sou · GZB356 · 2012-01-01 00:00:00 — – kunskapsunderlag för havsplanering SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå ett system för fysisk planering av merparten av det svenska territorialhavet och den svenska ekonomiska zonen samt föreslå nödvändiga författningar (dir. 2009:109). Chefen för , statsrådet förordnade generaldirektören att vara särskild utredare. Utredningen antog namnet . Utredningen lämnade sitt huvudbetänkande Planering på djupet – fysisk planering av havet (SOU 2010:91) . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2011:3). Uppdraget innebar att utredningen fick sitt uppdrag utvidgat och förlängt. Utvidgningen rörde behovet av en sammanhållen kunskapsförsörjning för effektiv havsplanering. Utredaren fick i uppdrag att analysera och tydliggöra brister i befintliga kunskapsunderlag och processer för insamling av data. Vidare skulle utredningen analysera behov av att utveckla befintlig kunskap för att passa havsplaneringen. Slutligen skulle den föreslå inriktning för framtida kunskapsförsörjning vad gäller havsplanering. Som huvudsekreterare förordnades utredaren (i ). förordnades avdelningsdirektören () som sekreterare i utredningen. Statsrådet förordnade departementssekreteraren som sakkunnig i utredningen. förordnades som experter: militärstrategiske analytikern (Försvarsmakten), chefen för samhällsutvecklingsenheten (i ), förste statsgeologen (SGU), professor (), projektledaren (), docent (), civilingenjören (), fil. (), utredningsdirektören (), fil. (), samordnaren (Lantmäteriet), vattenvårdsdirektören (i ), projektledaren () och docent (). För övriga förordnanden i utredningen som inte rör detta tilläggsbetänkande, se huvudbetänkandet. Utöver experternas insatser, har i bistått utredningens sekretariat i dess arbete. har även samrått med Utredningen om att inrätta Havs- och vattenmyndigheten (dir. 2010:68). Utredningen överlämnar härmed sitt tilläggsbetänkande Kunskap på djupet – kunskapsunderlag för havsplanering (SOU 2011:56). I och med detta är utredningens uppdrag slutfört. Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1742) om skydd för landskapsinformation ............................................. Förslag till förordning om ändring i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) .......................................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (1993:1745) om skydd för landskapsinformation.................. Krav på kunskapsunderlag om havsmiljön i EU-regler Art- och habitatdirektivet ....................................................... De svenska miljömålen ............................................................ Internationell utblick om planeringsunderlag................. Havsplanering och planeringsunderlag i ..................... Havsplanering och planeringsunderlag i ................ Havsplanering och planeringsunderlag i ................... Pågående projekt av betydelse för planeringsunderlag .......... 2.4.1 Planeringsunderlag inom projektet ......... Befintliga kunskaper och ytterligare kunskapsbehov ....... utredningar om kunskapsunderlag ........................... 3.2Kunskaper om sjögeografi och djupförhållanden (batymetri)................................................................................ Geologiska och fysiska kunskapsunderlag ............................. Tillgänglig geologisk kunskap...................................... 3.3.2 Bristerna i de geologiska och fysiska underlagen........ 3.3.3 Planer och utveckling inom SGU:s område ................ Kunskaper om oceanografi, kemi och klimat......................... Kunskapsbehoven och bristerna .................................. Biologiska kunskaper om havet............................................... 3.5.1 Kunskapsunderlag i förhållande till rumslig och 3.5.3 Bristerna i de biologiska kunskapsunderlagen ............ Kunskaper om havets levande resurser ................................. 3.6.1 Tillgänglig kunskap om levande havsresurser ........... Kunskaper om kulturarvet i havet......................................... 3.7.1 Tillgänglig kunskap om kulturarvet i havet............... 3.7.2 Bristerna i kunskaper om kulturarvet i havet ............ 3.8Kunskap om verksamheter, anspråk och mänsklig Kunskaper om sjöfarten ............................................. 3.8.2 Kunskap om befintliga verksamheter – anläggningar, utvinning och täkt till havs.................. Kunskapsunderlag om energiförsörjning .................. Kunskaper om försvarsintressen................................ Kunskaper om fisket och vattenbruket..................... Friluftsliv och turism.................................................. Annan mänsklig påverkan .......................................... Bristerna ur ett regionalt perspektiv.......................... Havsrelaterad samhällsvetenskaplig kunskap....................... 3.10.1 Anspråken och deras förutsättningar och 3.10.2 Samhällets effekter på havet – bedömning och värdering av mänsklig påverkan ................................. 3.10.3 Styrning av nyttjande och hantering av effekter i samhället och på havsmiljön ...................................... Sammanfattande analys av kunskapsbehoven för 3.11.1 Behovet av grundläggande data och information ..... 3.11.2 Verktyg och metoder för havsplanering.................... Tillgång till data och information ............................... 4.1EU-direktivet Inspire och det svenska 4.2Regionala organisationers betydelse för att göra Helcom och Ospar ..................................................... 4.3 EU-initiativ och system för kunskaper om havet och 4.3.1 Europeiskt nätverk för data om havet (Emodnet) ... 4.3.2 Global övervakning för miljö och säkerhet (GMES)....................................................................... 4.3.5 Internationella system för att tillhandahålla Offentlighet och sekretess för data och information...... Insyn och information ........................................................... Sekretess mellan myndigheter ............................................... Särskilda sekretessområden i sekretesslagstiftningen .......... Forskning och sekretess ............................................. Miljö och sekretess ..................................................... Försvarsintressets särställning i lagstiftningen i övrigt........ Skyddslagen (2010:305).............................................. Säkerhetsskyddslagen (1996:627) .............................. Kartor och landskapsinformation ......................................... 5.6.1 Lagen (1993:1442) och förordningen (1993:1745) om skydd för landskapsinformation.......................... 5.6.2 Lagen (2010:1767) om geografisk Utredningens förslag till planeringsprocess ......................... Begrepp om kunskaps- och planeringsunderlag................... Förslag om insamling av data................................................. 6.3.1 HaV som beställare och samordnare ......................... 6.3.2 Bättre kunskaper om det landskapet ............. 6.3.3 Effektivare tillståndsprocess för sjömätning............. Förslag om att tillhandahålla kunskapsunderlag .................. 6.4.1 Inriktning för att tillhandahålla 6.4.2 Beskriva ekosystemen, naturvärden samt värdefulla och sårbara områden.................................. 6.4.3 Program för havsrelaterade samhällsanalyser............ 6.5 Förslag om att använda kunskapsunderlag........................... Arbetsmetoder för havsplanering.............................. 6.5.2 Hantera följder av sekretessen för 6.6 Kostnader och andra konsekvenser ...................................... föreslår åtgärder och inriktning för förbättrad kunskapsförsörjning när havsplaneringen införs. Förslagen, som ska ses som komplement till huvudbetänkandet (SOU 2010:91), delas in enligt strukturen: samla, tillhandahålla och använda kunskapsunderlag. Dessa tre steg kompletterar den föreslagna planeringsprocessen i sex steg, eller skeden, som redovisas i utredningens huvudbetänkande. Inledningsvis ger detta betänkande bakgrunden till utredningens förslag. Krav på kunskapsunderlag i EU-regler m.m. redovisas. Utredningen betonar behovet av att samordna kunskapsförsörjningen inte minst med havsmiljödirektivet. Därefter görs en internationell utblick om pågående arbete med havsplanering och planeringsunderlag i våra tre närmsta grannländer, liksom även ett antal relevanta, gränsöverskridande pilot- och forskningsprojekt med EU-finansiering. Ett heltäckande kapitel går igenom befintliga kunskapsunderlag och behoven inom de berörda sak- och verksamhetsområdena. Slutsatsen är att kunskapsluckor återstår inom alla sektorer, men att tillräckliga underlag finns för att havsplaneringen ska kunna inledas som planerat. De samhällsvetenskapliga underlagen uppvisar den största kunskapsluckan. Behovet av metodutveckling finns inom alla områden men är störst här. Härefter redovisas ett antal insatser nationellt, inom EU och internationellt som har betydelse för att data och information ska göras tillgängliga, bland annat EU:s direktiv Inspire och det svenska samarbetet om geodata samt även EU-initiativet för havsrelaterade data, Emodnet. Slutligen ges en redovisning av gällande rätt avseende offentlighet och sekretess för data och information. Förslag om insamling av data HaV som beställare och samordnare Utredningen föreslår att Havs- och vattenmyndigheten (HaV) ska få i uppdrag att, i samarbete med berörda myndigheter, utveckla ett system för att samla kunskapsunderlag för havsplanering. HaV kommer att ha en central beställar- och samordningsfunktion som innebär att relevanta kunskapsunderlag för havsplanering ska samlas in. Uppdraget innebär att ett effektivt system ska utarbetas som säkerställer såväl kvalitet som kompatibilitet, som det gör det möjligt att använda data för flera syften: havsplaneringsprocessen, EU-direktiv, internationella konventioner, miljömålsuppföljningen samt övrig miljö- och resursövervakning. Utredningen ser stor potential i att samordna insamling och bearbetning av data, liksom arbetet med planeringsunderlagen, med grannländerna. Samordnad sjömätning inom staten För att effektivisera och förenkla insamlingen av djupdata m.m. i statlig regi, föreslår utredningen att ska få uppgiften att samordna sjömätningen inom staten. med SGU, , HaV, Försvarsmakten och utreda hur sjömätningen effektivt ska samordnas. Utredningen ser en rad fördelar: Samordnad planering skapar förutsättningar för samordningsvinster och effektiv verksamhet. Återkommande upphandlingar med förhållandevis stor budget ger möjlighet till att nya företag bildas och att marknaden därmed utvecklas. Vid sjömätning från fartyg, kan man komplettera utrustningen för olika slags mätningar och därmed fylla en rad olika behov . Nationellt program för sjömätning Insamlingen av sjögeografiska data ska utgå från den samlade kravbilden och utförare väljas i förhållande till den. föreslås få i uppdrag att tillsammans med berörda myndigheter ta fram ett nationellt program för sjömätning som omfattar områden som inte är mätta med moderna metoder. Havsplanering innebär delvis nya krav på sjögeografiska data som ska samordnas med andra krav. Vilka behov som sjömätningen ska fylla behöver utredas ytterligare och prioriteringar tas fram utifrån behoven. Kostnaden för att mäta dessa ytor är betydande och bör finansieras utifrån behoven. Ytterligare resurser ska enligt utredningens förslag tillföras de maringeologiska undersökningarna, för att bättre utnyttja befintliga undersökningsresurser. Mätningarna har inriktats främst på kustnära vatten. För havet utanför kustvattnen (utanför baslinjen plus en sjömil) är kunskaperna betydligt mindre detaljerade och en stor vit fläck finns norr om . Effektivare tillståndsprocess för sjömätning Utredningen lägger två förslag för att förenkla och effektivisera tillståndsprocessen för sjömätning. Det är angeläget att alla relevanta data om havet samlas och görs tillgängliga. Därför bör de som beviljas tillstånd att genomföra sjömätningar vara skyldiga att lämna in uppgifterna till . Utredningen föreslår vidare att tillståndsprocessen för sjömätning ska förenklas så att prövar alla frågor som rör tillstånd för sjömätning och databaser för data från sjömätningar. Förslag om att tillhandahålla kunskapsunderlag Inriktning för att tillhandahålla kunskapsunderlag Utredningen föreslår hur datasamarbetet mellan HaV och andra myndigheter bör se ut för havsplaneringens syften. Kunskapsutbytet bör bygga på det pågående arbetet med att tillämpa dels EU:s Inspire-direktiv, dels den nationella geodatastrategin. Utredningen föreslår också utgångspunkter för en portal för havsplanering. Utredningen bedömer att en Internetportal behövs, där HaV samlar material om havsplanering och där myndigheten kan utveckla, analysera och paketera den information som tas fram för dem som deltar i och berörs av planeringsprocessen. Beskriva ekosystemen, naturvärden samt värdefulla och sårbara områden Regeringen föreslås ge HaV i uppdrag att i samarbete med kustlänsstyrelserna och utveckla ett nationellt system för att bedöma de ekosystemens naturvärden och effekter av mänsklig påverkan på ekosystemens funktion. Kunskap om naturvärdena samt ekosystemens struktur och funktion är grundläggande för havsplaneringen. I saknas ett enhetligt system för att bedöma miljöers naturvärden. Havsplanering förutsätter att olika områdens naturvärden och ekosystemens funktion bedöms för att kunna vägas mot anspråk om nyttjande. Program för havsrelaterade samhällsanalyser Utredningen föreslår att HaV får i uppdrag att, tillsammans med och i samarbete med SCB och andra berörda, utveckla och föreslå ett program för att försörja havsplaneringen med havsrelaterade samhällsdata och analyser. De samhällsvetenskapliga och tvärvetenskapliga underlagen för havsplanering behöver utvecklas, liksom även metoder och samarbeten. Kunskaperna om verksamheterna och anspråken behöver förbättras betydligt, för att möjliggöra samhällsekonomiska analyser. Möjligheterna till nordiskt och europeiskt samarbete bör tas till vara och utvecklas. Berörda myndigheter ska enligt utredningens förslag i samråd med HaV ta fram och bearbeta relevant information inom sina ansvarsområden för att tillhandahålla underlag anpassade för havsplaneringen. Utredningen bedömer att myndigheternas kunskapsunderlag för hushållningen med mark- och vattenområden, för områden av riksintresse och för miljömålen, i anpassad form kan användas för havsplaneringens behov. Ett av skälen att bedriva havsplanering är att identifiera risker och bedöma sårbarhet och konsekvenser. MSB ska ges i uppdrag att, i samråd med kustlänsstyrelserna och andra myndigheter, utarbeta risk- och sårbarhetsanalyser av berörda verksamheter som underlag för havsplaneringen. Förslag om att använda kunskapsunderlag Utredningens huvudbetänkande ger principiell inriktning och övergripande metoder för arbetet. Dessa behöver fördjupas och utvecklas av de berörda myndigheterna. Utredningen föreslår därför att regeringen lägger ett antal uppdrag till dem: ska, i samarbete med andra berörda myndigheter och Kommuner och Landsting, utvärdera hur (1987:10 och 2010:900) har tillämpats för havet och föreslå hur arbetssätten kan utvecklas. i får i uppdrag att, i samarbete med övriga kustlänsstyrelser, utveckla länsstyrelsernas arbete med planering av kust och hav. HaV ska, i samarbete med och andra berörda myndigheter samt med , ta fram ett forskningsbaserat program för att utveckla metoderna för havsplanering och systemen för att följa upp planeringsprocessen. MSB får i uppdrag att i samarbete med HaV, kustlänsstyrelserna och utveckla metoder för riskbaserad planering. Hantera följder av sekretessen för landskapsinformation Utredningen föreslår att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag att, i samråd med HaV och andra berörda, utreda hur försvarssekretessen för landskapsinformation om havet ska hanteras i arbetet med havsplanerna. Havsplaneringen bygger på öppenhet och delaktighet, såväl för kommuner, organisationer och enskilda, som för grannländerna. Sekretessen för landskapsinformation inom delar av territorialhavet, liksom de krav som säkerhetsskyddet ställer i sammanhanget, kan enligt utredningen komma att stå i konflikt med kravet på öppenhet som är internationellt reglerat. The Commission on (MSP) proposes measures and guidelines for an improved system to provide a knowledge base (data and information) for the introduction of MSP. The proposals, which should be seen as complementary to those in the main report (SOU 2010:91), are structured according to the three stages: collecting, providing and using data and information. These supplement the proposed planning process in six stages, as set out in the main report of the Commission. Provide Plan proposal stage The first five chapters of this report give an account of the background to the proposals in the report. Related obligations according to EU directives are described. The Commission sees the need to coordinate the knowledge base for MSP with the framework directive in particular, and its descriptors for good environmental status. Subsequently, an account is given of ongoing work on MSP and the knowledge base for planning in the three closest neighbouring countries, as well as of a few MSP related EU financed transnational pilot and research projects. Next, a comprehensive chapter deals with existing data and information within the relevant knowledge and activity areas. We conclude that gaps remain within all areas, but that the knowledge base generally is sufficient to introduce MSP as planned. The largest knowledge gap is to be found in the field of socioeconomic knowledge. The need to develop methods is present in all areas, but is most pronounced here. In addition, a number of national, EU and international initiatives that are relevant to MSP related data and information are presented, such as the EU Inspire directive, the Swedish Geodata cooperation between government agencies, organisations and municipalities, and the EU initiative on a observation and data network, Emodnet. Finally, the legal framework for access to data and information is analysed, especially according to the Official Secrets Act. Proposals on the Collection of Data Concerning the Sea SwAM as Lead User and Coordinator The Commission proposes that the for and (SwAM) is to develop a system to collect data and information for MSP, in collaboration with the agencies concerned. SwAM will have the central role as lead user and coordinator for the provision of relevant data and information for MSP. An efficient system should be set up that ensures quality and compatibility, and at the same time allows for the use of data for multiple purposes: MSP, the implementation of EU directives, international conventions, as well as other forms of environmental monitoring. The commission sees great potential in coordinating the collection and processing of data, as well as the setting up of a knowledge base for MSP, with the neighbouring countries. In order to simplify and streamline the collection of sea depth data etc., it is proposed that the () should coordinate all national hydrographical surveys. Together with the Geological Survey of , the Swedish Meteorological and , SwAM, the Swedish Armed Forces HQ and , the SMA should report on how to coordinate surveys at sea. The Commission sees a number of advantages: Coordinated planning creates an opportunity to reduce costs and increase efficiency. Recurring tenders with a substantial budget can enable new enterprises to form and a market to develop for contractors. Survey can be fitted with different kinds of surveying equipment and hence collect a number of different data simultaneously. A National Survey Programme for the Sea The collection of hydrographical data must be set up according to the requirements of all agencies concerned, and data providers and surveyors should be selected based on the combined requirements. We propose that the SMA should set up a national survey programme for the sea, together with all agencies concerned, in order to survey all sea areas that have not yet been covered with modern methods. MSP implies partly new requirements for hydrographical data which must be coordinated with the needs in other fields. The requirements that should be met and what the priorities should be, are subjects for further inquiry. The cost of surveying the sea areas in question is considerable, and should be covered according to where the requirements arise. Additional funding should be provided to the surveys of geology, in order to make better use of existing exploratory resources (, etc.). Surveys have so far been concentrated to areas close to the coast. There is much less detailed knowledge on geology outside costal waters, and there is a large virtually unexplored area to the north of the of . A Process for Surveys at Sea Two proposals are put forward to simplify and streamline the licensing process for surveys at sea. It is important that all relevant bathymetric data are collected and made available. All that are granted a licence to perform surveys at sea should be obligated to hand in the data to the SMA. The Commission also proposes that the licensing process for surveys at sea should be simplified so that the SMA will handle all applications for hydrographical survey licenses, as well as for permissions to set up data bases for hydrographical data. Proposals Related to the Provision of a Knowledge Base for MSP Guidelines for the Provision of Data and Information The Commission sets out guidelines for the cooperation between SwAM and other agencies for the purposes of MSP. The exchange of data and information should be based on the application of the EU Inspire directive and the national geodata strategy. In addition a specific web portal for MSP should be introduced. We see the need for a dedicated portal, where SwAM can make all kinds of information and knowledge on MSP and the planning process available to the parties involved in and concerned by that process. Describing the Ecosystems, Ecosystem Values, and Valuable and SwAM should develop a national system for assessing the values of ecosystems, and the effects of human activities on the functioning of the ecosystems, in cooperation with the Government County Offices along the coast and . Knowledge of the ecosystem values and the structure and functioning of the ecosystems is fundamental to MSP. In , there is no comprehensive system to assess the ecosystem values of the environment. MSP presupposes that the ecosystem values of different areas and the functioning of the ecosystems can be assessed, in order to consider different claims to use the sea. A Programme for Sea Related Social and Economic Analysis SwAM and should develop and propose a programme to provide the MSP process with sea related social and economic data, in collaboration with Statistics and other concerned agencies. The social, economic and interdisciplinary knowledge base for MSP should be developed, as well the methods and the different ways of working involved. The knowledge of sea related attitudes, activities and claims must be improved considerably, in order to allow for social and economic analysis. The opportunities to collaborate on the Nordic and European level should be seized and developed.