sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Detta ökade dock successivt från 1981/1986/87. var andelen uppe i . Denna andel har sedan varit stabil till . Ersättningar, stipendier och bidrag kan noteras att andelen särskilda författarpenningar minskat något . I kategorin arbetsstipendier ingår stipendier med olika löptid. Fonden delar ut ettåriga, tvååriga och femåriga stipendier. För arbetsstipendierna är utvecklingen relativt jämn. Både i början av perioden och används något av anslaget till dessa, 2011 var det och däromkring har det legat . var denna andel dock nere på kring . Hur mycket som använts till stipendier av olika längd har varierat mer (se diagram 6.5). I övriga kostnader ryms i huvudsak pensionsbidrag, fondens administration och organisationsbidrag. Den innehåller också kost- nader för t.ex. tillfälliga bidrag, resestipendier och . De övriga kostnadernas andel har varierat . Trenden är att andelen minskat. användes ungefär en tredjedel av anslaget till övriga kostnader. Detta har successivt minskat. är det nere och 2011 användes av anslaget till denna del. Kostnaderna för författarfondens administration vad avser biblioteksersättningen uppgick till . Bidragen till upphovsmannaorganisationerna var till , till Föreningen och 1,4 miljoner konor till . För pensionsbidrag användes . Mottagare av penningar och stipendier För att få en bild av biblioteksersättningens betydelse för konst- närskollektivet är det intressant att se hur många som mottar olika ersättningar eller stipendier från författarfonden. Antalet mot- tagare av penningar 2011 var 4 290 stycken (vilket innefattar både upphovsmän och arvingar). De enskilda författar- och översättar- penningarnas belopp varierade 2011 mellan och per mottagare. Medianvärdet för ersättnings- beloppet var . Söktrycket på författarfondens stipendier är högt och av de sökande får bifall på sin ansökan. I följande diagram presenteras hur många löpande garantier och stipendier Ersättningar, stipendier och bidrag I stort sett motsvarar detta även antalet personer som uppburit stipendier respektive år. Utöver arbets- stipendier utgick resestipendier ur biblioteksersätt- ningen, men dessa har lyfts ur (se kapitel 13). Se bilaga 2, tabell 25. Av diagrammet framgår att det i snitt är totalt något mer än 400 personer som uppbär något arbetsstipendium från biblioteks- ersättningen . Det totala antalet mottagare har minskat . De flesta har ettåriga stipendier och så har det varit även om det faktiska antalet varierat kraftigt. Kring 150 personer har haft tvååriga eller femåriga stipendier . En nyhet 2001 var de långa, tioåriga stipen- dierna. De har sedan åter avskaffats men uppbärs fortfarande av 29 personer. Till detta ska läggas den särskilda författarpenningen, som har en stipendieliknande funktion. Den uppbärs av 181 personer. till 2004 var det som framgår av diagrammet dock fler än 200 personer . En undersökning som genomförts av litteratursociologen visar att det finns en sned Ersättningar, stipendier och bidrag könsfördelning till kvinnornas nackdel bland mottagarna.15 Den har minskat , men bara långsamt. Utvärderingen visar också att allt tyder på att de författare som erhållit särskild författarpenning fortsätter att skriva och ge ut böcker sedan den beviljats. Indika- torer som nivån på biblioteksutlåning, mottagna litterära priser och omnämnanden i litteraturhistoriska översiktsverk, pekar även mot att gruppen med särskild författarpenning, som kollektiv betraktat, är litterärt framgångsrik och når ut till en läsande allmänhet. Sammantaget kan man konstatera att författarfonden, jämfört med praxis på andra konstområden, delar ut förhållandevis många långa stipendier. Detta skapar naturligtvis ett något mer trögrörligt system där mottagarna inte förnyas lika ofta som de annars skulle kunna. ger det mottagarna större möjligheter att arbeta på , vilket är av betydelse mot bakgrund av att detta är ett område där den tid det tar att producera ett nytt verk normalt sett är lång. Satsningen på längre stipendier och särskilda författar- penningar är också kostsam eftersom sådana innefattar skatter samt pensionsavgifter eller fulla sociala avgifter. För att rätt bedöma betydelsen av stipendier m.m. är det viktigt att känna till att de summor som fördelas ofta är relativt små (åtminstone i jämförelse med en normal heltidsförsörjning). Vidare går det oftast också ett eller mellan de arbetsstipendier man kan tilldelas som aktiv upphovsman, varför de årliga stipendie- beloppen för de kortare stipendierna får slås ut för en rättvis betraktelse över stipendiernas betydelse för innehavarnas inkomster . I normalfallet beviljas, enligt fondens s.k. stipendietrappa, en sökande första gången ett mindre ettårigt stipendium på . Om författarskapet utvecklas och bedrivs kontinuerligt kan den sökande senare bli aktuell för ett större stipendium på , och längre fram ett tvåårigt arbetsstipendium på . Först därefter – dvs. relativt efter den litterära debuten – prövas man för ett femårigt arbetsstipen- dium och ännu längre fram i karriären för den särskilda författar- penningen. Genomsnittsåldern för de som tilldelas den särskilda författarpenningen är . För en bedömning av stipendiernas och den särskilda författar- penningens ekonomiska betydelse är det också viktigt att se till skillnader när det gäller skatter och sociala avgifter, villkor för 15 , Garanterade författare: Om biblioteksersättningen och den garanterade för- fattarpenningen 1972-2010 (, 2012). Ersättningar, stipendier och bidrag annan yrkesverksamhet, samt den särskilda författarpenningens relation till den statistiskt beräknade och utlånebaserade författar- eller översättarpenningen. Anm.: Förkortningen ffp står för författarpenning och öp för översättarpenning. Beloppet för den särskilda författarpenningen är delvis anpassat till att de sociala avgifterna ingår och ska erläggas av innehavaren själv. Utan hänsyn till avdrag och till att den statistiskt beräknade författar- eller översättarpenningen ingår i beloppet kan egenavgift- erna beräknas till av bruttobeloppet. Så räknat kvarstår således i skattepliktig inkomst, vilket är lågt i jämförelse med de femåriga stipendiernas brutto- belopp eller en vanlig löneinkomst. Talböcker produceras med stöd av 17 § upphovsrättslagen och kan bara göras av bibliotek och organisationer som har regeringens tillstånd. Talboks- och (TPB) framställer talböcker. Talböcker görs i DAISY-format och lånas på bibliotek av personer med läshandikapp. Läshandikappade har även rätt att få köpa talböcker. Författare och översättare får en viss ersättning över kultur- budgeten för användningen av verk i detta syfte. Denna ersättning är motiverad av kulturpolitiska skäl och är inte en upphovsrättslig ersättning. Medlen fördelas av mellan svenska författare och svenska översättare av sådana verk som Ersättningar, stipendier och bidrag framställts som talböcker eller ingår i taltidningar.16 betalas talboksersättningen av praktiska skäl ut till ersättningsberättigade upphovsmän via Administration av Litterära Rättigheter i (), en s.k. collecting society som träffar avtal och inkasserar ersättning för användning av upphovsmännens verk. Ersättningen går till författare som skriver på svenska och till översättare som översätter till svenska. Dessa ska vara fast bosatta i . För talböcker framställda/kopierade uppgick ersättningen till per inspelad halvtimme och exemplar för prosa i original. För lyrik, dramatik och aforismer i såväl original som översättning uppgår ersättningen till per inspelad halvtimme och exemplar. För översättningar av prosa uppgår ersättningen till och exemplar. Då ett verks speltid överstiger utgår halv ersättning för den överskjutande tiden. Ersättning utgår inte för verk som har fler än tre författare eller översättare, inte heller till redaktörer, utgivare och personer som bearbetat andras verk. Om den beräknade ersättningen för samtliga talbokskopior av en upphovsmans verk under ett budgetår understiger ett visst belopp sker ingen utbetalning. I sådana fall ackumuleras de ej utbetalda beloppen för upphovsmannen i högst och betalas ut så snart summan överstiger minimigränsen för utbetalning. För ersättning åt författare och översättare för utnyttjande av deras verk i form av talböcker, anvisar regeringen medel på anslaget 5:2, ap. Av anslaget är beräknat högst till Författarförbunds administrationskostnader vid fastställande och utbetalning av ersättningsbeloppen. De ersättningsordningar som behandlats ovan är motiverade av kulturpolitiska skäl och utgår via statsbudgeten. Av stor betydelse är också de ersättningar som bygger på särskilda bestämmelser i 16 I 15 § lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgift inom Kulturdepartemen- tets ansvarsområde anges att prövar frågor om fördelning av statliga medel till författare och översättare för utnyttjande av deras verk i form av talböcker och taltidningar. Ersättningar, stipendier och bidrag upphovsrättslagen, t.ex. den s.k. privatkopieringsersättningen. Vidare påverkas de litterära upphovsmännens villkor i hög grad av möjligheterna att sluta avtal som grundar sig på avtalslicens- bestämmelser i upphovsrättslagen. Med stöd av 12 § upphovsrättslagen har enskilda personer rätt att under vissa förutsättningar kopiera t.ex. musik, film och böcker för privat bruk. För att kompensera för den uteblivna försäljning som en privat kopiering innebär för upphovsmännen har författare, kompositörer m.fl. rätt till privatkopieringsersättning, tidigare kallad kassettersättning.17 Genom att belägga produkter som är särskilt ägnade för privatkopiering, t.ex. inspelningsbara cd- och dvd-skivor, video- och ljudkassetter, videospelare och mp3-spelare, med en avgift har lagstiftaren beslutat att upphovsmännen ska ersättas av närings- idkarna för visst inkomstbortfall. Det är importörer och tillverkare av dessa anordningar som är skyldiga att betala ersättningen. Avgifterna inkasseras av paraplyorganisationen Enligt lagen ska ersättning utgå med per inspelningsbar minut för analoga produkter och för produkter där digital upptagning kan ske upprepade gånger är ersättningen per gigabyte lagringsutrymme. Ersättningens verkliga storlek är dock beroende av överenskommelser mellan parterna (Copyswede och näringsidkarna) eftersom lagen bl.a. medger att ersättningen sätts ner enligt vissa kriterier. Enligt de senaste tillgängliga uppgifterna, som rör 2009, uppgick den sammanlagda privatkopierings- ersättningen till . Av den del som då var tillgänglig för fördelning (efter avdrag för administration m.m.) gick till dramatiker, till författare, till journalister och till översättare. 17Att en ersättning ska ges följer av Infosoc-direktivet där det anges att medlemsstaterna får göra inskränkningar i mångfaldiganderätten när det gäller mångfaldigande för privat bruk under förutsättning att rättighetshavarna får rimlig kompensation (artikel 5.2 b). 18Copyswede är en ekonomisk förening som ägs av sina fjorton medlemsorganisationer, som i sin tur företräder svenska upphovsmän och utövande konstnärer. På ordområdet rör det sig om följande organisationer: , , och . Ersättningar, stipendier och bidrag Rätt till användning av skyddade verk kan grundas på bestäm- melserna om s.k. avtalslicenser i 42 a § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk.19 Användning genom avtalslicens är en lösning som är typisk för de nordiska länderna. Bestämmelserna om avtalslicens gör det möjligt för en part att träffa avtal om användningen av verk med en organisation som företräder ett flertal svenska upphovsmän på området och därigenom få rätt att också använda verk av upphovsmän som inte företräds av organisationen (s.k. utsträckt verkan). Tanken är att nyttjare genom sitt avtal med den representativa organisationen på ett enklare sätt ska få alla de rättigheter som behövs för verksam- heten, som berörda upphovsmän får ersättning. Det finns i bestämmelserna vissa garantier för de upphovsmän som inte är anslutna till en avtalsslutande organisation (men ändå kommer att omfattas av avtalen). Det ställs bl.a. krav på lika- behandling, vilket innebär att utanförstående upphovsmän har rätt till samma ersättning och förmåner som upphovsmän företrädda av organisationen. Dessutom har de rätt att få ersättning även om organisationen valt att inte fördela medlen till enskilda utan exem- pelvis använder dem till kollektiva ändamål. finns i svensk rätt sex olika bestämmelser som reglerar områden på vilka avtalslicenser kan tecknas.20 Det finns möjlighet att ingå avtal med avtalslicensverkan för exemplarframställning inom myndigheter, företag och organisa- tioner m.fl., för exemplarframställning inom undervisnings- väsendet, för överföring och spridning av verk inom arkiv- och biblioteksväsendet samt för utsändning av respektive vidare- sändning av verk i radio och tv. infördes även en möjlighet att sluta avtal med avtalslicensverkan för återanvändning av verk i radio och tv om verken ingår i egna eller av radio- eller tv-företaget beställda produktioner som har sänts ut före . I delbetänkande Avtalad upphovsrätt (SOU 2010:24) föreslås vidare bl.a. att det ska införas en helt ny avtalslicensbestämmelse som innebär att parterna även på andra områden än de i lagen angivna ska kunna ingå avtal med avtals- licensverkan, dvs. en generell eller särskild avtalslicens. 19Nedanstående redogörelse för avtalslicenserna bygger på Avtalad upphovsrätt (SOU 2010:24), kapitel 4. 20Bestämmelserna återfinns i 42 b–§§ lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Ersättningar, stipendier och bidrag Exempel på ingångna avtal som är viktiga för de litterära upphovsmännen är de som rör kopiering för intern information på arbetsplatser samt för framställning av exemplar i undervisnings- syfte (ofta kallat skolkopiering). Avtalslicenser för arbetsplats- kopiering och för kopiering i undervisningssyfte tillhandahålls av Bonus Presskopia. Det är en bransch- och intresseorganisation som företräder upphovsmän, förläggare och utgivare inom bok- och läromedelsområdet, bildområdet, notområdet samt pressområdet. Som paraplyorganisation administrerar Bonus Presskopia avtals- licensen och inkasserar ersättning. Det är dock de olika medlems- organisationerna som i sista ledet fördelar ersättningen till rättig- hetshavarna. Bonus Presskopias inkasserings- och fördelningssystem utgår från en kollektiv fördelning av ersättningarna på grundval av statistiska undersökningar. Organisationen uppdrar tillsammans med sina avtalsparter, t.ex. staten eller Kommuner och Landsting, åt externa undersökningsföretag att genomföra statistis- ka undersökningar om kopiering. Dels undersöks kopierings- volymen och dels undersöks vad som kopieras. Med stöd av resultaten förhandlar Bonus Presskopia med motparterna om ersättningens storlek. Bonus fördelar sedan, på grundval av de statistiska uppgifterna, inkasserade medel till olika fördelnings- grupper inom respektive område. De olika områdena är bok- området, som i sin tur är uppdelat i läromedelsområdet och övriga bokområdet, bildområdet, notområdet och pressområdet. Inom varje grupp görs därefter ytterligare en fördelning till de i gruppen ingående organisationerna, dels på grundval av de statistiska undersökningarna och dels enligt överenskommelse mellan organisationerna om hur medlen ska fördelas mellan exempelvis utgivare och upphovsmän. Ersättningar som avser svenska rättsinnehavare till skön- och facklitteratur fördelas till fördelningsgruppen för bokområdet. I gruppen är och representerade. Fördelningsgruppen fördelar ersättningarna vidare mellan organisationerna. Dessa har sedan att självständigt fördela ersättningarna bland upphovsmännen eller förlagen vare sig dessa är medlemmar i föreningen eller inte. har erhållit i storleksordningen för fördelning till svenska upphovsmän. Merparten av utbetalningarna sker i form av stipendier. Ersättningar, stipendier och bidrag har erhållit från Bonus Presskopia. Efter föreningsbeslut reserverar man en andel av detta för gemensamma ändamål, främst . Enligt uppgift från föreningen kan ett förlag med en omsättning på 5 miljoner också förvänta sig att få från kopieringsersättningen. 6.4Stipendier och bidrag på ordområdet Styrelsen för fördelar utöver biblioteks- ersättningen även konstnärsbidrag och långtidsstipendier samt bidrag för beställning av nyskriven svensk dramatik. I förordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer anges att bidrag kan utgå i form av konstnärsbidrag, projektbidrag eller långtidsstipendier. Vissa allmänna riktlinjer för respektive bidrags- typ anges i förordningen (se 8–18 §§), t.ex. hur länge ett bidrag får betalas ut och med vilka belopp.21 Närmare föreskrifter om bidrag enligt förordningen får dock meddelas av respektive bidrags- myndighet. När det gäller dramatiker, författare, översättare och kulturjournalister prövas frågor om konstnärsbidrag, projektbidrag och långtidsstipendier av styrelsen för . För långtidsstipendier anvisar regeringen medel på anslag 5:2, ap. Där anges den totala ramen men och författarfonden kommer överens om hur många stipendier som ska tillfalla ordområdet och andra områden. För bidrag enligt förordningen till författare, översättare, kulturjournalister och dramatiker, anvisar regeringen medel på anslag 5:2, ap. Av de medel som anvisas under anslagsposten får styrelsen för använda högst till administrations- kostnader. I anslagsposten ingår medel för deltagande i internation- ellt kulturutbyte. Enligt förordningen (1998:1369) om statsbidrag för beställning av nyskriven svensk dramatik, kan statsbidrag ges till fria teater- grupper, regionala och lokala teaterinstitutioner samt radio- och tv- företag för beställning av nyskriven svensk dramatik. Med svensk dramatik avses dramatiska verk skrivna på svenska eller av 21 Jfr även förordning (1983:190) om pensionsgrundande konstnärsbidrag m.m. Där anges att som inkomst av anställning enligt 2 kap. 5 § 16 lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension ska anses konstnärsbidrag enligt 8 § första stycket och långtidsstipendier enligt 16 § förordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer, under förutsättning att bidraget eller stipendiet lämnas av . Ersättningar, stipendier och bidrag upphovsmän som har sin vanliga vistelseort i . Syftet med statsbidraget är att ge i första hand teatrar möjlighet att beställa nyskriven svensk dramatik av hög kvalitet. Ansökan om statsbidrag ska göras gemensamt av en dramatiker och den som vill uppföra dramatikerns verk. Ansökan ges in till styrelsen för som fördelar bidraget.22 För dramatikerstödet anvisar regeringen medel på anslaget 5:2, ap. Av anslaget är beräknat högst till administrationskostnader för styrelsen för . I följande tabell sammanfattas den ekonomiska utvecklingen för de stödordningar som beskrivits ovan. Källa: Regleringsbrev för . Se även bilaga 2, tabell 27. Av tabellen framgår att anslaget till respektive stödordning i princip legat still (och vad gäller Bidrag till författare m.fl. i princip ). Jämfört med perioden har dock vissa höjningar gjorts. Särskilt gäller detta för långtids- stipendierna, som författarfonden och alltså gemensamt beslutar hur de ska fördelas mellan konstområden. Inkomstgaranti för konstnärer kunde tidigare beviljas enligt förordning (1976:504) om inkomstgarantier för konstnärer. Det skulle ges till konstnärer som stod för konstnärlig verksamhet av hög kvalitet och stor betydelse för svenskt kulturliv. Regeringen beslutade att avveckla systemet med statlig inkomstgaranti för konstnärer. De som redan innehar en garanti kommer även efter 22 I 12 § förordningen (1962:652) om , anges att styrelsen ska utse ett utskott som på styrelsens vägnar fattar beslut i frågor om bidrag till dramatiker enligt förordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer samt om bidrag enligt förordningen (1998:1369) om statsbidrag för beställning av nyskriven svensk dramatik. Ersättningar, stipendier och bidrag beslutet att ha den kvar, däremot kommer inga nya inkomst- garantier att beviljas. När medel successivt frigörs i garantisystemet kommer de att överföras till långtidsstipendier. finns cirka 150 statliga inkomstgarantier för konstnärer. Inkomstgarantin innebär att mottagaren är försäkrad en minimiinkomst på fem prisbasbelopp (för var summan ). Det belopp som betalas ut minskas i förhållande till andra inkomster, vilket innebär att garantin inte ger något ekonomiskt utfall det året om konstnären når en egen inkomst på . Inkomstgarantierna inom bild, form, musik, teater, dans och film har fördelats av , medan garantier till författare och översättare fördelats av . Antalet garantier till författare, översättare, dramatiker och kultur- journalister är kring 30 stycken. Hur många som ska gå till ordkonstgrupperna har och författar- fonden kommit överens om. De s.k. centrumbildningarna på kulturområdet arbetar för främja sina respektive konstområden och för att förbättra villkoren för kulturskaparna på arbetsmarknaden, främst genom uppdrags- förmedling. De kan ofta ha en viktig roll som mäklare mellan kultur och näringsliv. Medlemmar är oftast enskilda personer, yrkesverksamma inom ett visst konstområde. Centrumbildningar finns inom konstområden som ord, bild, form, ton, teater, dans, film och foto. Tolv centrumbildningar får stöd av . En viktig uppgift för centrumbildningarna är att fungera arbets- förmedlande. Centrumbildningarna förmedlar totalt sett närmare 9 000 uppdrag till kulturskapare. De kompletterar där- igenom arbetsförmedlingen med sin kompetens och är inte minst viktiga för de yrkes kategorier, t.ex. författare och översättare, som inte i någon större utsträckning kan använda sig av arbets- förmedlingens tjänster. De centrumbildningar som samlar utövare inom ordområdet är , Författarcentrum och Översättarcentrum. Centrumbildningarna på ordområdet förmedlar t.ex. författar- Ersättningar, stipendier och bidrag besök, driver läs- och skrivfrämjande projekt och anordnar litterära evenemang. en ideell förening som består av yrkes- verksamma dramatiker och översättare av dramatik som skriver för scen, film, radio, tv och andra medier. Föreningen har cirka 200 medlemmar. stöd från och finansierar i övrigt verksamheten med projektpengar och medlems- avgifter. Huvuduppgiften är att förmedla uppdrag till dramatiker från tänkbara uppdragsgivare såsom teatrar, filmbolag eller tv- produktionsbolag. Man förmedlar även dramatikerbesök i skolorna i syfte att lärare och elever ska få lära sig hur dramatik skapas med hjälp av manus. Författarcentrum är en ideell förening för yrkesverksamma för- fattare som startades . Föreningen är indelad i fyra regioner: Författarcentrum Öst, Väst, Norr och Syd. Dessa samarbetar i Författarcentrum Riks. Författarcentrum Riks har en egen ord- förande och styrelsen består av representanter från de fyra region- erna. Totalt består de olika föreningarna av cirka 1 400 medlemmar. Författarcentrum Riks erhåller anslag från som fördelas till de fyra regionala föreningarna. Dessa erhåller även stöd från regioner och kommuner. Anslaget från finansierar en stor del av verksamheten vid Författar- centrum Riks och ger möjlighet att bedriva en rikstäckande författarförmedling genom de regionala författarcentren. Förmedling av författarbesök till skolor, bibliotek, studieför- bund, företag och konferenser, är också en viktig verksamhet för de olika regionala föreningarna. Föreningarna engagerar sig även i ett stort antal läs- och skrivfrämjande projekt och arrangerar litterära evenemang. Författarcentrum Öst driver print-on-demand-förlaget som syftar till att bredda bokmarknaden. Ersättningar, stipendier och bidrag sällskapet/Författarcentrum Norr ger bl.a. ut den egna tidskriften behandlar den norrländska litteraturen. Översättarcentrum är en ideell förening för skönlitterära och fack- litterära översättare. Översättarcentrum bildades och verk- samheten finansieras dels med medlemsavgifter, dels med årliga bidrag från .