sou · H0B362se · 2012-09-28 00:00:00 — Eftersom vi har gått igenom alla domar från AD – 2010 vet vi hur många A-mål och hur många B-mål angående uppsägningstvister som AD dömde . Dessa utgjorde dock bara en del av de uppsägningstvister som avgjordes av AD eftersom en stor andel av målen avgjordes på andra sätt, t.ex. genom avskrivningsbeslut efter en förlikning. Dessutom skiljer sig de granskade åren åt genom att det krävs prövningstillstånd i AD, vilket bör medföra att något färre mål numera prövas genom dom. Vi har genom AD fått reda på att av dess mål avgjordes genom dom eller särskilt uppsatt slutligt beslut –2008, att motsvarande siffra för åren 2009–2010 är samt att de allra flesta av dessa avgöranden var domar. Vad vi inte vet är hur många uppsägningstvister som landets tingsrätter dömde i . I detta beräkningssätt har vi utgått från antalet B-mål och vissa siffror som vi har kunnat räkna fram från det material vi har tillgång till från tingsrätterna. Bland de fyra tingsrätter vi har granskat (se kapitel 3.1) har av alla arbetstvister avgjorts genom dom (här ingår inte tredskodomar och domar på medgivande). Genom att vi har tagit fram alla domar som inte var tredskodomar eller dom på medgivande och tagit reda på vilken typ av tvist och vilken typ av prövning det rör sig om har vi sett att det i av de domar som rörde uppsägningstvister har gjorts en prövning i sak samt att av dessa domar har överklagats. Med hjälp av dessa procentsatser kan vi dra slutsatsen att de B-mål av nu aktuell typ som AD avslutade utgjorde av de uppsägningstvister som stämdes in till tingsrätt , se tabell 1.1. Om antalet tvister vid tingsrätt enligt detta beräkningssätt läggs samman med de A-mål av samma typ som AD avslutade, antingen genom dom eller på annat sätt, –2010 kommer man till slutsatsen att det rör sig om totalt ungefär 900 domstolstvister , se tabell 1.2. För att kunna beräkna antalet tvister på ytterligare ett sätt har vi inhämtat listor över alla avslutade arbetstvister – 2010 vid landets samtliga tingsrätter och räknat ut att cirka 3 800 arbetstvister avslutades vid tingsrätterna . Bland de tingsrätter där vi har tagit fram och granskat domarna i arbetstvister utgjorde av målen uppsägningstvister. Om samma proportioner gäller för samtliga arbetstvister i landet innebär det att 1 710 uppsägningstvister avslutades vid landets tingsrätter –2010. Det motsvarar 285 tvister . Om den summan läggs ihop med antalet A-mål i AD (se avsnitt 1.2.1 ovan) betyder det att det sammanlagt rör sig om knappt 400 tvister (se tabell 1.3). För att vara helt säker på att beräkningen av antalet tvister skulle bli korrekt hade det varit nödvändigt att gå igenom samtliga arbetstvister vid landets domstolar under t.ex. . Utredningen har inte haft tillräckligt med tid eller resurser för att genomföra en sådan undersökning. I stället har vi begränsat oss till fyra tingsrätter, trots att det ger beräkningarna en lägre tillförlitlighet. Även om vi hade haft möjlighet att granska mål från alla tingsrätter hade det dock inte varit säkert att vi hittade alla relevanta tvister. I tingsrätternas datasystem är arbetstvister en underrubrik till kategorin tvistemål. Det är möjligt att en del arbetstvister har registrerats felaktigt, t.ex. under rubriken övriga tvistemål. Sådana misstag kan bl.a. uppstå på grund av att den som registrerat målet inte har kunnat bedöma att det rör sig om en arbetstvist eller inte har känt till att den klassificeringen är tillgänglig. Risken för att felregistreringar kan leda till att det totala antalet tvister på träfflistan i blir felaktigt har påpekats av flera av de tingsrätter som utredningen har varit i kontakt med. Det kan vara ett av skälen till att det totala antalet tvister med beräkningssätt 2 är betydligt lägre än med beräkningssätt 1. Det är också möjligt att andra tvistemål vid tingsrätterna felaktigt har registrerats som arbetstvister, men den risken är inte lika stor eftersom registratorn då aktivt måste välja just undergruppen arbetstvist. En av de faktorer som används i beräkningssätt 1 är vilken andel av arbetstvisterna som avgörs genom dom. Denna siffra har vi fått genom att jämföra listor över det totala antalet avslutade arbetstvister vid de utvalda tingsrätterna med antalet meddelade arbetstvistdomar vid samma tingsrätter. Det är dock möjligt att andelen mål som avgörs genom dom är större eller mindre bland uppsägningstvister än generellt bland arbetstvister. Vi har inte haft möjlighet att undersöka om så är fallet. Motsvarande tveksamhet finns beträffande beräkningssätt 2. Där utgår vi från andelen uppsägnings- och avskedandetvister bland de domar som vi inhämtat från de utvalda tingsrätterna och förutsätter att andelen uppsägningstvister bland alla arbetstvister i landet är lika stor som bland domarna från de utvalda tingsrätterna. Det är en osäker förutsättning. har vi använt oss av Arbetsdomstolens årsredovisningar för åren 2005–2010 för att räkna ut att ungefär en tredjedel av domstolens mål avgjordes genom dom eller särskilt uppsatt slutligt beslut –2008 och ungefär en fjärdedel –2010. Enligt uppgift från ordförandena i AD är det främst domar eftersom särskilt uppsatta slutliga beslut är ovanliga hos domstolen. Dessa siffror har vi sedan använt för att beräkna det totala antalet A- respektive B-mål utifrån de domar som domstolen har meddelat . Det är dock möjligt att andelen mål som avgörs genom dom skiljer sig åt mellan A- och B-mål. Enligt uppgift från går det dock inte att få fram den statistiken ur domstolens datasystem, varför vi har utgått från att andelen är samma i båda kategorierna av mål. Det finns säkerligen fler skäl att ifrågasätta de uträkningar vi har gjort. Här har vi valt att redovisa några av de faktorer som kan leda till att beräkningarna inte blir helt korrekta. Med hänsyn till ovanstående vill vi särskilt poängtera att vår uppskattning om att ungefär 600 uppsägningstvister förs till domstol utgör en uppskattning från utredningens sida med utgångspunkt i det tillgängliga materialet och vid en sammanvägning av de två beräkningssätten. Vid genomgången av domar från AD och de utvalda tingsrätterna har vi fört register över bl.a. vilka domar det rör sig om, utgången i målet och tidsåtgången från uppsägning eller avskedande till dom. Materialet kommer att arkiveras tillsammans med övrigt material från utredningen. Skadestånd enligt 39 § LAS 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2.Framtidens högkostnadsskydd i vården. 3.Skatteincitament för riskkapital. 4.Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. 6.Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. 7.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 8.Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. 9.Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. 10.Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. 12.Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. 13.En sammanhållen svensk polis. 14.Ekonomiskt värde och samhällsnytta –förslag till en ny statlig ägarförvaltning. 15.Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. 16.Att angöra en kulturbrygga – för stöd till nyskapande kultur. 17.Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. 18.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. –den mjuka infrastrukturen på väg. 19.Nationella patent på engelska? 20.Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. 21.Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. 22.Mål för rovdjuren. 23.Mindre våld för pengarna. –riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. 25.Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. 26.En ny brottsskadelag. –en utvecklad flygtrafiktjänst. 28.Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. 29.Sveriges möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. 31.Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet. 33.Gör det enklare! 34.Nya påföljder + kort presentation. 35.Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. 36.Registerdata för forskning. 37.Kulturmiljöarbete i en ny tid. 38.Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö. 39.Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. 40.Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. 41.Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar iförordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. – ett framtida konsumentstöd. 44.Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. 45.Kvinnor och barn i rättens gränsland. Tydliga regler och effektiv tillsyn. Möjligheter att använda månadsuppgifter isocial- och arbetslöshetsförsäkringarna. 49.Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. 51.Utvärdering av IPRED-lagstiftningen. 52.Bostadstaxering – avveckling eller förenkling. 53.AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven. – underlag för ratificering av . 55.En översyn av tryck- och yttrandefriheten. Del 1 och 2. 56.Mot det hållbara samhället –resurseffektiv avfallshantering. 57.Tydligare regler om fri rörlighet för EES- medborgare och deras familjemedlemmar. 58.Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. 59.Nya villkor för public service. 60.Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. 61.Högre ersättning vid mastupplåtelser. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare. vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. En sammanhållen svensk polis. [13] En ny brottsskadelag. Nya påföljder + kort presentation. Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. – ett framtida konsumentstöd. [43] Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. Utvärdering av IPRED-lagstiftningen. En översyn av tryck- och yttrandefriheten. Del 1 och 2. Tydligare regler om fri rörlighet för EES- medborgare och deras familjemedlemmar. Högre ersättning vid mastupplåtelser. möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. Framtidens högkostnadsskydd i vården. Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. [32] Gör det enklare! Ändringar i förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. Möjligheter att använda månadsuppgifter i social- och arbetslöshetsförsäkringarna. Skatteincitament för riskkapital. Ekonomiskt värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. [14] demokrati. Registerdata för forskning. [36] Nystartszoner. Bostadstaxering – avveckling eller förenkling. AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven. Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor; Kartläggning, analys och förslag till förbättringar Kvinnor och barn i rättens gränsland. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. Mål för rovdjuren. Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö. Mot det hållbara samhället – resurseffektiv avfallshantering. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – den mjuka infrastrukturen på väg. [18] Nationella patent på engelska? Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. – en utvecklad flygtrafiktjänst. Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. Tydliga regler och effektiv tillsyn. – underlag för ratificering av . Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. [10] Att angöra en kulturbrygga –för stöd till nyskapande kultur. Mindre våld för pengarna. [23] Kulturmiljöarbete i en ny tid. Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. Nya villkor för public service. Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare.