sou · H0B39 · 2012-03-07 00:00:00 — they need to learn the language, they often possess less viable human capital for Swedish conditions, and they have less welldeveloped networks in working life, all of which affect their opportunities to find a job. High demands for skills in the labour market and discrimination are two other thresholds to be crossed for immigrants to find work. Women and men from the refugee and family reunification/formation immigrant groups meet the greatest difficulties in becoming established in the labour market. The lower level of employment of women and men born abroad does not, however, appear to be due to the lack of a will to work. Instead, the Inquirys assessments show that women and men born abroad who are seeking work have a more positive attitude to work than those seeking work who were born here. They also seek work more intensively than people born in . The thresholds for entering the labour market are particularly high for women. Recently arrived women, like women in general, often take greater responsibility for the unpaid work of the home, which affects their opportunities for participating in the labour force. But the connection may also work in the opposite direction. The difficulties of entering the labour market may lead to women being referred to taking care of home and family to a considerably greater extent than they would wish themselves. Some people migrate to together with children, and fertility rates are high just after arrival. Long-term and intensive claims for parental benefits may lead to a delay in learning the language and becoming established, or to this not beginning at all. There is a risk of the thresholds for contact with key actors like the municipality and the becoming higher, the longer a person stays in with few contacts outside his or her close family. For recently arrived immigrants covered by the Act on introduction activities for certain newly arrived immigrants, more lengthy claims for benefits may lead to their losing the right to participate in special introduction activities. Focus on parental benefit claims The aim of the interim report is to survey parental benefit claims among recently arrived women and men born abroad. This survey is intended to provide a better basis for analyses of how these claims affect opportunities for recently arrived women to work, and take part in introduction activities aimed at getting them established in the labour market. One in three women between the ages of 18 and 50 years who migrated to in 2006–2009 as a refugee, a person otherwise in need of protection, or a family reunification immigrant, claimed parental benefit in 2009. For those coming as family member immigrants to other Swedish residents apart from refugees, the corresponding proportion was 22 per cent. The men claiming parental benefits had considerably smaller claims, compared with those of women. The impact of parental benefit claims on opportunities to participate in Swedish for Immigrants (SfI) courses and other activities to prepare people for employment can be assumed to depend on the extent of these claims and how they are placed in terms of time. In this interim report, the Inquiry has determined the extent to which recently arrived immigrants claims apply to full or part time, at the flat rate level of compensation and over a longer, consecutive period. Parents may also claim parental benefit for older children who migrate to with them, and the number of days is the same (480 days) for recently arrived older children as for a new born child. In 2006, some 6 100 children under the age of eight were granted permit as refugees or on family reunification/formation grounds, 85 per cent were one year old or more. The Inquiry has examined whether the possibility of claiming parental benefit for older immigrant children has also been used in practice, and the extent to which this has occurred. The result of the survey of recently arrived parents parental benefit claims The Inquiry has commissioned a study of parental benefit claims of recently arrived parents who came to in 2006 over the first four-year period. Among those migrating from countries outside Europe that year, there were 6 700 women, who in the following years were entitled to parental benefit, either for children who migrated together with them or for children who were born during the first four years in . In this survey, four patterns are apparent that are of special importance for an analysis of how parental benefit claims affect recently arrived womens participation in the labour force: Intensive claims delay introduction in the labour market for many recently arrived mothers A comparatively large group of recently arrived women have fewer opportunities to become established in the labour market during their first years in as a result of their care of older children. One in three women (or 730 persons) born outside Europe who migrated to in 2006 with children under the age of eight, and who do not give birth to more children during that period claim at least 200 days in the first year after migration (2007). Among women born outside Europe who come with children and who also give birth to further children after their arrival in , almost half (or 640 persons) claim at least 200 days in 2007. In total, this involves almost 1 400 women, or 40 per cent of mothers migrating with children from countries outside Europe. The year after they migrate to , these women have such high parental benefit claims that they can begin courses in Swedish or other activities that can open doors into the labour market. Extensive claims for several consecutive years among mothers giving birth to further children One out of four, and one of ten mothers respectively, arriving with children from countries outside Europe and who give birth to further children in during the period claim at least 200 days for two, respectively three consecutive years. These claims almost always involve full days, which means that these women have few opportunities to participate in introduction activities in parallel with their care of their children. Of the group of women born outside Europe who migrate to in 2006 with children, but who do not give birth to more children in during the period, however, only three per cent claim more than 200 days for two consecutive years. Extensive claims for several consecutive years can thus be attributed to the recently arrived mothers giving birth to further children during their first years in . Many recently arrived parents do not claim any days at all The survey also shows that many parents migrating to do not make use of parental benefit at all. One in four women who migrate to in 2006 with children under the age of eight from countries outside Europe and who do not give birth to more children in during the period do not claim any parental benefit at all during the first four years in . The proportion of men not making use of their right to parental benefit in this group is even higher, 60 per cent. Particularly remarkable is the result that seven per cent (some 300 persons) of women migrating to in 2006 from countries outside the EU/the Nordic region, who give birth to children during their first years in , do not claim a single parental benefit day during the whole period. One explanation for this low rate of claims may be that knowledge about this insurance among recently arrived parents is so minimal that it limits their access to parental benefit. Other explanations may be partly that the flat rate of compensation (per day) does not represent an alternative if greater benefits can be obtained by seeking jobs or by participating in introduction activities, and partly the unregistered emigration that occurs. Neither particularly advantageous nor flexible for recently arrived parents Recently arrived mothers have more difficulty in making use of the flexibility in the insurance system, probably as a result of financial limitations. Almost without exception, they receive compensation at the flat rate level (per day). They usually also only claim the full days of parental benefit and they claim considerably more days during the same year than the reference group. It is unusual to combine gainful employment with parental leave in this group, and similarly it seems to be unusual to combine parental benefit claims with participation in introduction activities. These womens parental benefit claims are far too concentrated to allow time for this. Municipalities, the social welfare allowance and parental benefit In a questionnaire that the Inquiry addressed to municipalities, it emerges that recently arrived parents parental benefit claims may be influenced to a great extent by the municipalitys practice for assessing allowances. In many municipalities, a recently arrived parent applying for a social welfare allowance has no other choice than to claim parental benefit. When dealing with an application for a supplementary welfare allowance from a family with a child of four years of age in which the mother participates in a SfI course but has no income and is not entitled to an intro- duction benefit, four out of ten municipalities answered that they would urge the woman to break off her course, and instead to claim parental benefit full time. In two out of ten municipalities, persons received as refugees with the right to an introduction benefit would be urged to claim full parental benefit when they apply for a supplementary social welfare allowance. Only three out of ten municipalities with guidelines for financial support also apply the National recommendations for both parents to have the opportunity to use part of the parental benefit. Since women have weaker connections with the labour market than men, this practice probably contributes to newly arrived women claiming parental benefit more extensively. Both a benefit and a trap In summary, our survey shows that parental benefit claims are relatively extensive during the first year after migration to for mothers migrating together with children under the age of eight. After that, claims decrease for older children who migrate to at the same time as their parents. Parental benefit claims for older children thus lead to a delay in their introduction in the labour market of at least one year for some 40 per cent of the recently arrived women who migrate to together with children. A parental benefit claim for several consecutive years is, however, unusual among those women who migrate to in 2006 together with children under the age of eight, and who do not give birth to more children in the years following their migration to . Mothers with a high rate of parental benefit claims for several consecutive years are to be found instead among those who both have children with them when they migrate to and then give birth to further children in . The benefits of the Swedish parental insurance system – remuneration that, to a high degree, compensates for loss of income and considerable flexibility for parents to decide themselves how they are to take out parental benefit so as to best meet the familys needs – can seldom be taken advantage of by recently arrived parents. Only on extremely rare occasions have recently arrived mothers and fathers been eligible for income-related compensation; instead, almost all these parents receive an allowance at a flat rate level, i.e., per day. With a low allowance, and without an established connection with the labour market, it is difficult to take advantage of the flexible opportunities to claim parental benefit according to ones needs. Recently arrived mothers and fathers claim parental benefit over a much more concentrated period than other parents, and their claims for this benefit refer almost exclusively to full days. The conclusion is thus that parental benefit delays introduction in the labour market for a considerable number of recently arrived mothers and that it can become a trap, particularly for those who are in need of a supplementary social welfare allowance. Difficult issues require several answers The considerably lower participation in the labour market of women born abroad does not have a single cause, but depends on a combination of many factors. In order to achieve greater employment among newly arrived women, measures therefore need to be taken in a range of different areas. The first years in a new country are particularly important to reduce the risk of long-term unemployment. Solutions to the problems arising because women are absent from working life during these first important years due to the care of children need to be sought for and designed in different ways, depending on the age of the children and the familyʼs situation otherwise. for the regulatory framework to be reviewed In view of the purpose of parental insurance – to make it easier for parents to combine work with care of children in connection with the birth or adoption of a child – the current design of parental insurance appears to be structurally unsound. For children born abroad, parental benefit days are allotted retroactively. Thus, in the overall view of the Inquiry, there is reason to make changes in the regulatory framework of parental insurance so as to reduce the risk of parental benefit claims for older children delaying the introduction of recently arrived women in the labour market. This can be achieved either through a general limit to how long parental benefit can be claimed or using an age-graded model where the number of parental benefit days is related to the childs age when he or she migrated to . The Inquirys continued work When absence from the labour market and introduction initiatives involves the care of small children, the solution is not to limit opportunities for parents to be at home with their children. Inquirys remit includes proposing measures that can make it easier for recently arrived women and men to combine parenthood with work and participation in introduction activities to prepare people for work. We have, in this interim report, identified several issues that will be important in the Inquirys future work: Should the target group for the right to special introduction activities be extended? Should it be possible to increase the period of introduction activities when parental benefit is claimed part time? Do expectations and treatment of central actors affect access to relevant activities for recently arrived women? Is information about the advantages of pre-school for such matters as childrens language development adapted to the target group? Are there flexible opportunities to participate in SfI courses so that the care of children and language studies can take place in parallel? According to its terms of reference, the Inquiry is to submit its final report, including proposals for legislative amendments, no later than 15 October 2012. Stora befolkningsströmmar i en globaliserad värld Vi lever i en globaliserad värld, där internationell migration är ett genomgående kännetecken. fanns 190 miljoner migranter i världen, vilket motsvarade av världens befolkning detta år (Ratha m.fl., 2008). För många människor är migration en möjlighet till ett bättre liv. Migrationen kan också fylla en viktig roll i den ekonomiska samhällsutvecklingen – länderna som migranterna flyttar till får ett inflöde av ny kompetens och arbetskraft och i ursprungsländerna får anhöriga ofta ta emot pengar från sina emigrerade släktingar vilket ökar deras möjligheter till utveckling och välfärd. I likhet med många andra länder är ett land med en mycket blandad befolkning. Utrikes födda utgör av den svenska befolkningen. hade ett stort behov av arbetskraft, och en aktiv rekrytering skedde i både våra nordiska grannländer och i södra . har mellan 40 000 och 100 000 utländska medborgare invandrat till . Invandringstopparna vissa år har varit en följd av att tagit emot flyktingar från olika oroshärdar i världen – , /, det och och . har även invandringen av EU/EES-medborgare, studerande och arbetskraftsinvandrare från länder utanför EU ökat kraftigt. Sammansättningen av befolkning har successivt förändrats som en följd av dessa migrationsströmmar. Och globaliseringen fortsätter. I befolkningsprognoser beräknas invandringen till fram uppgå till cirka 75–80 000 personer , medan utvandringen beräknas till cirka 45–60 000 personer . Anknytning till en i bosatt person har varit den främsta grunden för uppehållstillstånd. fick drygt 93 000 personer uppehållstillstånd eller uppehållsrätt i . Övriga anhöriginvandrare utgjorde av dessa, medan flyktingar, skyddsbehövande i övrigt och deras anhöriga utgjorde av invandrarna . över har dock flyktinginvandringen dominerat. har 1 235 000 personer fått uppehållstillstånd i Sverige.1 Av dessa var flyktingar, skyddsbehövande eller anhöriga till dessa (, 2010). Den utrikes födda befolkningens sammansättning avspeglar de tidigare invandringsströmmarna. En större andel av de relativt nyanlända har kommit till av flyktingskäl, medan de utrikes födda som har varit bosatta i landet framför allt har invandrat av arbetsmarknadsskäl. Arbete viktigt för sammanhållning och välfärd Det är av stor betydelse att de personer som invandrar till får goda förutsättningar att integreras väl i det svenska samhället. En av de viktigaste förutsättningarna för en god integration är att dessa kvinnor och män lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. Genom arbete och möjligheter att försörja sig själv och sin familj kan också känslan av delaktighet och att höra till i det nya landet växa sig starkare. Det finns åtskilliga studier som har visat att nyanlända invandrare i möter betydande svårigheter på arbetsmarknaden. Omfattningen och karaktären av dessa svårigheter varierar mellan olika individer och grupper, men generellt gäller att sysselsättningen är betydligt lägre bland utrikes än bland inrikes födda. Sysselsättningen ökar med vistelsetiden i landet, men fortfarande efter invandringstillfället är sannolikheten att ha ett reguljärt arbete lägre för utrikes födda, i synnerhet för dem som invandrat från länder utanför (Nekby, 2002). Skillnaderna i sysselsättningsgrad mellan in- och utrikes födda har också ökat . Den förändrade sammansättningen av den utrikes födda befolkningen har med stor sannolikhet bidragit till den ökade skillnaden i sysselsättning mellan in- och utrikes 1 Tidsbegränsade uppehållstillstånd är inte inkluderade. Invandrare som är medborgare i de nordiska länderna eller EU/EES behöver inte uppehållstillstånd och är därmed inte heller inkluderade. födda eftersom flyktinginvandrare ofta har en betydligt längre väg in på arbetsmarknaden jämfört med de grupper av framför allt arbetskraftsinvandrare som kom till –1970-talen. Alla invånare i behöver känna sig delaktiga i samhället. En låg sysselsättning bland utrikes födda innebär att samhället inte tar till vara potentialen hos dessa människor. Målet för integrationspolitiken om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund (prop. 1997/98:16) uppfylls inte. Med ökande skillnader i arbets- och livsmöjligheter finns en risk för att det uppstår sociala problem som grundar sig i känslor av utanförskap och exkludering. Ett annat skäl till att den låga sysselsättningen bland utrikes födda utgör ett allvarligt problem finns i behov att möta den demografiska utvecklingen. förväntas antalet personer minska, som antalet äldre i befolkningen ökar. Detta ställer stora krav på att den arbetskraft som finns tas till vara för att samhället ska kunna hantera de påfrestningar på finansieringen av välfärdssystemen som demografin ger upphov till. Utestängning från arbetsmarknaden av stora grupper har i detta läge både en hög kostnad för dem som drabbas och en hög kostnad för samhällsekonomin som helhet. En av de viktigaste grupperna där arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen kan öka är bland de utrikes födda (Ds 2008:36). Den är betydelsefull för arbetsmarknadsetableringen Det är i som grunden för nyanländas etablering på den svenska arbetsmarknaden läggs. Det råder en stor samsyn mellan forskare och praktiker om vikten av att insatser sätts in tidigt och att dessa har en tydlig arbetsmarknadsinriktning (se t.ex. Europeiska kommissionen, 2007; 2010). En utdragen etableringsperiod är passiviserande och kan leda till ett långvarigt bidragsberoende. Med etableringsreformen har regeringen skapat förutsättningar för en snabbare etablering på arbetsmarknaden för dem som kommer till som flyktingar och som anhöriga till flyktingar. Syftet med reformen är att korta den tid det tar för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden. Arbete har satts i centrum genom att samordningsansvaret för de särskilda insatserna överförts från kommunerna till Arbetsförmedlingen. Incitamenten att arbeta och delta i insatser har stärkts genom införandet av en statlig, individuell och enhetlig etableringsersättning. Egenmakten för den nyanlända har ökat genom ett valfrihetssystem med etableringslotsar vilka ska bidra med kontaktnät och särskilt stöd för den i (prop. 2009/10:60). Reformens effekter för nyanländas arbetsmarknadsetablering kan ännu inte bedömas. Det blir möjligt först när resultaten kan följas för de personer som kommit , då reformen trädde i kraft. universitets Linnécentrum för integrationsstudier (SULCIS) har regeringens uppdrag att utvärdera effekterna. Övriga anhöriginvandrare omfattas inte av etableringsreformen. Men samma mönster med en långsam etablering på arbetsmarknaden som motiverade förändringarna i flyktingmottagandet finns även i denna grupp. De övriga anhöriginvandrarna utgör en större andel av de nyanlända än de flyktingmottagna. är de som fått uppehållstillstånd p.g.a. anknytning en mer heterogen grupp än flyktinggruppen. Bland dem som får uppehållstillstånd av anknytningsskäl finns individer som redan vid invandringen har både arbete och ett väl utvecklat nätverk i . Andra anhöriginvandrare har en lång väg fram till sitt första arbete i och stora behov att bygga upp både kunskaper i svenska språket, relevant utbildning och arbetslivserfarenhet samt kontakter utanför den närmaste familjen. Trösklarna till arbetsmarknaden är särskilt höga för utrikes födda kvinnor. i hade hälften av kvinnorna som kom 1998 som flyktingar eller som anhöriga till flyktingar fortfarande inte kommit i arbete. Mönstret är likartat även för en stor del av de kvinnor som kommer som övriga anhöriga. Kvinnornas låga arbetskraftsdeltagande är ett växande problem, sysselsättningsgraden för utrikes födda kvinnor har minskat . Den låga sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor är en komplex fråga, som beror på många olika faktorer. En bidragande förklaring kan vara att kvinnorna till följd av vård av barn i inte deltar i de insatser som samhället erbjuder för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden, såsom undervisning i svenska för invandrare och arbetsförberedande insatser. Men sambandet kan också gå åt andra hållet – till följd av svårigheterna att komma in på arbetsmarknaden kan kvinnorna hänvisas till vård av barn i betydligt större utsträckning än vad de själva önskar. 1.2Utredningens uppdrag och inriktning Utredningens övergripande uppdrag är enligt direktivet (bilaga 1) att föreslå åtgärder som kan öka arbetskraftsdeltagandet och påskynda arbetsmarknadsetableringen för nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare. En viktig del är att identifiera åtgärder som ökar möjligheterna för nyanlända att kombinera föräldraskap med arbete och deltagande i etableringsinsatser. I uppdraget ingår även att analysera vilka ekonomiska incitament som påverkar nyanlända utrikes födda kvinnor och anhörigas arbetskraftsdeltagande och deltagande i etableringsinsatser. Som en särskild del ska utredningen göra en kartläggning av nyanlända kvinnors och mäns uttag av föräldrapenning. Det är denna kartläggning som redovisas i detta delbetänkande.