sou · H0B321 · 2012-03-30 00:00:00 — 3 Utvärdering – Handlingskraft med IT, , Ramböll, dnr N2010/8217/ITP. Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning nytta i form av bl.a. förenklad handel med offentlig sektor, ökad kundnöjdhet och förenklat samarbete med intressenter. Vidare angav företagen som implementerat e-fakturalösningar minskade kostnader och administration som ett resultat. E-handelsprojekten inom programmet tycks ha haft en avgörande betydelse för företagens införande av sådana lösningar. Utvärderarna menade att dessa projekt var stora och komplexa till sin karaktär. Företagen kunde därför ha svårare att införa den typen av lösningar i företagen utan den kompetensöverföring som programmets projekt innebar. Nästan alla företag som infört en e-handels- lösning ansåg att införandet resulterat i ökade affärsmöjligheter och stärkt konkurrenskraft. Jämfört med e-fakturaprojekten hade e- handelsprojekten en mer avgörande inverkan på företagens utveckling. Det kan vara orsakat av det faktum att e-handelsprojekten låg närmare företagsutveckling i ansatsen. E-fakturaprojekten var mer avgränsade och där offentlig sektor var den egentliga pådrivaren. Utvärderarna konstaterade att utifrån deras material var det framför allt målgruppsföretag med 20–49 anställda som upplevde störst nytta av programmet. Minst nytta redovisade enmansföretagen följt av företag med 1–19 anställda. Resultatet tycks främst bero på att de minsta företagen inte såg affärsnyttan då deras faktureringsvolym, eller andra transaktioner med kunder och leverantörer, var låg. Att då införa exempelvis en e-fakturalösning ansågs inte relevant. Utredningen har tagit del av slutsatser som ansvarig handläggare på sammanställt utifrån de program som genomförts. Vidare har utvärderarna av det senaste programmet, Handlingskraft med IT, lämnat en del rekommendationer för eventuella framtida insatser. Projekt som är lokalt förankrade har mer genomslagskraft än regionala projekt eller projekt utan geografiskt fokus. Företag verkar generellt föredra konkreta handfasta insatser, gärna direkt i sitt företag. Utbildningsinsatser av olika slag bör på ett tydligt sätt Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning kunna kopplas till företagens verksamhet. Allt för generella insatser riskerar att resultera i lågt intresse och deltagande från företagens sida. Det är också viktigt att insatser tar hänsyn till företagens olika förutsättningar. Erfarenheter ger vid handen att projekt där ingen åtskillnad görs mellan företagsstorlek eller bransch försvåras insatserna då företagarna har en allt för varierande kunskapsbakgrund. Kännetecknande för lyckade projekt är att de ofta är specialanpassade till den företagargrupp projekten vänder sig till. nämner som exempel utbildning i administrativa system för jordbruk riktat mot jordbrukare. God kännedom om målgruppen är dessutom en förutsättning för att nå goda resultat i projekt. Överlag verkar det vara svårt att få företag att ta sig att delta i olika typer av insatser. Det är därför viktigt att kunna påvisa affärsnyttan och involvera företagen aktivt i genomförandet. På så vis förbättras möjligheten till en lyckad satsning. Slutligen pekar på vikten av att företagaren har en tydlig bild av det egna företagets affärsstrategi. Om företagaren inte har det minskar möjligheten för företagaren att se nyttan av insatsen. Det är svårt att veta vad it kan bidra till i utvecklingsarbetet om utvecklingsambitionerna brister eller saknas. Rekommendationer från utvärderaren av Handlingskraft med IT Utvärderingen av det senaste i raden av nationella program för ökad it-användning i näringslivet innehåller även rekommendationer inför framtiden4. Dessa baseras dels på resultaten av själva programmet, dels på övergripande iakttagelser gjorda av aktörer involverade i programmets genomförande samt utvärderaren själv. Här redogörs för de rekommendationer som är av intresse ur ett bredare perspektiv. Insatser bör fokusera på företagsnära insatser. Mer allmänt inriktade insatser i syfte att sprida kunskap om it:s möjligheter får ett relativt svagt genomslag. Det är viktigt att istället utgå från företagens verksamhet och fokusera på praktiskt inriktade insatser. Insatserna bör också vara tydligt avgränsade till tydliga tillämpningsområden. Ett tillämpningsområde som lyfts fram är e-handels- lösningar som automatiserar informationsflödet mellan företag i samband med olika transaktioner. Sådana insatser innebär också att 4 Utvärdering – Handlingskraft med IT, , Ramböll, dnr N2010/8217/ITP. Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning samarbeten mellan företag främjas på ett positivt sätt. Företagssamarbeten lyfts ofta fram som en viktig aspekt ur ett innovationsperspektiv. Att tydligt synliggöra nyttan av en insats för företagen lyfts fram som väsentligt. Genom att t.ex. förmedla konkreta exempel kan detta åstadkommas. Eftersom småföretagens verksamhet och behov skiljer sig åt bedöms det vara viktigt att kunna erbjuda flera olika insatser som företagen kan välja mellan. Företagets konkreta behov bör sättas i centrum. Först därefter avgörs vilken specifik insats som är lämpligast. Det kan till exempel handla om att avgöra om det är kapitalförsörjning eller kompetens av något slag som bedöms vara relevant. Det är inte bara offentliga aktörer som bör vara aktiva. Företagens egna organisationer lyfts fram som viktiga i sammanhanget. Deras engagemang, och legitimitet, kan vara viktigt för att nå ut till företagen. Vidare konstateras det vara viktigt att offentliga aktörer inhämtar kunskap om småföretagens villkor när olika e-system utvecklas. Bilden är att offentlig sektor utvecklar sina e-system utifrån de fördelar de ska skapa för den egna verksamheten. Flera system påverkar emellertid småföretagen varför kännedom om hur den påverkan ser ut utifrån ett småföretagsperspektiv är viktig. Utvecklingen och implementeringen av e-upphandlingssystem nämns som ett exempel. 8.2Lokala och regionala åtgärder Av utredningsdirektiven framgår att en kartläggning av befintliga åtgärder med syfte att främja en ökad it-användning i småföretag ska genomföras. I direktiven konstateras att flera aktörer genomför åtgärder på lokal och regional nivå, men att ingen samlad bild av dessa finns. Utredningen har uppdragit åt en konsult att genomföra kartläggningen5. 5 Kartläggning – Insatser för ökat it-användande i småföretag, , dnr N2011:03/2011/6. Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning En kartläggning av åtgärder på lokal och regional nivå kan bli väldigt omfattande och involvera en mängd aktörer. Tillvägagångssättet har därför varit att utgå från databaser som innehåller uppgifter om projekt som under innevarande programperiod (2007–2013) helt eller delvis finansierats av EU:s regionala utvecklingsfond (ERUF), Jordbruksfonden samt Socialfonden. Bedömningen är att tillvägagångssättet innebär att merparten av relevanta projekt på lokal och regional nivå kommer att täckas av kartläggningen. En orsak till det är det faktum att EU-medel ofta kräver någon form av offentlig medfinansiering. Medlen i fonderna är relativt omfattande varför offentliga medel på lokal och regional nivå i stor utsträckning används som medfinansieringsmedel. Närmare beskrivning av metod och urvalsprocessen i kartläggningen framgår av rapporten (se föregående fotnot). Av kartläggningen går det inte att dra några egentliga slutsatser kring kvaliteten på insatserna eller deras resultat och effekter. Det finns endast mycket knapphändig information om detta. Enbart ett fåtal uppföljningar och utvärderingar är gjorda. På uppdrag av utredningen genomförs därför en enkätundersökning som omfattar projektägare. Undersökningen kan ge en något bättre bild av insatsernas resultat och användas i samband med överväganden och förslag som redovisas i utredningens slutbetänkande. Kartläggningen utgår från, Landsbygdsprogrammets projektdatabas, projektdatabas samt ärendehanteringssystemet NYPS (Ny projekt- och stödärendehantering) där projekt som finansieras via europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) hanteras. Denna databas innehåller uppgifter från projekt inom de regionala utvecklingsfonderna som förvaltas och administreras av . Den innehåller även uppgifter om övriga medel inom den regionala tillväxtpolitiken som administreras av regionala aktörer som länsstyrelser och regionförbund. För enkelhets skull använder Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning vi rubriken för samtliga dessa insatser då ERUF-medel dominerar. Dessa databasutdrag har därefter sammanfogats för analys, men vissa skillnader i information mellan utdragen har medfört att urvalet är lite mer precist för de projekt som administrerar. Databasutdragen har gjorts . Utdraget från del av databasen gjordes och från övriga aktörer . Detta innebär att det saknas data för de projekt som administreras på regional nivå. Orsaken är främst att databasen är ett ärendehanteringssystem och att möjligheten att göra utdrag ur databasen är begränsad. Detta bedöms vara ett litet problem då de regionala projekten svarar för en relativt liten del av de totala projektmedlen som ingår i kartläggningen. Databasen innehåller uppgifter från de projekt som administrerar och fördelar medel till inom Landsbygdsprogrammet. Projekten som finns i landsbygdsprojekt är ofta små och specifika för enskilda företag vilket också är förklaringen till det stora antalet projekt i relation till de fördelade projektmedlen. projektdatabas samlar projekt finansierade av Socialfonden. Urvalet av relevanta projekt ur ovanstående databaser har skett i två steg. I första steget valdes projekt ut genom användning av en rad breda sökord som förekommer i projektnamn och projektbeskrivningar. Exempel på sökord är it, bredband, digital, teknik och dator. I steg två har projektbeskrivningar granskats för utvalda projekt. För att projekt ska anses vara relevanta måste de dels ha små och medelstora företag eller näringslivet som en tydlig målgrupp, dels ska projektet vara inriktat på insatser som främjar it-använd- ning i företag eller näringsliv. Det har inte alltid gått att avgöra om Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning det är just småföretag som är målgrupp. Inte sällan framgår endast att företag, eller näringslivet, är målgrupp för insatser. Av tabellen nedan framgår hur många ärenden som ingått i urvalets olika faser. Kommentar: I tabellen framgår antalet projekt som återstått i de olika faserna av gallringen. I sammanställningen ingår inte insatser på infrastrukturområdet. Källa: NYPS, Landsbygdsprojekt och Socialfonden. 8.2.3Insatser för ökad it-användning till helheten är det endast en mycket liten del av medlen som används för projekt som syftar till att främja it-användningen i näringslivet. Av fondernas totala medel har projekt motsvarande av projektmedlen identifierats som insatser för ökat itanvändande i företag. I tabellen nedan visas en sammanfattning över volymen av projektmedel som beviljats totalt i de olika fonderna samt hur mycket projektmedel som beviljats inom de projekt som varit relevanta för kartläggningen. Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning Kommentar: I tabellen framgår beviljade projektmedel totalt samt för projekt som ingått i kartläggningen (). I urvalet efter genomgång av projekten framgår projektmedel inklusive infrastruktursatsningar inom parantes. Källa: NYPS, Landsbygdsprojekt och Socialfonden. Insatser för ökad it-användning inom ERUF Europeiska regionalfonden (ERUF) är en av . Fonden har som huvudsyfte att avhjälpa de viktigaste regionala obalanserna i den europeiska gemenskapen i linje med den Europeiska sammanhållningspolitiken. Genom en filtrering av ERUF-finansierade projekt och projekt finansierade med regionala projektmedel har ett antal projekt som syftat till att främja användning av it i företag identifierats. Av totalt ca 4 300 (1 300 inom ERUF och ytterligare ca 3 000 regionala projekt och projekt inom EU:s s.k. Interreg-program) granskade projekt identifierades först 368 ärenden utifrån den initiala filtreringen. 48 projekt kvarstod efter en mer noggrann genomgång. Inom ERUF finns tre olika målområden identifierade på europeisk nivå. Två av dessa, målområde 2 och 3, omfattar . Inom målområde 2, regional konkurrenskraft och sysselsättning som strukturfondsprogrammen i lyder under, finns en uttalad strategi för tillgängliggörande av it i småföretag. Denna strategi behandlar både infrastruktursatsningar och verktyg för itanvändande. Målområde 3 omfattar gränsöverskridande insatser. Inom dessa program finns det ingen uttalad strategi för ökad it-användning i företag, men det finns mål om regional utveckling och hållbar tillväxt. I vissa projekt har inslag av främjande av it-användande i företag kunnat identifieras. Medlen inom målområde 2 är fördelade på åtta strukturfonder som förvaltas av olika aktörer på regional nivå. Beslut om resurstilldelning fattas av . Varje strukturfondsprogram utgår från ett operativt program för respektive region och ett så kallat åtgärdsdokument där det operativa programmet bryts ned ytter- Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning ligare i mer konkreta strategier. Det innebär att strukturfondsprogrammen inte ser identiska ut då det finns möjlighet att göra regionala anpassningar. I tabellen nedan sammanfattas vilka strategier för it-användande som framkommer i de regionala åtgärdsdokumenten. Källa: Regionala åtgärdsdokument Av tabellen framgår att tre regionala strukturfondsprogram saknar en uttalad strategi för insatser inriktade mot ökat it-användande. I regionen finns emellertid insatser för att öka tillgången till bredband för företag. Insatser för ökad it-användning inom Landsbygdsprogrammet Landsbygdsprogrammet har under innevarande programperiod fokuserat på strategier för att energieffektivisera och klimatanpassa produktionen på landsbygden samt tillgängliggörande och spridande av nya energislag. Insatser för it-användande har inte varit en prioriterad fråga i sig, men nämns som en del av strategin för att öka entreprenörskap, kunskap och innovationer på landsbygden. Det handlar då om att it och tillgängligheten till it-lösningar är en viktig grund- Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning förutsättning för att göra landsbygden attraktiv för bland annat företagare. Landsbygdsprogrammet är indelat i fyra axlar som vardera bär olika delar av de mål som satts upp för programmet om helhet. Åtgärder inom axel 1 skall verka för ekonomisk modernisering och effektivisering med målet att göra den svenska landsbygden konkurrenskraftig. Enligt regeringens strategi skall av medlen vara avsatta för dessa projekt. Axel 2 har en levande landsbygd och minskad miljöpåverkan av landsbygdsföretagen som övergripande mål. Detta är den mest resursstarka av axlarna och av programmets medel är avsatta för dessa insatser. Inga av de projekt som ingår i kartläggningen återfinns inom axel 2. Axel 3 syftar till att förbättra förutsättningarna för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv. Utbyggnad av bredband är en prioriterad fråga inom denna axel. Insatser inom axel 4 syftar till att skapa bättre förutsättningar för att uppnå Landsbygdsprogrammets mål. Insatser fokuserar på att främja den s.k. leader-metoden där olika lokala aktörer uppmuntras att bilda nätverk, s.k. LAG (local action group), för att utveckla ett geografiskt område. Tabellen nedan visar beviljade projektmedel för respektive axel samt dess andel av de totala medlen. har det gått att söka medel för utbyggnad av bredband i glesbygd inom axel 3 och 4. Dessa medel har varit riktade mot områden där marknadsaktörerna inte bygger ut infra- Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning I tabellen ovan ingår inte investeringar i bredband, men detta tillskott av medel uppgick till drygt 45 miljoner under framförallt 2010 och ytterligare 6 miljoner 2011. Det kan jämföras med övriga insatser inom it-området som sammanlagt fick ca 20 miljoner –2011. Infrastruktursatsningar borträknade går av projektmedlen till insatser inom axel 3. Dessa insatser utgörs till drygt fyra femtedelar av investeringar i företag för inköp av it-utrustning. De flesta av dessa projekt är relativt små insatser där enskilda aktörer sökt medel för att etablera en webbplats eller en internetportal. En mindre del av projektmedlen har gått till företag som sökt medel för inköp av annan it-relaterad utrustning med syfte att underlätta administrativa processer och produktion. Av ca i stödmedel har beviljats projekt som enligt kartläggningens genomgång syftar till att öka it-användningen i småföretag. Det motsvarar av de beviljade medlen totalt. Den låga andelen beror främst på att medlen i första hand har andra mål än tillväxt och konkurrenskraft. Insatser för ökad it-användning inom Socialfonden Socialfonden ska bidra till konkurrenskraft och sysselsättning genom kompetenshöjande insatser. Socialfonden förvaltas i av och består av programområdena kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud (programområde 1 och 2). Insatser inom programområde 2 är huvudsakligen reguljära arbetsmarknadsprogram som har som mål att öka anställningsbarheten hos arbetssökande. Inga insatser från programområdet ingår i kartläggningen. Vid den första sökningen i projektdatabasen filtrerades 182 projekt fram. Av dessa återstod sedan 18 projekt efter en mer noggrann genomgång. Projekt inom Socialfonden är i sammanhanget lite speciella då Socialfonden till skillnad från ERUF och Landsbygdsprogrammet inte har företag som målgrupp. Däremot är ambitionen inom programområde 1 att höja kompetensen bland redan anställda, vilket gör att de företag där målgruppen arbetar berörs indirekt genom att de anställda får ökad kompetens. Av denna anledning har bedömningen av vilka projekt som bör ingå i kartläggningen varit svårare. Det finns inte något uttalat mål om att satsa på it-användning inom Socialfonden. Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning brett formulerade och syftar till olika former av kompetenshöjande insatser. Av denna anledning är det få av de projekt som omfattas av kartläggningen som fokuserar endast på it-relaterade kompetensinsatser. Projekten är oftast utformade för att verka kompetenshöjande på bredare front. Projekten som ingår i kartläggningen har kategoriserats utifrån huvudsaklig inriktning, eller ändamål. Dessa ändamål ses som viktiga förutsättningar för att uppnå ökad it-användning. Fyra övergripande ändamål används för kategoriseringen av insatser: En stor del av projekten i de databaser som kartläggningen omfattar avser infrastruktursatsningar på it-området. Framförallt utbyggnad av bredband. Detta är en avgörande förutsättning för utnyttjande av it-lösningar, men har inte varit i fokus för kartläggningen. Det är däremot intressant att jämföra infrastruktursatsningarna med investeringar som inriktas mot de övriga ändamålen. It-användning kräver specifika verktyg, såsom datorer och övriga tekniska innovationer. Insatser inom detta område handlar framförallt om direkta företagsstöd för investeringar i realkapital hos företagen såsom datorer och skrivare eller uppbyggnad av internetportaler och verktyg för e-handel. För att ytterligare precisera området delas det upp i två delområden. Det första delområdet är investeringar i hårdvara hos företagen. Projekt med detta ändamål innebär ofta direkta investeringar i företag eller organisationer med syfte att förbättra it-kapaciteten i Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning Här ingår inte projekt som syftar till att påverka företagens förutsättningar för extern kommunikation. Det andra delområdet är insatser som syftar till att öka företagens kommunikativa kapacitet. Projekt inom delområdet handlar ofta om företag som söker medel för att skapa en webbplats eller bygga upp teknisk kapacitet för e-handel. Användarna är en viktig faktor för att kunna öka företagens itanvändning. För det första krävs att det finns ett intresse hos användarna och att de förmår se den potential som finns med itlösningar. För det andra krävs att de har tillräckliga kunskaper för att kunna applicera tekniken i deras egen verksamhet. Även detta område är indelat i två delområden. Det ena delområdet innehåller regelrätta utbildningar på it-om- rådet. Det kan handla om utbildningar i datoranvändning för datorovana individer. Det andra delområdet innehåller insatser som syftar till att öka intresset för it-lösningar. Många it-lösningar förutsätter tillgång till internet och till ett nätverk som uppstår genom den möjlighet som finns för företaget att kommunicera med sina intressenter. Ett ökat it-användande kan vara en stor tillgång för ett företag om deras leverantörer och kunder också i hög grad använder internet. Om så inte är fallet kan det istället vara en onödig investering på kort sikt. Nätverk är en speciell institution som byggs upp i samverkan mellan olika aktörer och kan därför vara svårt att skapa om man bara vänder sig till en enskild aktör. Relativt få insatser sorteras till denna kategori. Fördelning av projektmedel efter ändamål I tabellen nedan framgår fördelningen av medel på de olika insatsområdena per finansieringskälla. Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning Kommentar: Beviljade medel inom de tre fonderna (). Inom parantes visas hur stor andel av medlen från respektive finansiär som beviljats varje ändamål. Utdrag gäller projekt inom ERUF, även medel inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken ingår med utdrag av projekt tom 2010. Utdrag gäller övriga projekt. Källa: NYPS, Landsbygdsprojekt och Socialfonden. Av tabellen framgår beviljade medel för respektive ändamål och deras procentuella fördelning inom parentes. Infrastruktur redovisas i tabellen för att ge en helhetsbild av insatsernas fördelning på olika ändamål. till den totala andelen medel som beviljats inom respektive område framstår användare som ett prioriterat ändamål, särskilt inom Socialfonden, men även inom ERUF. Inom Socialfonden genomförs i stort sett uteslutande projekt riktade mot användare. Inom Landsbygdsprogrammet är det främst ändamålet verktyg som prioriteras. Inom ERUF har utbyggnad av bredband varit ett viktigt ändamål, särskilt under den första halvan av innevarande programperiod. Vanligast är att satsningar inom detta område omfattar mindre aktörer som söker medel för utbyggnad av bredband. Dessa insatser är fördelade på en mängd olika projekt med fokus på leverans inom olika geografiska områden. Det är inte ovanligt att det handlar om sammanslutningar av lokala aktörer som söker medel för utbyggnad av fibernät till ett glesbygdsområde. Målgruppen är vanligen både företag och boende i området. Ändamålet användare är en ganska bred kategori. En stor del av insatserna syftar till ökad kunskap och kompetens på it-området Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it-användning snarare än att öka intresset för it:s möjligheter. En stor del av projekten avser kompetenshöjande insatser för personal. Inom kategorin verktyg återfinns insatser som främst syftar till att stimulera företag att använda e-handelslösningar av olika slag. Nätverksskapande insatser är inte så vanligt förekommande. Inom landsbygdsprogrammet finns ett antal projekt som riktar sig mot företagens it-användning. Projektens inriktning avviker jämfört med de övriga fonderna då de ofta handlar om många men små insatser riktade till enskilda företag. Det ändamål som dominerar är verktyg för it-användning. Inom delområdet hårdvara finns en handfull projekt där enskilda småföretag sökt medel för investeringar bland vilka inköp av dator ingår. Dessa investeringar utgör en liten del av de totala medlen eftersom de i sammanhanget utgör relativt små investeringar. Inom delområdet kommunikation återfinns många mindre projekt där företag sökt medel för att bygga upp en webbshop alternativt utveckla en webbplats.