sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — Det gäller inte minst överföring av medel från fonder inom eget kapital som ska förekomma i livförsäkringsföretag som får dela ut vinst, t.ex. reservfonden, till fonder som ska förekomma i icke- vinstutdelande livförsäkringsföretag, t.ex. konsolideringsfonden (se 5 kap. 4 § ÅRFL). En övergång från ett livförsäkringsföretag som får dela ut vinst till ett livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst enbart genom ändring av villkor i stadgarna bör alltså inte få förekomma. Det bör därför införas ett förbud mot sådana över- gångar i FRL. En överföring av verksamheten i en vinstutdelande företagsform till en icke-vinstutdelande företagsform bör alltså bara få ske genom överlåtelse av försäkringsbestånd och kompletterande inkråmsöver- låtelse till ett icke-vinstutdelande livförsäkringsföretag i kombination med likvidation. Genom ett sådant förfarande säkerställs att såväl externa finansiärers som försäkringstagarnas intressen tillgodoses. De externa finansiärernas intressen och försäkringstagarnas skydd för riskkapital som ägare säkerställs då genom regler om likvida- tionsförfarandet i ABL eller FL, som gäller genom hänvisningar i . Försäkringstagarnas skydd för försäkringsfordringar till- godoses genom prövning av beståndsöver- låtelsen. Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag Ett förbud mot bildande av nya hybridbolag? I ett särskilt avsnitt behandlas frågan om försäkringstagarnas intressen kan tillgodoses utan krav på så kallad tvångsombildning av hybridbolag (se avsnitt 14). En delvis annan fråga är om ett förbud bör införas mot bildande av nya hybridbolag. Ett nybildat hybridbolag skulle troligen ha svårigheter att anskaffa riskkapital i form av aktiekapital från en institutionell ägare eftersom denne inte skulle kunna få avkastning på tillfört aktiekapital. Sådana ägare skulle numera säkerligen välja att bedriva livförsäkringsrörelse i ett livförsäkringsföretag som får dela ut vinst. En konsolideringsfond måste dessutom byggas upp genom överskott från rörelsen, om den inte kan övertas som riskkapital i samband med överlåtelse av försäkringsbestånd. För de intresse- grupper som vill etablera ömsesidig försäkringsrörelse torde sannolikt ett ömsesidigt livförsäkringsbolag eller en livförsäkrings- förening väljas, särskilt eftersom sådana företag som tillämpar den av oss föreslagna optionen har betydligt bättre kapitalanskaff- ningsmöjligheter. Möjligen kan ett hybridbolag vara intressant i mer speciella situationer där stiftarna av något skäl vill säkerställa ett brett ägande av försäkringstagarna som aktieägare. Det skulle också kunna vara fråga om fall där två stiftare strävar efter åstadkomma en delad maktbalans i ägandet av företaget och är beredd att åtminstone inledningsvis svara för det riskkapital som krävs. I det förra fallet borde dock ett ömsesidigt livförsäkringsbolag eller en livför- säkringsförening kunna väljas. I det senare fallet borde ett liv- försäkringsaktiebolag som får dela ut vinst lika gärna kunna väljas. Vi är sammantaget ändå inte beredda att föreslå något förbud mot etablerandet av nya hybridbolag, så länge FRL tillåter nuvarande hybridbolag att fortsätta bedriva verksamheten i denna företagsform. Se i det sammanhanget vårt ställningstagande mot en tvångsombildning av hybridbolagen i avsnitt 14. Bedömning: Det bör inte införas några bestämmelser som möj- liggör direkta byten av associationsform. Ombildning av ett livförsäkringsaktiebolag till ett ömsesidigt försäkringsbolag eller en livförsäkringsförening kan redan enligt gällande regler Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag genomföras genom bildande av ett sådant företag och över- låtelse av försäkringsbestånd och inkråm samt likvidation av liv- försäkringsaktiebolaget. Vårt förslag förhindrar inte att en sådan ombildning sker direkt till ett ömsesidigt försäkringsbolag eller en livförsäkringsförening som tillämpar optionen. Ombildning från ett ömsesidigt försäkringsbolag eller en liv- försäkringsförening till ett försäkringsaktiebolag bör på motsatt sätt ske genom bildande av ett nytt aktiebolag, överlåtelse av försäkringsbestånd och inkråm samt likvidation av det gamla företaget. En ombildning av ett livförsäkringsaktiebolag till ett ömsesidigt försäkringsbolag kan redan enligt gällande regler ske genom att ett nytt ömsesidigt försäkringsbolag eller en försäkringsförening bildas. Därefter överlåts försäkringsaktiebolagets bestånd och övrig verksamhet till det nya bolaget. Försäkringsaktiebolaget går sedan i frivillig likvidation och upplöses när likvidationen avslutas. En beståndsöverlåtelse till ett nytt ömsesidigt försäkringsbolag behöver dock inte innebära att hela beståndet överförs till det ömsesidiga bolaget eller försäkringsföreningen. Ett sätt att möta de för aktiebolag föreslagna kraven kan vara att bilda ett nytt ömse- sidigt bolag, överlåta delar av försäkringsbeståndet samt – efter att ägarna skjutit till nytt kapital – fortsätta att driva aktiebolaget enligt de regler som gäller för vinstutdelande verksamhet. Med ett sådant förfarande skulle ett betydligt lägre kapitaltillskott än det som skulle krävas för en fullständig övergång till vinstutdelande verksamhet inom ramen för dagens ombildningsregler (se SOU 206:55 s. 236). I sitt betänkande redogör för hur en beståndsöverlåtelse till ett nytt ömsesidigt försäkringsbolag i huvuddrag går till och några av de frågor som kan uppstå vid en ombildning från ett försäkringsaktiebolag till ett ömsesidigt bolag. Det är, enligt , inte lämpligt att beträffande behandlade övergångar avvika från vad som i övrigt gäller inom associationsrätten. Att kunna upplösa bolaget utan lik- vidation skulle visserligen innebära en förenkling men likvidations- Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag SOU 2012:64 förfarandet kan inte anses onödigt eller orimligt betungande (a.a. s. 240). Skälen för bedömningen: Vi gör ingen annan bedömning än ifråga om möjligheterna till en övergång från ett hybridbolag till ett ömsesidigt livförsäkrings- företag eller en livförsäkringsförening. Ytterligare ett skäl för att sådana byten bör ske genom bildande av nytt företag, bestånds- överlåtelse och ett likvidationsförfarande av det gamla företaget är att ägare och externa intressenters riskkapitalskydd då kommer att tillgodoses genom ABL respektive FL inom ramen för likvidations- förfarandet. Vårt huvudförslag till överskottshantering syftar, som tidigare framgått, dels till en tydligare skillnad mellan försäkringstagar- fordringar och överskott som försäkringstagare har anspråk på men som är företagets riskkapital, dels till ett förtydligande av företagets principer för fördelningen av överskott mellan olika försäkringar. Därför bedömer vi att en sådan ombildning som försäkrings- företagsutredningen diskuterar underlättas av våra förslag och i varje fall kan genomföras utan hinder av våra förslag. Att ombildningen kan ske direkt till ett ömsesidigt liv- försäkringsbolag eller en livförsäkringsförening som för dela ut vinst och ska tillämpa en överskottshantering enligt FL kräver enligt vår mening inga särskilda ombildningsbestämmelser. Detta följer redan av ett nybildat ömsesidigt livförsäkringsbolag eller livför- säkringsföreningar får möjligheter att tillämpa sådana överskotts- regler enligt vårt förslag. Även motsatta byten från ett ömsesidigt försäkringsbolag eller en livförsäkringsförening som får dela ut vinst till ett hybridbolag eller ett försäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst bör, på motsvarande sätt, hanteras genom bildande av ett aktiebolag, en bestånds- och inkråmsöverlåtelse dit följt av en likvidation av det ömsesidiga bolaget. Ovan nämnda ombildningar som medför en övergång av liv- försäkringar till vinstutdelande verksamhet bör enligt våra utgångs- punkter behandlas på samma sätt som rena övergångar till vinst- utdelning, om inte annat följer av verksamhetens särart (jfr avsnitt 11.1.4). I det följande föreslås nu mer konkret vilka förutsättningar som bör gälla för företagsändringar som är jämförbara med vinstutdelning. Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag 11.6Företagsändringar jämförbara med övergång till vinstutdelning Förslag: Vissa krav som uppställs för en övergång till vinst- utdelning bör i tillämpliga delar även gälla för andra jämförbara företagsändringar i livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst. Det gäller kraven att underrättelser lämnas om förändringen till försäkringstagare och försäkrade samt att förändringen inte försämrar för dem. Vad som avses med andra jämförbara företagsändringar har behandlats i avsnitt 11.1.3. Bestämmelserna om gottskrivning av konsolideringsfonden och övervärden ska enbart gälla om förändringen innebär att företaget upphör, dvs. vid fusion, delning samt bestånd och verksamhetsöverlåtelser som ska följas av överlåtarens likvidation. Nuvarande undantag från krav på hörande, samtycke och gottskrivning av fonder och övervärden i fusioner mellan hybridbolag och livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst slopas. Företagsändringar jämförbara med övergång till vinstutdelning Såsom tidigare fastslagits är det angeläget att FRL skyddar för- säkringstagarnas anspråk på överskott även i andra fall än en ren övergång till vinstutdelning, utan att i onödan förhindra företags- ekonomiskt befogade förändringar. Det är här fråga om fall som kan få konsekvenser för försäkringstagarnas anspråk i överskott och som är helt eller delvis jämförbara med en övergång till vinst- utdelning. Det motiverar att bör göra en pröv- ning av den föreslagna företagsändringen med hänsyn till för- säkringstagarintresset, såväl med hänsyn till försäkringsfordringar som till anspråk på överskott. Vi har i föregående behandlat vilka för- ändringar som kan få sådana konsekvenser (se avsnitt 13.1.3). Hit hör fusion och, i hybridbolag, delning. Hit hör också bestånds- och verksamhetsöverlåtelse i förening med det över- låtande företagets likvidation. Hit hör även beslut om frivillig lik- vidation eller upphörande av nyteckning av försäkringar som medför anspråk i överskott i ett livförsäkringsföretag som inte får Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag dela ut vinst i kombination med erbjudanden om nyteckning i ett närstående livförsäkringsföretag som får dela ut vinst. De krav som det finns anledning att då ställa upp bör då vara ett villkor för att verkställa fusions- eller delningsplan, överlåtelseavtalet eller beslutet om att försätta företaget i likvidation eller upphöra med nyteckning. Krav på underrättelse och tydlig information Ett första krav som bör gälla vid alla företagsändringar som är jäm- förbara med en övergång till vinstutdelning är att försäkrings- tagarna underrättas om förändringarna vid sidan av andra kungörelseförfarandet, t.ex. om överlåtelse av försäkringsbestånd. Även kravet på tillräcklig information bör gälla i dessa fall. För finansiärer som har anspråk på renodlat riskkapital får det anses som ett minimikrav att dessa får riktad och god information om förändringar som påverka deras anspråk på överskott på ett så pass väsentligt sätt. Underrättelserna till försäkringstagare och för- säkrade bör lämnas enligt samma regler som vi föreslagit för underrättelser om antagna eller ändrade överskottsriktlinjer och övergång till vinstutdelning (se avsnitt 11.3.3). Krav på hörande och vetorätt Frågan är om ett krav på hörande och en vetorätt för försäkrings- tagare att stoppa förändringen även bör gälla vid företagsändringar som är jämförbara med vinstutdelning jämförbara förhållanden? En sådan rätt skulle utan tvekan förbättra försäkringstagarnas inflyt- ande i berörda företag vilket är ett av utredningens mål. Ett sådan rätt är emellertid kostnadskrävande och skulle dessutom kunna komma att avsevärt försvåra och försena företagsekonomiskt befogade förändringar. Avsaknaden av en individuell vetorätt över- ensstämmer även med dagens bestämmelser för beståndsöver- låtelser, där berörda försäkringstagare och försäkrade inte heller hörs personligen. Den så kallade vetorätten bör därför begränsas till rena övergångar till vinstutdelning. I andra fall får försäkrings- tagarnas insyn och inflytande i hybridbolag tillvaratas på annat sätt. Våra förslag om en förbättrad insyn och inflytande på stämman förbättrar deras möjligheter att påverka. Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag Motsvarande bedömning är relevant för ömsesidiga livför- säkringsbolag och livförsäkringsföreningar. Där får det också anses tillräckligt att delägarna eller medlemmarna direkt eller indirekt via fullmäktige har inflytande på stämman. I sådana företag bör man inte införa någon vetorätt därutöver. Däremot bör de underrättas om företagsändringen, om de representeras av fullmäktige och inte har direkt bestämmanderätt på stämman. Krav på att ändringen inte försämrar Ett krav som bör gälla för här avsedda företagsändringar är kravet på att det ska göras sannolikt att förändringen inte försämrar för försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade på grund av försäkringar. Hänsyn bör tas både till försäkringsfordringarna och deras anspråk på överskott som kan användas som företagets risk- kapital (se avsnitt 11.3.5). Även detta krav måste anses som ett minimikrav gentemot den som har ett anspråk på tillskjutet risk- kapital i vilket företag som helst. Kravet bör även gälla för ömse- sidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar. Gottskrivning av fonder och andra övervärden Bestämmelserna om att fonder och andra övervärden ska gott- skrivas försäkringstagarna bör i princip gälla också för företags- ändringar som är jämförbara med en övergång till vinstutdelning. Det är sakligt befogat inte minst i hybridbolag när det gäller rena fusioner av ett livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst med ett livförsäkringsbolag som får dela ut vinst. Detsamma gäller vid en fullständig bestånds- och verksamhetsöverlåtelse till ett vinst- utdelande livförsäkringsbolag, i kombination med en likvidation av ett det icke-vinstutdelande livförsäkringsbolaget. Detsamma bör tillgodoses i samband med delning av ett livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst. Detta medför att en aktieägare eller andra inte heller då ska få del av sådana värden, utöver aktiekapital och eventuell överkurs- fond, som finns i ett hybridbolag och som försäkringstagarna genom sina varit med om att bygga upp. Såsom tidigare anförts finns det inga särskilda bestäm- melser om delning i ömsesidiga försäkringsbolag eller livför- Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag Motsvarande förfarande blir ändå, som framgått, aktuella där om bestånds- och verksamhetsöverlåtelse sker till ett eller flera andra vinstutdelande livförsäkringsföretag följt av att det ömsesidiga livförsäkringsbolagets eller livför- säkringsföreningens likvidation. Att avdrag ska ske för garanti- kapital bör också framgå av bestämmelserna. Även vid partiella beståndsöverlåtelser (delöverlåtelser) bör för- stås överskott och underskott fördelas rättvist i enlighet med de principer överlåtande företaget tillämpar i sin överskottshantering. Således bör inte aktieägarna eller andra få tillgång till övervärden som försäkringstagarna varit med om att bygga upp och har rättig- heter i på grund av vinstutdelningsförbudet. Här måste dock principen om att det överförande livförsäkringsföretaget har ett tillräckligt riskkapital och att försäkringstagarnas överskott svarar för detta med sina överskott slå igenom. Så är också fallen enligt våra förslag när en försäkringstagare återköper eller flyttar sin för- säkring . Sådana frågor kommer dock att beaktas genom sådana överskottsregler som ska upprättas av livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst (se avsnitt 5.4.2). Vi föreslår alltså ingen särskild bestämmelse om krav på gottskrivning av fonder och andra företagsvärden för delöverlåtelser av försäkringsbestånd. Det anförda blir dock bara befogat om det överförande företaget ska fortsätta att bedriva verksamhet, men inte om före- taget efter överföringen ska upphöra. I de senare fallen bör för- säkringstagarna och de försäkrade med anspråk på överskott ha rätt till fonder och tillgångar, om de inte kompenseras för avståendet av anspråk på överskott i det nya företaget. En motsvarande princip gäller för övrigt vid aktieägares rätt till överskott vid fusioner som kommer till uttryck i bestämmelser om fusionsvederlag och beakt- ande av särskilda rättighetshavares ställning (se bl.a. 23 kap. 2 och 5 §§ ABL). Det finns ingen anledning att försäkringstagare och försäkrade som svarar för riskkapitalet i livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst ska ha ett sämre skydd. Det anförda bör även gälla för ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar. Man bör alltså även där skilja på om företaget fortsätter verksamheten eller upphör. Om företaget ska avvecklas efter företagsändringen finns det anledning att i fråga om övervärden göra samma bedömning i gottskrivningsfrågan som för hybridbolag. Det innebär att konsolideringsfonden ska gottskrivas som återbäring, men att övervärden får gottskrivas försäkrings- tagarna på annat sätt i samband med att värdena förs in i det nya Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag livförsäkringsföretag som får dela ut vinst. Andra övervärden än konsolideringsfonden bör exempelvis kunna gottskrivas försäkrings- tagare och försäkrade genom att de får del av andelar i det övertagande försäkringsföretaget. Bestämmelserna om fonder och andra övervärden ska gott- skrivas försäkringstagarna bör i grunden gälla också för andra verksamhetsförändringar som är jämförbara med en övergång till vinstutdelning. Det är sakligt befogat inte minst i hybridbolag när det gäller rena fusioner av ett livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst med ett livförsäkringsbolag som får dela ut vinst. Detsamma gäller vid en fullständig beståndsöverlåtelse till ett vinstutdelande livförsäkringsbolag i kombination med en likvida- tion av ett det icke-vinstutdelande livförsäkringsbolaget. Principen bör som en utgångspunkt även tillämpas vid partiella beståndsöverlåtelser, så att överskott och underskott fördelas rättvist i enlighet med de principer överlåtande företaget tillämpar i sin överskottshantering. Således bör inte aktieägarna eller andra få tillgång till övervärden som försäkringstagarna varit med om att bygga upp och har rättigheter i på grund av vinstutdelnings- förbudet. Här måste dock principen om att det överförande liv- försäkringsföretaget har ett tillräckligt riskkapital och att försäkrings- tagarnas överskott svarar för detta med sina överskott slå igenom. Så är också fallen enligt våra förslag när en försäkringstagare flyttar eller återköper sin försäkring . Sådana begränsningar kommer att kunna tas om hand genom sådana överskottsregler som ska upp- rättas av livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst (se avsnitt 5.4.1 och 5.4.2). Det anförda blir dock bara befogat om det överförande före- taget ska fortsätta att bedriva verksamhet, men inte om företaget efter överföringen ska upphöra, I sådana fall bör försäkringstagarna och de försäkrade ha rätt till fonder och tillgångar, om de inte kompenseras för avståendet av anspråk på överskott i det nya före- taget. En motsvarande princip gäller för övrigt vid aktieägares rätt till överskott vid fusioner som kommer till uttryck i bestämmelser om fusionsvederlag och beaktande av särskilda rättighetshavares ställning (se bl.a. 23 kap. 2 och 5 §§ ABL). Det finns ingen anledning till att försäkringstagare och försäkrade som svarar för riskkapitalet i livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst ska ha ett sämre skydd. De regler om gottskrivning av fonder som vi föreslagit för en övergång till vinstutdelning i ömsesidiga livförsäkringsbolag och Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag livförsäkringsföreningar bör även gälla för andra jämförliga verk- samhetsförändringar som går ut på en avveckling av sådana företag. Motivet är helt enkelt att överskott i sådana bolag som försäkrings- tagare har anspråk på inte ska kunna föras över till andra för- säkringsgrupper i företaget eller försäkringstagare i ett annat försäkringsföretag eller en annan försäkringsförening. Undantag bör även här få göras och beaktas genom företagets överskottsregler som en följd av att försäkringstagarnas anspråk på överskott avser över- skott som får användas som företagets riskkapital. ska avvecklas efter verksamhetsändringen finns det anled- ning att göra särskilda. Fördelning av överskott mellan olika försäkringstagare Enligt vår mening finns det inte anledning att införa någon särskild lagbestämmelse om fördelning av överskott mellan försäkrings- tagarna ens vid en övergång till vinstutdelning. De principer som i övrigt gäller vid fördelningen av överskott och underskott mellan försäkringstagare bör tillämpas (se avsnitt 11.3.7 och 8). Såsom tidigare angetts bör det i bestämmelserna om övergång till vinst- utdelning erinras om att fördelningen av överskott mellan försäkrings- tagarna och försäkrade ska vara förenlig med företagets över- skottsregler. Detsamma bör gälla för jämförbara företagsändringar i livförsäkringsbolag som inte får dela ut vinst. Nuvarande undantag för fusioner mellan hybridbolag och vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag I FRL finns ett särskilt undantag från de allmänna krav som ställs på en övergång till vinstutdelning. Undantaget avser övergång till vinstutdelning genom fusion och är villkorat av att det finns sär- skilda skäl (se 11 kap. 20 § fjärde stycket FRL). Enligt vår mening finns det inte anledning att ha särregler för fusioner. Sådana finansiella svårigheter som motiverade undantaget beaktas enligt vår mening på ett naturligt sätt genom att det i företag med finansi- ella svårigheter regelmässigt inte finns några andra övervärden att gottskriva. I sådana fall kan också underrättelsen utformas enklare och försäkringstagare har allmänt sett mindre skäl för att rösta emot fusionen. Nuvarande undantag för fusioner bör därför slopas. Förslag: Bestämmelserna i om vilka poster som kan före- komma inom eget kapital ändras med hänsyn till våra förslag om nya överskottsregler i FRL. Vissa bestämmelser i som gäller omräkning av förlags- insatser i utländsk valuta, upplysningar om medlemsantal och inlösen av medlems- och förlagsinsatser införs för att gälla för sådana ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkrings- föreningar som får dela ut vinst. Bedömning: Någon bestämmelse motsvarande den i ÅRL om att överskottsutdelning ska redovisas som en särskild kostnads- post ska inte gälla för ömsesidiga livförsäkringsbolag och liv- försäkringsföreningar som får dela ut vinst. Vi bedömer att våra förslag underlättar en redovisning av ömsesidigt verkande livförsäkringsföretags överskottsfonder som eget kapital enligt IFRS, men vi tar inte ställning i frågan. Skälen för förslaget och bedömningen Vi har tidigare föreslagit att överskottshanteringen enligt FRL inte måste ha ett obligatoriskt samband med hanteringen i företagets årsredovisning enligt ÅRFL, men att företaget kan tillämpa prin- ciper som bygger på posterna i årsredovisning. Våra förslag om överskottshanteringen medför ändå ett behov av följdändringar i ÅRFL. Bestämmelser om vilka överskottsfonder som kan redovisas i balansräkningen i årsredovisningen enligt ÅRFL bör sammanfalla med de fonder som ett företag ska eller får inrätta enligt FRL och anknuten associationsrättslig lagstiftning. De förslag som vi tidigare lämnat om detta behöver alltså beaktas i fråga om vad som kan redovisas som eget kapital i balansräkningen enligt ÅRFL. Detta gäller främst beaktande av delägarinsatser och medlems- insatser i sådana ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkrings- föreningar som får dela ut vinst (se avsnitt 5.5). Våra föreslagna ändringar om tillåtna finansieringsformer kräver också följdändringar i ÅRFL.