sou · GZB360 · 2012-01-01 00:00:00 — Informationen flyter ju omkring överallt. Att ha en infrastruktur när det gäller IT, var det finns böcker, tidskrifter och hur man kommer åt dom. Däremot att ansvara för det själv kanske blir svårt. Inte ens vi har ju ett bibliotek, man hinner inte riktigt. I denna fråga skiljde sig forskarnas åsikter åt. Några enstaka menade att det inte är nödvändigt eftersom universitetsbiblioteken och Arbline fungerar väl: Det känns mindre angeläget. Det mest digitaliseras och finns tillgängligt på webben. Sitter man på universitet har man tillgång till nästan alla vetenskapliga tidskrifter i elektronisk form. Allt som kommer från universiteten egenpubliceras också där och kan hämtas gratis. Så det här sköter sig delvis av sig själv. Några tyckte att ett stort arbetslivsbibliotek liknande det som fanns på borde inrättas med såväl publikationer som den opublicerade grå litteraturen: Det vore suveränt om ett skulle kunna ha denna service, speciellt för högskolor och mindre universitet som inte har råd med PubMed eller liknande databaser. Dessutom finns ett stort antal rapporter från universiteten som aldrig kommer ut där, men som det vore bra att hålla koll på, framför allt för praktikerna. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Majoriteten av de tillfrågade menade emellertid att en begränsad biblioteksresurs borde skapas, även om delade meningar rådde om hur den skulle begränsas. Flera menade att en fysisk lokal för inte var nödvändig men att en sökmotor eller virtuellt webb-bibliotek skulle vara användbart. Någon efterlyste tillgång till sådana tidskrifter som inte finns på biblioteken. En annan efterlyste tillgång till standarder, vilket är komplicerat och dyrt. Flera nämnde vikten av kunnig personal som skulle kunna ge vägledning eller beställa den litteratur som behövs, eventuellt genom en telefontjänst on demand. 3.7Samordna/bevaka nationella register/databaser med relation till arbetsmiljön De fackliga organisationerna menade att det vore bra att samla länkar till register och databaser på ett ställe. De organisationer som tillfrågades menade att en sådan funktion skulle vara av nytta om den fanns samlad på ett ställe av en opartisk organisation som förmedlar information om var kunskap och resurser finns. håller på att bygga en egen databas: . Den bygger på data från årliga telefonintervjuer med 5 000 svenskar som genomförts med frågor om hälsa, arbete och företagshälsovård. har en databas med goda exempel på arbetsmiljöarbete. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Statliga myndigheter och departement Myndigheterna och departementet tyckte att denna funktion låg på gränsen till det nödvändiga för en ny aktör. Informations- och utbildningsaktörerna uttryckte sig inte direkt negativt om en denna punkt men ansåg inte heller att det är ett högprioriterat område. Arbetsmiljöhögskolan har fått ett uppdrag genom företagshälsovårdsdelegationen satt bygga upp en casedatabas där praktiker ska kunna bygga case för företagshälsovårdsutbildningar. Syftet med den är att skapa en pedagogisk databas som läggs i anslutning till Arbline. Forskningsfinansiärerna var positiva till ökad överblick över vilka register som finns och hur de kan användas. Både FAS och har intresse och ansvar för att sådana finns inom arbetsmiljöområdet. Försäkring skiljer sig från de andra finansiärerna genom sin arbetskadedatabas som ofta används den forskning som de finansierar. FAS påpekade att det skulle vara intressant att tillhandahålla policyrelevant, evidensbaserad kunskap liknande den verksamhet som bedrivs av (): Då handlar det ju () om att utveckla metoder för mätanalyser och ge stöd till systematiska översikter och kartläggningar . Att ha databaser och register samlade på ett ställe. () Mycket går ju åt två spår. Det ena spåret handlar om att nyttiggöra forskning. Den förra modellen handlade mer om att komma ut i kapillärerna, till skyddsombuden. Spåret nu verkar mer gå åt hur ska politiken kunna använda kunskapen och fatta kloka beslut. Båda delarna är ju viktiga men inte bara databaser utan att göra kunskapsöversikter. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Nästan alla forskare var positiva till denna samordning utom ett par som menade att funktionen redan finns och fungerar väl genom och Nationella Datatjänst (SND) i : Detta finns redan i viss mån på och om det ska byggas ut bör det ligga där. Vi har bra databaser men de används inte av forskarna. Det ser jag som det stora problemet. Det finns bra databaser här på SND i , de arkiverar och bjuder tjänstvilligt ut av allt som finns. Jag ser ingen anledning till att just arbetsmiljön ska ha en speciell funktion för detta. Några föreslog att aktören skulle kunna göra olika databaser tillgängliga på organisationens webbportal. Flera tyckte att aktören skulle kunna gå ytterligare ett steg genom att även kvalitetsgranska registren, agera som påtryckare och identifiera behov. Någon menade att organisationen borde förbättra indikatorerna i de offentliga register och undersökningar för att få en mer detaljerad bild av vad som händer i svenskt arbetsliv: Den offentliga statistiken har ett fåtal indikatorer, till exempel sjuktal och antal anmälda arbetsskador. Dessa kan fördjupas betydligt. Om man tittar på EU:s arbetsmiljöbarometrar så utvecklas arbetsmiljö inte på ett bra sätt, i synnerhet inte för kvinnor. Men enligt den svenska statistiken ser man inte motsvarande sak. Troligen mäter man inte samma sak. För att samhället ska veta var man ska sätta in sina insatser måste vi ha en gemensam bild av hur verkligheten ser ut. detta är inte främst ett behov för forskningen, utan för prioriteringen av samhällets insatser. 3.8Genomföra återkommande nationella arbetsmiljöundersökningar Från fackligt håll framhölls vikten av en avgränsning mellan roll som tillsynsmyndighet och den nya organisationens roll att ge service till forskare och kunskapsuppbyggnad. TCO och LO menade därför att denna uppgift även fortsättningsvis borde ligga på men att en eventuell ny kunskapsaktör skulle kunna samarbeta med och för att utveckla och vårda den nationella Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet LO föreslog vidare att den nya aktören skulle kunna bidra med en mer samordnad statistikbehandling ab och . De tillfrågade organisationerna var tveksamma till att överlämna ansvaret från /SCB utom som menade att de olika aktörerna skulle kunna samarbeta. och Byggindustrier påpekade att det största problemet är den sjunkande svarsfrekvensen, vilken ifrågasätter undersökningens relevans. Statliga myndigheter och departement Myndigheterna och departementet var negativa till att denna funktion skulle föras över från eller delas. Departementet menade att arbetet måste utvecklas och göras bättre men att bör ha det ansvaret. menade att om de skulle förlora den uppgiften skulle det skicka fel signaler till omvärlden – att regeringen medvetet försökte försvaga verkets position. Dessutom utgör statistiken en stomme i det analysarbete som nu försöker bygga upp och utöka. Informations- och utbildningsaktörerna uttryckte sig inte direkt negativt om idén men ansåg det inte heller vara av hög prioritet. FAS menade att SCB och borde ha fortsatt ansvar för undersökningen men att en ny aktör skulle kunna ta initiativ till riktade analyser, fundera på hur man kan använda och utveckla de data som finns. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Bland forskarna var drygt hälften positiva till denna fråga. De menade att ett nytt borde samarbeta med SCB och för att förstärka den arbetsmiljöundersökning som finns liksom arbetsmiljödelarna i de existerande folkhälsoenkäterna. De som var negativa menade att funktionen borde förbli helt och hållet i SCB:s och regi. En person nämnde att rapporteringen över arbetsskador, det s.k. ISA- registret, borde förbättras och vara del av aktörens ansvar. En annan menade att undersökningarna borde breddas från dagens enkätform: Det är viktigt, men inte bara i enkätform. Man behöver mäta annat också för att ha mer objektiva indikatorer. Det kan ske antingen via registerdata från annat håll eller att man gör återkommande mätprogram på vissa nyckelexponeringar som damm och buller och annat som vi vet påverkar de anställdas hälsa. Det finns något som heter hälsorelaterad miljöövervakning som stöder. Vi har föreslagit att man ska ha hälsorelaterad arbetsmiljöövervakning. 3.9Ta fram kunskapssammanställningar om aktuella och relevanta arbetsmiljöfrågor Detta ansågs som mycket viktigt av de fackliga organisationerna. De var även positiva till det ökande antal initiativ som redan tas av och Försäkring. Även arbetsgivar- och branschorganisationerna ansåg denna punkt mycket viktig. Dessa organisationer förmedlar aktuell information bl.a. via nyhetsbrev. handlar den emellertid snarare om nya föreskrifter och dylikt än nya forskningsrön vilket delvis beror på att resurser och tid saknas för att följa forskningen. Enligt de intervjuade personerna skulle regelbundna, uppdaterade kunskapssammanställningar inom olika problemområden och branscher, Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet med tyngdvikt på forskningens tillämpning, underlätta organisationernas informationsarbete och utbildning gentemot sina medlemmar. påpekade att kunskapssammanställningar även skulle kunna ligga som underlag för de bedömningar som görs av projekt finansierade av Försäkring eller Prevent. På genereras en del översikter av egna FoU- aktiviteter, till exempel de som bedrevs inom ramen för programmet Satsa friskt. Även SKL förmedlar resultaten från den egna FoU-verksam- heten, framför allt den som utförs och finansieras tillsammans med Försäkring. Teknikföretagen skriver i sitt underlag till : Att det finns kunskapssammanställningar om relevanta arbetsmiljöfrågor är angeläget. Det är en relativt splittrad bild och svårt att överblicka allt som finns. Det är också en svårighet att värdera det som finns då utbudet inom vissa områden är stort. temasidor är uppskattade och lättillgängliga och eftersom de är en myndighet som står bakom känner många att de kan lita på att det som står är relevant och korrekt. De kunskapssammanställningar tagit fram är ett bra initiativ och vi följer och bevakar utvecklingen av dessa. Även byggindustrier, men inte , skapar egna kunskapsöversikter. Då rör det sig om förenklade skrifter på 4–8 sidor som sammanfattar vad som är viktigt att tänka på i en viss fråga Statliga myndigheter och departement Även de tillfrågade myndigheterna och departementet var positiva. Syftet med sammanställningar, enligt , är framför allt att tillgodose egna kunskapsbehov medan syftet med den nya aktörens sammanställningar skulle vara att främja kunskapsspridning med flera målgrupper. Från FHV_delegationen föreslogs att regelbundna kunskapssammanställningar, kanske på årsbasis, skulle kunna sammanställas av den nya aktören. Även representanten från menade att kunskapssammanställningar, där olika kunskapsunderlag bearbetats, vore av stor vikt. Särskilt om de kommer från en neutral aktör. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Informations- och utbildningsaktörerna var positiva till kunskapssammanställningar. Arbetslivsjournalisterna menade att sammanställningar är alltför specialiserade för att vara användbara för t.ex. skyddsombud. Prevent utarbetar egna kunskapssammanställningar i sina omvärldsanalyser och förstudier till projektverksamheten. Enligt Prevent har fått något av en dubbel roll med tillsynsverksamhet å ena sidan och det utökade analysarbete å andra sidan. De intervjuade framhävde vikten av tydliga gränsdragningar mellan olika roller och mellan Arbetsmiljöveket och en eventuell ny myndighet. Forskningsfinansiärerna är själva spridare av forskningsresultat men med vissa begränsningar. För det första presenteras i allmänhet bara den forskning som finansieras av respektive finansiär. Undantag är sporadiska utvärderingar av vissa forskningsfält som gjorts av FAS och kunskapsöversikter framställda av och Försäkring. För det andra presenteras sällan forskningen förrän projekten är avslutade, vilket kan vara år efter det att forskningsverksamheten startade. Även om såväl Försäkring, och andra börjat producera kunskapsöversikter sågs mer övergripande och heltäckande sammanställningar som ett välkommet tillskott av finansiärerna. Svenska efterlyste analyser av problemområden. ESF- Rådets temagrupper genererar sammanställningar av forskning (se även ovan). Syftet med de kunskapsöversikter som Försäkring framställer är bättre faktabakgrund för skaderegleringen men också en översiktsbild av pågående forskning. Även SBU kommer att göra kunskapsöversikter på uppdrag från . Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Alla var positiva till denna punkt utom en som menade att det vore bättre att förstärka de verksamheter som redan bedrivs, bl.a. genom , tidskriften och Hälsa och andra vetenskapliga tidskrifter, och systematiska översikter, till exempel Cochrane Reviews. De som var positiva menade att det är bra att flera aktörer numera ägnar sig åt kunskapsöversikter men att () präglas av ett alltför medicinskt tänkesätt och av en alltför problemorienterad och tillsynsdominerad inriktning. De efterlyste en aktör med bred överblick över arbetsmiljöfältet som skulle kunna beställa kunskapssammanställningar utifrån frågan om hur den framtida arbetsmiljön ska se ut för att vara konkurrenskraftig: Det finns ett påtagligt behov av detta och någon måste göra dem. Jag kan tänka mig att ett skulle kunna fungera som spindeln i nätet. Sådana här sammanställningar är värdefulla för samhället som helhet. Mängden litteratur är så stor och det är svårt för den som inte är insatt att förstå de kritiska frågeställningarna och vad som pågår just . Det kan handla om stress eller kemikalier eller olyckor i arbetslivet och var man hittar kunskap om detta. Några önskade sig en positivare typ av kunskapssammanställningar som handlar om hur man gör rätt från början. Vidare föreslogs att framställaningarna borde göras i akademiska miljöer, antingen i ett kunskapsråd som instiftas inom den nya organisationen, eller att uppdrag läggs ut på institutioner. 3.10Arrangera kunskapsmöten/workshops/ konferenser/seminarier för avnämare i arbetslivet De intervjuade angav att de uppskattar kunskapsmöten anordnade av bland andra Försäkring och FAS men att dessa oftast drar till sig samma grupp människor. En mer övergripande nivå än de oftast områdesspecifika möten som arrangeras skulle enligt de intervjuade kunna dra till sig fler deltagare och en mer heterogen skara. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet De intervjuade organisationerna var i allmänhet positiva till kunskapsspridande möten. Egen produktion av seminarier och kurser ingår i många arbetsgivarorganisationers verksamhet. Teknikföretagen skriver i sitt underlag: Om en sammanhållande resurs skapas så måste den naturligtvis också använda alla medel och vägar att sprida och förmedla sitt arbete. En väg kan vara via seminarier/workshops och konferenser. Det framhölls att många organiserar detta slags aktiviteter och att det är viktigt att ytterligare möten bidrar med något som inte redan finns. Flera nämnde den nya mötesplats som Försäkring och Prevent vill skapa för forskare och praktiker diskussioner om aktuella forskningsområden, framtidens arbetsplatser, forskningsbehov och hur forskningsresultaten ska omvandlas i praktisk tillämpning. Tanken är att mötesplatsen ska organiseras . Statliga myndigheter och departement Statliga myndigheter och departement var försiktigt positiva till seminarieverksamhet men gav inte högsta prioritet med tanke på den mångfald aktiviteter som redan finns. Informations- och utbildningsaktörerna var i princip positiva till denna punkt men flera menade att aktiviteterna helst borde organiseras av professionella organisatörer för att kunna tillföra något utöver de mötesverksamheter som redan pågår. De flesta av dessa organisationer arrangerar själva konferenser och utbildningar inom arbetsmiljöområdet, även om ägarformerna och målgrupperna skiljer sig åt. Metodicum menade att den nya aktören skulle kunna bidra till samma mål som de själva strävar mot, dvs. att vara en aktör mellan forskningen och näringslivet. En idé som Metodicum vill utveckla är ett virtuellt forum med en expertpanel som deltagare kan kommunicera med via Internet . Detta skulle underlätta kunskapsspridning utanför storstäderna, där de flesta konferenser hålls . Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet organiserar nordisk eller internationell utbildning inom arbetsmiljöområdet. Forskare tar själva initiativet till att hålla en kurs men kan inte räkna med någon hög lön. Detta har efter ALI:s nedläggning lett till att få svenska forskare har råd att lägga sin tid på dessa kurser. Enligt skulle synergieffekter med en eventuell ny aktör i kunna verka positivt . Arbetsmiljöhögskolan menade att FALF har en växande betydelse som samlande kraft bland arbetslivsforskare i och att detta nätverk borde ses som en del av den nya lösningen. Forskningsfinansiärerna, framför allt Försäkring, organiserar konferenser och seminarier för att presentera och diskutera aktuell forskning. Försäkring planerar nu även regionala konferenser. Dessutom diskuteras Mötesplats ny arbetsmiljö som ny arena där forskare och praktiker kan mötas (se ovan under Arbetsgivar- och branschorganisationer). FAS menade att en ny aktör skulle kunna bidra till synergi och gemensamma satsningar mellan olika organisationer: Det finns ett antal aktörer som gör ett viktigt program och tar ganska bra betalt. Man skulle kunna hitta en samverkan mellan arbetsmarknadens parter, finansiärer, och andra för att göra större gemensamma satsningar. på arbetsmiljöområdet förekommer ett antal återkommande konferenser så man får inte dubblera det som är på gång. Bland forskarna rådde delade meningar. De positiva menade att det skulle vara naturligt för ett att kommunicera det man kommit fram till och att konferenser är nödvändiga mötesplatser mellan forskare och brukare. Liksom flera avnämare menade forskarna att en medveten kommunikationsstrategi är viktig för att skilja sig från den verksamhet som kommersiella aktörer bedriver: Ja det är viktigt, framför allt ur ett avnämarperspektiv. Det måste finnas möjlighet till kommunikation om de här frågorna. anordnas mycket av privata aktörer, men det blir ofta lite populistiskt. Vissa ämnen är gångbara, andra inte. Jag tror att det behövs någon som kan fånga upp vad som händer och ha en strategi för vad man behöver Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet sprida kunskap om och det tror jag inte marknaden klarar. Det behövs en kvalitetshöjning och då krävs långsiktiga statliga medel till detta, det är jag övertygad om. Det kanske inte ska ligga i kunskapscentret, men det är heller inget som kommer att komma av sig själv. Statliga medel behövs för att stötta verksamheten. Vidare framhölls att ett borde komplettera den existerande debatten genom att lyfta utvalda arbetsmiljöproblem. Det ansågs viktigt att våga ta upp frågor som ligger och som är av vikt för landet och beslutsfattarna. De som var negativa till idén menade att det redan finns så många arrangörer av konferenser, till exempel Elmia, och att forskarna inte hinner gå på allt som finns. 3.11Vara internationell kontaktpunkt inom arbetsmiljöområdet De fackliga organisationerna menade att detta är viktigt och flera, inklusive TCO, menade att en eventuell ny aktör borde ta över ansvaret som svensk kontaktpunkt för EUROFOUND från det konsultföretag () som har det De organisationer som tillfrågades ansåg att detta var väsentligt. byggindustrier menade emellertid att arbetet är omfattande och kräver en hel del resurser. Statliga myndigheter och departement Statliga myndigheter och departement var i allmänhet positiva. menade att en sådan funktion skulle avlasta deras eget internationella arbete. , som får många av de internationella förfrågningar som tidigare gick till , menade att en sådan funktion skulle underlätta även deras arbete. Departementet sa vidare att den svenska representationen i EU OSHA även kommer att skötas av men att en Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet kunskapsaktör skulle möjliggöra större svenskt engagemang i EUROFOUND:s arbete, inte minst i dess rådgivande kommittéer. Informations- och utbildningsaktörerna var positiva men såg inte detta som högsta prioritet, med undantag för den person som arbetade för EUROFOUND. Hon menade att en kunskapsaktör skulle göra det möjligt för svenska forskare att marknadsföra sig internationellt och för svenska forskare att hitta internationella forskare. var positiva till samarbete på den här punkten (se även ovan under avsnitt 3.10). Forskningsfinansiärerna var positiva och såg en sådan aktivitet som en naturlig del av den nya organisationens arbete. Svenska ESF- rådet utgör själva en del av en internationell organisation, medan såväl FAS som arbetar i olika internationella samarbetsprojekt och nätverk, vilket skulle skapa naturliga band med en ny aktör. Samtliga forskare var positiva till denna verksamhet utom en person som menade att den borde läggas på eller de arbets- och miljömedicinska klinikerna. Flera forskare använde ordet pinsamt för att beskriva situation utan central myndighet som kan representera landet i EU-organ, WHO, det europeiska nätverket för arbetsmiljöforskning (PEROSH) och svara på förfrågningar från utlandet: Ja det behövs. Alla våra internationella kontakter försvann nästan när lades ner och många samarbetsprojekt gick om intet. Detta har mottagits med stor förvåning och förvirring utomlands och möts svensk arbetsmiljöforskning med större skepsis. Man vet inte vem som representerar för ingen har det uppdraget . Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Flera menade även att kontakter med internationella forskare försvårats och att missar gemensamma EU-satsningar. Vidare menade man att tappat i anseende och inflytande pga. avsaknaden av en naturlig aktör som kan agera på europeisk nivå och hävda uppfattning till exempel då ramprogrammen formuleras eller då lobbyarbete behövs för att driva arbetsmiljön som en viktig folkhälsofråga. 3.12Ytterligare förslag och kommentarer Flera förespråkade en ny myndighet som helst skulle vara departementsövergripande för att undvika problemen med stuprör mellan de olika departementen, framför allt Arbetsmarknads-, Social-, Närings- , och . Några förordade att ett eller flera skapas med kompetens inom olika branscher eller områden. Flera ville att en ny aktör övertar samordningen av företagshälsovården efter nedläggningen av FHV-delegationen 2012 med uppgift att samordna utbildningar, utforma forskningsprioriteringar, insamla och sprida kunskap. Många ville även att aktören samordnar andra utbildningar inom arbetsmiljöområdet, till exempel för fackligt förtroendevalda, och för ut forskningsresultat till företagsläkare som inte längre befinner sig i utbildning. Vidare förslogs följande aktiviteter: Identifiera forskningsbehov inom arbetsmiljöområdet på basis av kunskapssammanställningar och arbetsmiljöundersökningar. Agera som rådgivande beredningsorgan till regeringen i frågor om arbetsmiljöforskningens inriktning och omfattning för att bidra till att forskningsprioriteringar bättre svarar på arbetslivets behov. Viss styrning av forskningen ansågs nödvändig pga. signalerna om problem i arbetslivet är för svaga för att nå forskarna i rimlig tid, eftersom de i sin tur måste omformulera problemen och söka forskningsmedel efter det.