sou · H0B319 · 2012-03-30 00:00:00 — Detsamma får anses gälla även vad avser förståelsen av de eventuella hinder som anförs mot en patentansökan t.ex. i ett tekniskt föreläggande eller de närmare överväganden som har gjorts i ett beslut i ett patentärende. En annan grupp som har intresse av offentliggjorda patentansökningar är de som arbetar med patent, forskning eller teknisk utveckling. Dessa kan tänkas utnyttja patentansökningar som en källa till information för att främja teknikspridningen. Denna grupp har i regel ingen svårighet att förstå tekniken bakom uppfinningen även om denna offentliggjorts på engelska. En närbesläktad grupp är näringsidkare som vill hålla sig informerad om konkurrenters patentansökningar och som t.ex. bevakar publicerade ansökningar inom ett visst teknikområde. En stor del av denna grupp har också möjlighet att tillgodogöra sig det relevanta innehållet i en patentansökan på engelska. Min uppfattning är att enskilda uppfinnare, dvs. fysiska personer eller så kallade garageuppfinnare som kanske inte behärskar engelska, i regel inte använder sig av publicerade patentansökningar som källa till information för att utveckla egna uppfinningar. Dessa personer får snarare sina idéer från vardagslivet eller från det arbetsliv som de normalt befinner sig i, än genom att läsa patentdokument. Överväganden och förslag SOU 2012:19 134 10.2.4 Rättssäkerhet för tredje man En viktig kategori av läsare av patentdokument är den som planerar att tillverka en produkt eller använda en viss teknik och därför behöver undersöka vilka patentansökningar eller beviljade patent som finns inom ett visst teknikområde. Denna kategori av läsare behöver bedöma sitt handlingsutrymme och avgöra om en viss verksamhet riskerar att begå intrång i annans patent. Det är alltså fråga om tredje mans rättssäkerhet. Språkvårdande organisationer menar att även enskilda uppfinnare som kanske inte behärskar engelska ska ha möjlighet att kunna göra denna bedömning. Mot detta kan dock anföras att det inte existerar något teknikområde där det enbart finns nationella svenska patent att ta hänsyn till. Den som vill undersöka sitt handlingsutrymme måste därför ta såväl svenska som europeiska patent i beaktande. Ur detta perspektiv får frågan om rättssäkerheten för tredje man anses överspelad redan till följd av det inskränkta översättningskravet för europeiska patent. Som tidigare påpekats behöver den som närmare ska tolka ett patents skyddsomfång i vart fall i stor utsträckning anlita experthjälp. En ytterligare kategori av läsare av patentdokument är den som faktiskt blir anklagad för patentintrång. En påstådd intrångsgörare är dock enligt det resonemang som förs ovan i de allra flesta fall hänvisad till att anlita biträde för att bedöma riktigheten i ett påstående om intrång, oavsett på vilket språk patentet är beviljat. I den mån patenthavaren väljer att väcka talan för patentintrång får en domstol bedöma om intrånget begåtts i god tro. Om en tredje man inte kunnat tillgodogöra sig innehållet i ett patent meddelat på engelska och det bedöms att ett intrång begåtts på grund av språkliga missförstånd, uppstår frågan om han eller hon kan åläggas skadeståndsskyldighet. Denna fråga kan emellertid inte i sig anses utgöra något hinder mot reformen. I vilken mån en särskild reglering behövs berörs närmare i avsnitt 10.3.6 nedan. 10.2.5 Min bedömning Vid en avvägning mellan de redovisade aspekterna anser jag att de näringspolitiska intressena väger tyngst. Patentsystemet bör i första hand utformas för att tillgodose de behov som finns hos användarna. Patentansökningsförfarandet behöver därför anpassas SOU 2012:19 Överväganden och förslag 135 till näringslivets och forskningens arbetssätt och språk. Det är också av vikt att tillförsäkra tillgängligheten till systemet för samtliga aktörer. Mot bakgrund av att patentsystemet ska kunna utnyttjas också av små och medelstora företag är det av vikt att kostnaderna inte är så stora att dessa aktörer i praktiken avstår från att söka patent eller begränsar det geografiska omfånget av skyddet. Med alltför höga kostnader riskerar patentsystemet att förfela sina syften. Åtgärder behöver därför vidtas för att hålla kostnaderna för att få patentskydd på en rimlig nivå. Att ha kvar kravet på att patent i sin helhet ska beviljas på svenska är enligt min uppfattning inte anpassat till de förhållanden som företag verkar under . Att ge möjligheten att lämna in, behandla och bevilja nationella patentansökningar på engelska får också anses utgöra en förbättrad service åt näringslivet och PRV:s kunder. Utifrån ett användarperspektiv ger en sådan möjlighet också sökanden en ökad valfrihet beträffande vilket ansökningsförfarande som bäst passar ändamålet utan att detta ska styras alltför mycket av kostnadsaspekter. Vidare får en sådan reform anses utgöra en sådan åtgärd för att förenkla för företagen och reducera deras administrativa kostnader som ligger i linje med ambitionen att underlätta för näringsliv och företagande. Ur näringspolitisk synvinkel finner jag därför att engelska bör godtas i större utsträckning även i det nationella patentansökningsförfarandet. Att en patentskrift ska finnas på det nationella språket är visserligen lovvärt, men kanske främst i ett teoretiskt perspektiv. Mot bakgrund av att den absoluta majoriteten av de patent som blir gällande i utgörs av europeiska patent som har beskrivningen på engelska kan det vidare ifrågasättas om det finns några rationella motiv till att motsätta sig att engelska används i högre utsträckning också i det nationella förfarandet. I praktiken behöver den som vill bedöma sitt handlingsutrymme – eller den som är anklagad för patentintrång – anlita experthjälp, som inte är förhindrad att bedöma patentskrifter på engelska. Vidare är det bidrag som patentskrifter tillför det svenska tekniska språket förhållandevis ringa. Inte heller finns några skäl att tro att patentansökningar som offentliggörs i engelsk version skulle missgynna teknikspridningen. I den mån patentansökningar används för att erhålla kunskap om nya uppfinningar sker det till stor del av forskare eller utvecklare som har möjlighet att tillgodogöra sig innehållet även i engelskspråkiga ansökningar. Överväganden och förslag SOU 2012:19 136 som inte har möjlighet att ta del av innehållet i en patentansökan till följd av språkliga barriärer är sannolikt relativt liten. Min uppfattning är därför att inte heller patentansökningen som källa till information motiverar ett fortsatt krav på att dessa alltid ska offentliggöras på svenska. Jag bedömer alltså att de språkpolitiska, rättspolitiska och offentligrättsliga vinster med ett fortsatt krav på svenska i nationella patent inte överväger de negativa effekter detta har för svenska företag och PRV som myndighet. 10.3 Den närmare regleringen Mot bakgrund av att jag har funnit att det finns övervägande skäl för att införa möjligheten att behandla och bevilja nationella patentansökningar på engelska återstår att överväga den närmare regleringen av ett sådant införande. De andra till Londonöverenskommelsen anslutna länder som har infört möjligheten att bevilja nationella patent utifrån engelskspråkiga ansökningar har valt olika lösningar bl.a. beträffande vad det är som ska översättas till det nationella språket, när en sådan översättning ska ges in och vilken språkversion av patentkraven som ska ha rättslig verkan. 10.3.1 Vad ska översättas till svenska? Förslag: Om en patentansökning är skriven på engelska ska patentkraven översättas till svenska. I mina direktiv anges att jag ska ta ställning till om det bör införas en möjlighet att bevilja nationella patentansökningar med patentbeskrivningen på engelska och endast patentkraven översatta till svenska. Mot bakgrund att det i och på även finns ett krav att översätta sammandraget har jag vid de samrådsmöten som hållits tagit upp frågan om det också i bör införas ett sådant krav. I princip samtliga aktörer har emellertid ställt sig negativa till ett sådant alternativ. Det främsta skälet till detta är att ett sammandrag saknar rättsverkan och att det dessutom kan vara missvisande då det inte alltid återspeglar vad som omfattas av det SOU 2012:19 Överväganden och förslag 137 beviljade patentet. Ett krav på översättning skulle kunna ge det felaktiga intryck att sammandraget har någon rättslig innebörd. Ett sådant krav skulle också minska de kostnadsbesparingar som är avsikten med en reform. Jag anser därför inte att något sådant krav bör införas i . Några aktörer har framfört önskemålet att inte heller patentkraven ska behöva översättas. Skälen till detta är i huvudsak de som anförts i avsnitt 10.2.1, dvs. att de som faktiskt använder patentsystemet i stor utsträckning kan tillgodogöra sig innehållet i en engelskspråkig patentskrift och att det i första hand inte är språkliga barriärer som avgör om man förmår avgöra ett patents faktiska innebörd. Det har vidare anförts att de kostnader som är förknippade med kravet på översättning av patentkraven inte är motiverade av rättssäkerhetsskäl. Jag anser dock, i enlighet med den bedömning som gjordes av regeringen i samband med tillträde till Londonöverenskommelsen, att patentkraven bör översättas till Svenska. Kravens funktion är att definiera patentskyddets omfattning. De närmare rättsverkningarna av patentet bestäms alltså genom kraven. Patentkraven är vidare en central del i patentskriften, som i sig utgör en del av själva beslutet att bevilja patent. En sådan väsentlig del av ett myndighetsbeslut bör av principiella skäl också finnas i en svensk version. Utifrån dessa förhållanden är det min uppfattning att patentkraven alltjämt bör finnas på svenska. Om en patentansökan behandlas och beviljas på engelska ska sökanden alltså lämna in en översättning av patentkraven till svenska. Att patentkraven ska ges in på svenska innebär också att de potentiellt negativa effekterna på den tekniska terminologin minskar. Den till uppfinningen anknutna terminologin återfinns i stor utsträckning i patentkraven, varför en översättning av patentkraven leder till att den aktuella terminologin återfinns på svenska. I enlighet med vad som förutsätts i direktivet finner jag sammanfattningsvis att patentkraven, men endast dessa, ska översättas till svenska. Överväganden och förslag SOU 2012:19 138 10.3.2 Vilken rättslig verkan ska den svenska översättningen ha? Förslag: Om en patentansökning är skriven på engelska får endast den engelska lydelsen av patentkraven rättslig verkan. Nästa fråga är vilken rättslig verkan den svenska översättningen av kraven ska ha. Här kan man främst tänka sig tre alternativ, nämligen att det enbart är den svenska uppsättningen av kraven som ges rättslig verkan; att såväl den svenska som engelska versionen av kraven ges rättslig verkan eller att enbart den engelska versionen av kraven ges rättslig verkan. Det första alternativet, dvs. att det enbart är den svenska översättningen av kraven som ges rättslig verkan är enligt min uppfattning det minst tilltalande alternativet. Detta alternativ skulle innebära att de krav som har rättslig giltighet ska läsas mot en beskrivning som är avfattad på ett annat språk, dvs. de svenska kraven ska läsas mot en engelsk beskrivning. Utifrån såväl läsförståelseperspektiv som rättssäkerhetsaspekter framstår detta som mindre lämpligt. Läsningen och begripligheten underlättas om kraven och beskrivningen finns på samma språk. Även PRV:s granskning av ansökningen underlättas om hela ansökningen är skriven på samma språk. Om de svenska kraven ska ges företräde i rättsligt avseende bör de enligt min uppfattning lämpligen också ha granskats i svensk språkversion av myndigheten. Detta skulle i så fall förutsätta att kraven på svenska skulle ges in redan när ansökningen lämnas in. Mot bakgrund av att det kan uppkomma missförstånd och sammanblandning av terminologi om man blandar språket i ansökningen anser jag att en sådan lösning är mindre lämplig. En annan lösning skulle kunna vara att ansökningen, inklusive kraven, granskas helt i engelskspråkig version men att översättning till svenska av patentkraven sedan ges in och att dessa vid beviljandet ges företräde. Detta riskerar emellertid att leda till problem om det efter beviljandet skulle visa sig att översättningen går utöver vad som skyddas enligt de engelskspråkiga krav som granskats och bedömts kunna beviljas. Vid en tolkning av patentets skyddsomfång skulle man i ett sådant scenario ändå behöva ta hänsyn till de bakomliggande engelska patentkraven. En sådan lösning skulle riskera att leda till oklarheter SOU 2012:19 Överväganden och förslag 139 beträffande patentets faktiska skyddsomfång och kan därför inte heller förordas. Det andra alternativet, dvs. att såväl de svenska som engelska kraven ges rättslig verkan är vad som gäller för europeiska patent som är validerade i . En sådan lösning skulle innebära att man även såvitt gäller nationella patent behöver reglera förhållandet mellan språkversionerna på det sätt som föreskrivs i 90 § PL. Om den svenska översättningen ges rättslig giltighet bör man även, på sätt som gjorts i 91 § första stycket PL, ge patenthavaren möjlighet att lämna in rättelser av översättningen. Vidare finns anledning att överväga om en motsvarande bestämmelse som den som finns i 91 § tredje stycket PL om föranvändarrätt till tredje man också ska införas. Att ge båda språkversionerna av kraven rättslig giltighet riskerar att leda till onödiga svårigheter vid tolkningen av patentets skyddsomfång. Visserligen tycks inte bestämmelserna i 11 kapitlet patentlagen i praktiken ha lett till några betydande svårigheter. Enligt uppgifter från har det förekommit tvister som berör sådana oklarheter beträffande patentets skyddsomfång som kan föranledas av att båda språkversionerna ges rättslig effekt, men sådana tvister är inte vanligt förekommande. Mot bakgrund av att regleringen i 90 § och 91 § första och andra styckena PL har sin bakgrund i tvingande bestämmelser i finns det emellertid inga avgörande skäl att beträffande det nationella förfarandet låta sig styras av den ordningen. Även om denna lösning skulle innebära att de nationella bestämmelserna harmoniserades helt med vad som gäller för validerade europeiska patent anser jag inte att en sådan lösning är den bästa. En lösning som ger endast en språkversion av kraven rättslig giltighet är nämligen enligt min mening att föredra. Det sista alternativet, nämligen att ge endast den engelska uppsättningen av kraven rättslig verkan är enligt min uppfattning det bästa alternativet. Frågor om tolkning och skyddsomfång kan i sådant fall inte uppstå av det skälet att textversionerna skiljer sig åt. Det språk på vilken ansökningen lämnats in och granskats utgör den autentiska versionen. I den mån ansökningen getts in och granskats i engelsk språkversion bör de krav som ska ha rättslig verkan alltså vara på engelska. En sådan lösning är att föredra såväl ur rättssäkerhetssynpunkt som av förenklingsskäl och läsförståelseskäl. Detta alternativ är också i överensstämmelse med vad som är huvudregeln enligt EPC för de europeiska patenten så som de beviljas vid EPO. Det språk på vilket ansökningen behandlas blir Överväganden och förslag SOU 2012:19 140 den autentiska språkversionen och översättningarna av patentkraven till EPO:s två andra officiella språk saknar vid beviljandet rättslig verkan. I enlighet med vad som är överenskommet i det förslag till översättningsarrangemang för det enhetliga patentskyddet som finns är det också handläggningsspråket vid EPO och det språk som patentet alltså meddelas på som utgör den enda rättsligt gällande versionen. För sådana nationella patent som granskats och beviljats utifrån en engelskspråkig ansökan bör alltså enligt mitt förslag den engelska uppsättningen av patentkraven vara den som ges rättslig giltighet. 10.3.3 När ska en svensk översättning ges in? Förslag: Om en patentansökning är skriven på engelska ska en översättning av patentkraven till svenska ges in, när patentmyndigheten bedömer att patent kan meddelas. Vad gäller frågan om när patentkraven ska ges in i svensk översättning har det från flera håll påpekats vikten av att kunna senarelägga de kostnader som är förknippade med en patentansökan. I ett senare skede av ansökningsprocessen har sökanden dels större möjlighet att förutse att patent faktiskt kan beviljas och dels större möjlighet att bedöma om uppfinningen är kommersiellt bärkraftig. Om patentkraven i svensk översättning lämnas in först när PRV bedömer att ansökningen kan beviljas behöver översättning av kraven bara göras en gång. I den mån det föreskrivs att patentkraven ska lämnas in i ett tidigare skede kan sökanden komma att behöva översätta kraven eftersom det inte är ovanligt att kraven formuleras om allteftersom ansökningen behandlas. En sådan ordning skulle medföra ökade kostnader jämfört med om översättning av kraven endast behöver lämnas in när dess lydelse slutligen har klarlagts. Eftersom jag har bedömt att det är den engelska språkversionen av kraven som ska ges rättslig verkan finns inte heller några skäl utifrån ett granskningsperspektiv att lämna in översättningen i ett tidigare skede. Mitt förslag innebär att översättningen till svenska av kraven lämnas in när PRV bedömer att ansökningen kan beviljas, dvs. inför meddelandet av patentet. Detta överensstämmer också med vad som gäller enligt EPC:s tillämpningsföreskrifter beträf SOU 2012:19 Överväganden och förslag 141 fande de översättningar av patentkraven som ska lämnas in till EPO. Det kan visserligen utifrån intresset av offentlighet finnas skäl att kräva att en översättning till svenska av patentkraven ges in innan ansökningen blir offentlig enligt 22 § andra stycket PL. Genom denna publicering offentliggörs tekniken bakom den nya uppfinningen . uppmärksammas allmänheten och tredje man på att en viss teknik kan komma att omfattas av patentskydd. Om ansökningen skulle publiceras med kraven översatta till svenska skulle detta i viss mån underlätta för en läsare att förstå innebörden av ansökningen. Jag har emellertid under avsnitten 10.2.3 och 10.2.4 redogjort för mina överväganden i dessa avseenden. Jag finner inte att dessa intressen motiverar de ökade kostnader det kan medföra för sökanden att tvingas ge in kraven i svensk översättning inför offentliggörandet av ansökningen. Vad gäller det provisoriska skydd som uppkommer i samband med att en nationell ansökan publiceras återkommer jag till den frågan i avsnitt 10.3.5. Översättningen till svenska av patentkraven ska alltså ske när PRV bedömer att patent kan beviljas. Lämpligen föreläggs sökanden att ge in översättningen i samband med det s.k. slutföreläggandet . PRV har möjlighet att i samband med detta förelägga sökanden att vidta vissa åtgärder. För att tydliggöra att en översättning av patentkraven senast ska ges in , föreslår jag dock att en uttrycklig bestämmelse tas in i patentkungörelsen med innebörd att PRV i samband med slutföreläggandet begär att sökanden ger in en sådan översättning. 10.3.4 Vad ska patentskriften innehålla? Förslag: Om patentet har meddelats på engelska ska patentskriften innehålla en översättning av patentkraven till svenska. Enligt 21 § PL ska en svensk patentskrift innehålla beskrivning, patentkrav och sammandrag. Om patentet har beviljats på engelska med patentkraven översatta till svenska ska patentskriften alltså innehålla beskrivning och sammandrag och krav på engelska. Som angetts ovan föreslås att det enbart är de engelska kraven som ska Överväganden och förslag SOU 2012:19 142 ha rättslig verkan. Eftersom jag funnit att det av principiella skäl bör finnas en översättning till svenska av kraven bör patentskriften även inkludera denna översättning. Patentkraven ska alltså finnas i såväl engelsk som svensk språkversion i patentskriften. Den svenska översättningen har dock endast informativ verkan. Eftersom jag ansett att patentkraven alltjämt ska finnas på svenska och att denna svenska version ska ingå i patentskriften bör det säkerställas att översättningen är korrekt. Denna översättning bör hålla hög kvalitet och inte vara maskinöversatt. Enligt 39 § PB ska sökanden eller dennes ombud intyga att en översättning till svenska överensstämmer med den utländska handlingen. PRV bör i samband med att översättningen till svenska av patentkraven inkommer granska översättningen i syfte att bedöma dess överensstämmelse med de engelskspråkiga kraven. I den mån PRV finner att översättningen är felaktig bör PRV förelägga sökanden att ge in en korrigerad översättning. Det ligger också i sökandens intresse att komma in med en riktig översättning eftersom en felaktig översättning i en intrångssituation kan få betydelse för frågan om en påstådd intrångsgörare handlat i god tro. Jag återkommer i denna fråga under avsnitt 10.3.6. Bestämmelsen att patentskriften ska innehålla även patentkraven i svensk översättning innebär att då en ny patentskrift ska framställas, nämligen då patentet har begränsats i ett invändningsförfarande eller vid ett patentbegränsningsförfarande, ska denna innehålla en översättning till svenska av kraven i dess nya lydelse. 10.3.5 Det provisoriska skyddet Förslag: Det provisoriska skyddet inträder bara om sökanden ger in en översättning av patentkraven till svenska och denna översättning görs allmänt tillgänglig. Från den dag då en ansökan blir allmänt tillgänglig enligt 22 § patentlagen uppkommer ett provisoriskt skydd i skadeståndsrättsligt hänseende om ansökningen leder till patent. Om en ansökan lämnats in på annat språk än svenska föreskriver 3 § PK i dess nuvarande lydelse att sökanden ska föreläggas att lämna in en översättning till svenska av ansökningen innan denna blir allmänt tillgänglig enligt 22 § PL. Vid det offentliggörande som sker arton SOU 2012:19 Överväganden och förslag 143 månader efter ansökningen gavs in ska alltså ansökningen publiceras på svenska. Enligt mitt förslag ska en nationell ansökan kunna ges in och behandlas helt på engelska. I enlighet med vad jag anfört ovan har jag dock bedömt att patentkraven alltjämt ska översättas till svenska. Kraven i svensk översättning ska enligt vad som redovisas i avsnitt 10.3.3 lämnas in först när PRV finner att ansökningen kan beviljas, vilket i allmänhet är ligger senare i tiden än arton månader. Offentliggörandet av ansökningen enligt 22 § andra stycket PL kommer alltså enligt mitt förslag att äga rum på engelska utan att kraven har översatts till svenska. Frågan är då om ett provisoriskt skydd ska uppkomma genom denna publicering på engelska eller ska det krävas att patentkraven i svensk översättning lämnats in och gjorts allmänt tillgängliga för att skyddet ska uppkomma? Enligt 88 § PL gäller det senare för de europeiska patentansökningarna. Då svenskspråkiga krav kan underlätta för tredje man att bedöma omfattningen av det skydd som ansökningen ger och då principiella skäl talar för det anser jag att en svensk översättning av patentkraven ska finnas tillgänglig för att ansökan ska medföra ett provisoriskt skydd. Den patentsökande som önskar göra anspråk på det provisoriska skyddet måste enligt mitt förslag alltså till PRV ge in en översättning av kraven till svenska under handläggningens gång. Nästa fråga är vid vilken närmare tidpunkt en sökande ska lämna in en översättning av kraven för att erhålla detta skydd. Ett alternativ är att översättningen ska lämnas in i tiden innan ansökningen görs allmänt tillgänglig enligt 22 § PL. Fördelen med detta är att de svenskspråkiga kraven då finns med vid den publicering av ansökningen som görs i samband med detta offentliggörande. Någon ytterligare kungörelse eller publicering behöver då inte ske. Ett villkor för att det provisoriska skyddet ska inträda är nämligen enligt min mening att det tydliggörs för tredje man att en översättning av kraven har lämnats in till PRV. Ett annat alternativ är att sökanden kan lämna in översättningen och aktivera det provisoriska skyddet under valfri tidpunkt under handläggningen.