kan således inte förklara skillnaderna i arbetslöshet mellan grupperna. Det kan finnas många förklaringar till utrikes föddas lägre sysselsättning och högre arbetslöshet än motsvarande för inrikes föddas. Några faktorer är centralare än andra. Till exempel finns det en större osäkerhet kring de invandrades humankapital än vad det är för inrikes födda. Själva bytet av nationell arbetsmarknad innebär i de flesta fall att investeringar i humankapital som gjorts i ursprungslandet förlorar i värde i det nya landet. Värdeminskningen kan avse den formella utbildningen, yrkeskunskaperna och den allmänna kännedomen om förhållandena på arbetsmarknaden. Förlusten av humankapital är delvis av tillfällig karaktär och innebär att personer som anlänt till i de flesta fall har lägre produktivitet på svensk arbetsmarknad jämfört med dem som är födda i , men att produktiviteten sedan successivt ökar givet att de etablerar sig i landet. En annan förklaring handlar om olika former av diskriminering och regelverk som gynnar dem som redan är etablerade på arbetsmarknaden och försvårar för utrikes födda att ta sig in på arbetsmarknaden. Slutligen har nyanlända invandrare sannolikt en hög andel arbetslösa i sina nätverk, något som är ineffektivt ur arbetsmarknadssynpunkt. En förklaring som dock inte är giltig är att utrikes födda, som ingår i arbetskraften, inte vill ha arbete och att de därmed inte heller söker arbete. Utrikes födda som är i arbetskraften har samma inställning eller för arbetsmarknadsutfallet potentiellt gynnsammare inställning till arbete respektive arbetslöshet jämfört med vad inrikes födda har. Dessutom är sökaktiviteten minst lika hög bland utrikes födda kvinnor och män som bland infödda. Skillnader i motivation för arbete, eller större acceptans för arbetslöshet, är därmed inte är en trovärdig förklaring till den högre arbetslösheten bland utrikes födda kvinnor och män. Arai, M., H. , och L. (2000),Är arbetsmarknaden öppen för alla Bilaga 6 till /2000, SOU 2000:7. (2005), search strategies and wage effects for immigrants, Avhandlingsserien 65, , , . , Å och T. Teljosuo (2011), Sysselsättning för invandrare – en om arbetsmarknadsintegration, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2011:5. Régner H. och E. Wadensjö (1999), Arbetsmarknadens funktionssätt i . En beskrivning baserad på ny intervjudata., Stencil, , . Enkät till ansvariga för ekonomiskt bistånd i kommuner skickade utredningen ut en webbenkät till ansvariga för ekonomiskt bistånd i samtliga 290 kommuner. Enkäten syftade till att ge en bild av hur kommunerna hanterar och informerar om rätten till föräldrapenning när nyanlända utrikes födda personer ansöker om försörjningsstöd. hade 203 kommuner eller svarat på enkäten (svarsfrekvensen på enskilda frågor är i enstaka fall lägre). För att få en bild av om bortfallet riskerar att inverka negativt på enkätresultatens representativitet har utredningen genomfört en bortfallsanalys. I bortfallsanalysen jämförs de kommuner som besvarat enkäten med kommuner i stort utifrån de två bakgrundsvariablerna kommungrupp respektive storlek på mottagande 2010. De två bakgrundsvariablerna är valda för att båda kan ha betydelse för hur kommunerna hanterar rätten till föräldrapenning vid ansökan om försörjningsstöd. Det är exempelvis tänkbart att kommuner med stort flyktingmottagande och många nyanlända hanterar föräldrapenningen annorlunda än kommuner med ett litet mottagande. Det är vidare möjligt att små kommuner i glesbygd hanterar rätten till föräldrapenning annorlunda än en storstadskommun. Bortfallsanalysen visar att kommunerna som besvarat enkäten liknar kommuner i stort med avseende på både kommungruppssammansättning och storlek på mottagande. I kombination med enkätens höga svarsfrekvens indikerar bortfallsanalysen att enkätsvaren ger en god representativitet för kommuner. Till ansvarig för ekonomiskt bistånd Enkätundersökning om kommunernas hantering av föräldrapenning när utrikes födda föräldrar ansöker om försörjningsstöd. Enkäten genomförs inom ramen för den statliga utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare som regeringen tillsatte . Enligt direktivet (Dir 2011:88) ska ett delbetänkande lämnas där nyanlända föräldrars uttag av föräldrapenning ska redovisas. Kartläggningen av föräldrapenningsuttaget kommer att baseras på registeruppgifter. För förståelsen av denna analys behöver vi ökad kunskap om hur kommunerna informerar om och tar hänsyn till möjligheten till föräldrapenning i samband med att nyanlända utrikes födda föräldrar ansöker om försörjningsstöd. Vi behöver din hjälp med att besvara enkäten. Dina svar är mycket viktiga för att vi ska kunna ge en så nyanserad bild som möjligt av utrikes födda föräldrars uttag av föräldrapenning. Enkäten tar att besvara och vi behöver dina svar . Alla som arbetar med undersökningen har tystnadsplikt och de insamlade uppgifterna kommer att redovisas i tabeller där ingen enskild kommuns svar kan utläsas. Dina uppgifter skyddas enligt 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) samt personuppgiftslagen (1998:204). För att underlätta för dig kommer vi att komplettera dina svar med uppgifter om din kommuns storlek, flyktingmottagande och geografi från befintliga register. Om du har frågor, eller om det uppstår något problem när du besvarar enkäten, kontakta , utredningssekreterare via e- post eller telefon . Stort tack på förhand! Till ansvarig för ekonomiskt bistånd Tack för att du tar dig tid att besvara enkäten! För att besvara några av enkätfrågorna behöver du din kommuns riktlinjer för ekonomiskt bistånd. Andra frågor kan du kanske behöva diskutera med handläggarna av ekonomiskt bistånd. Klicka på skrivarikonen längst ned på denna sida om du vill se enkätfrågorna i sin helhet innan du börjar besvara enkäten. Med "nyanländ" avses både flyktingmottagna som har rätt till etableringsinsatser och övriga anhöriginvandrare. Om du har frågor, eller om det uppstår något problem när du besvarar enkäten, kontakta , utredningssekreterare via e-post eller telefon . När du vill börja besvara enkäten trycker du på "nästa" nere i högre hörnet. Dina svar sparas löpande, så om du avbryter enkäten för att fortsätta svara kommer dina tidigare svar att finnas kvar när du öppnar enkäten på nytt. Du kan även ändra svar som du tidigare angivit. Har din kommun riktlinjer för ekonomiskt bistånd som tar upp hur föräldrapenning ska hanteras i biståndsprövningen? Om ja på fråga 1: Tar riktlinjerna upp hur kommunen ska agera då ett hushåll med en arbetslös hemmavarande förälder med föräldrapenning ansöker om försörjningsstöd? Om ja på fråga 2: Vad säger riktlinjerna om hur kommunen ska agera då ett hushåll med en arbetslös hemmavarande förälder ansöker om försörjningsstöd? SOU 2012:9 Bilaga 4 hemma med föräldrapenning för att istället ställa sig till arbetsmarknadens förfogande Om ja på fråga 1: Tar riktlinjerna upp hur kommunen ska agera då ett hushåll med en förälder utan inkomst men med rätt till föräldrapenning ansöker om försörjningsstöd? Om ja på fråga 4: Vad säger riktlinjerna om hur kommunen ska agera i det fall ett uttag av föräldrapenning skulle medföra... Om riktlinjerna för ekonomiskt bistånd tar upp något annat i relation till föräldrapenning, skriv detta här: Bilaga 4 SOU 2012:9 Vilket av följande alternativ beskriver bäst hur en ansökan om försörjningsstöd hanteras i din kommun i det fall den/de sökande saknar arbete men har rätt till andra typer av ersättningar såsom föräldrapenning, etableringsersättning etc? Avslutningsvis följer exempel på fyra situationer där utrikes födda föräldrar ansöker som försörjningsstöd. Vi ber dig välja det svarsalternativ som bäst beskriver hur ansökan skulle bedömas i din kommun. Ett hushåll bestående av en kvinna, en man och deras fyraåriga barn ansöker om kompletterande försörjningsstöd. Kvinnan och barnet har haft uppehållstillstånd . Kvinnan går på sfi men saknar inkomst och har inte rätt till etableringsersättning. Mannen har arbete. Ingen av föräldrarna har tagit ut någon föräldrapenning. Tar kvinnan ut föräldrapenning på heltid behöver familjen inte försörjningsstöd alls. Vilket av följande alternativ beskriver bäst hur familjens ansökan om kompletterande försörjningsstöd skulle bedömas i din kommun? Kvinnan uppmanas att ta ut ersättning på heltid för minst hälften av föräldrapenningdagarna. Det är inte nödvändigt att mannen överlåter sina dagar på kvinnan innan familjen kan beviljas försörjningsstöd. SOU 2012:9 Bilaga 4 Ett hushåll bestående av en kvinna, en man och deras treåriga barn ansöker om kompletterande försörjningsstöd. Kvinnan har haft uppehållstillstånd och har rätt till etableringsersättning om hon deltar i etableringsinsatser. Kvinnan är för tillfället hemma på heltid och tar ut föräldrapenning motsvarande /dag. Mannen deltar i etableringsinsatser. Vilket av följande alternativ beskriver bäst hur familjens ansökan om kompletterande försörjningsstöd skulle bedömas i din kommun? Bilaga 4 SOU 2012:9 En liknande situation som situation 2 med undantag av att kvinnan i familjen som ansöker om kompletterande försörjningsstöd inte har rätt till etableringsersättning. Precis som i föregående situation saknar hon dock arbete och är för tillfället hemma på heltid med ett barn som är . Hon tar ut föräldrapenning motsvarande /dag. Vilket av följande alternativ beskriver bäst hur familjens ansökan om kompletterande försörjningsstöd skulle bedömas i din kommun? Kvinnan uppmanas att ta ut föräldrapenning mot- svarande /dag. Kvinnan uppmanas varken att minska eller öka Biståndsbedömningen genomförs istället utifrån familjens nuvarande situation. En ensamstående utrikes född kvinna med tre barn på 3, 5 respektive ansöker om kompletterande försörjningsstöd. Kvinnan har haft uppehållstillstånd och har rätt till etableringsersättning om hon deltar i etableringsinsatser. Kvinnan är för tillfället hemma på heltid och tar ut föräldrapenning motsvarande /dag. Vilket av följande alternativ beskriver bäst hur kvinnans ansökan om kompletterande försörjningsstöd skulle bedömas i din kommun? Kvinnan uppmanas att ta ut föräldrapenning mot- svarande /dag. Kvinnan uppmanas varken att minska eller öka Biståndsbedömningen genomförs istället utifrån kvinnans nuvarande situation. Har du några övriga synpunkter/kommentarer får du gärna skriva dem nedan. Tack för din medverkan! Du kan nu avsluta enkäten genom att klicka på "Avsluta" i högra hörnet. Om du vill skriva ut dina svar kan du klicka på skrivarikonen. Bilaga 5 Arbetskraftsdeltagande bland inrikes och utrikes födda kvinnor och män 2011 Källa: , för . Källa: , för . 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2.Framtidens högkostnadsskydd i vården. 3.Skatteincitament för riskkapital. 4.Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. 6.Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. 7.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 8.Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. 9.Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. Framtidens högkostnadsskydd i vården. Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. Skatteincitament för riskkapital. Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området [4] Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning.