sou · H0B324 · 2012-04-10 00:00:00 — Utredningen föreslår: ska ges i uppdrag att ta fram ämnes- och kursplaner för gymnasiesärskolan i teckenspråk, svenska för teckenspråkiga och engelska för teckenspråkiga. Riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan . Teckenspråk ska förekomma som gymnasiesärskolegemen- samt ämne på alla nationella program som anordnas vid RgsärT. Kurser i teckenspråk som gymnasiesärskolegemensamt ämne ska få ersätta en eller flera kurser, med undantag för kurser i svenska. I stället för svenska eller svenska som andraspråk och engelska ska en elev vid RgsärT som gymnasiesärskolegemen- samt ämne kunna läsa svenska för teckenspråkiga respektive engelska för teckenspråkiga. Besluten ska fattas av rektorn. Bestämmelserna ska även få tillämpas för elever som tillhör målgruppen för RgsärT, men som går i annan gymnasiesärkola. Det saknas anpassade kursplaner för elever i gymnasie- särskolan som får sin utbildning på teckenspråk. För elever på det individuella programmet där undervisningen är organiserad i ämnes- områden10 är detta inte något problem. Både dagens ämnes- område Kommunikation och socialt samspel och den reformerade gymnasiesärskolans ämnesområde Språk och kommunikation möjlig- gör undervisning i och på teckenspråk. När det gäller utbildningen av elever som läser ämnen i gym- nasiesärskolan behövs däremot anpassade kursplaner på mot- svarande sätt som för elever som har behov av teckenspråk i under- visningen i gymnasieskolan. Det gäller oberoende av om eleverna läser ämnen på nationellt eller individuellt program. De ämnen som är berörda är som i gymnasieskolan ämnena teckenspråk, svenska och engelska. Utredningen föreslår därför att ska ges i uppdrag att ta fram sådana ämnes- och kursplaner. Utredningen föreslår dessutom att teckenspråk på motsvarande sätt som för gymnasieskolan ska få förekomma som gymnasiesär- skolegemensamt ämne på alla nationella program som anordnas vid RgsärT. Kurser i teckenspråk som gymnasiesärskolegemensamt ämne ska få ersätta en eller flera kurser, med undantag för kurser i svenska. I stället för svenska eller svenska som andraspråk och engelska ska elever vid RgsärT som gymnasiesärskolegemensamt ämne kunna läsa svenska för teckenspråkiga respektive engelska för teckenspråkiga. Besluten om detta ska fattas av rektorn. Bestäm- melserna ska även få tillämpas för elever som tillhör målgruppen 10 I dagens gymnasiesärskola gäller det elever inom verksamhetsträningen; i den reformerade gymnasiesärskolan som ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter gäller det elever på individuella programmet för vilka inte rektorn beslutat att eleven ska läsa ämnen. Riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan för RgsärT, men som går i annan gymnasiesärkola. Kurser i teckenspråk som annat ämne än gymnasiesärskolegemensamt får anordnas för elever som vill läsa ämnet i gymnasiesärskolan. 4.5Boende i elevhem och omvårdnad i boendet Utredningens förslag: Det ska framgå av skollagen att elever som tagits emot vid Rgsär har rätt till boende och omvårdnad i boendet om detta behövs med hänsyn till avståendet till elevens ordinarie bostad, funktionsnedsättningen eller någon annan sär- skild omständighet. Det ska framgå av gymnasieförordningen att frågor om boende och omvårdnad i boendet för elever vid Rgsär får regleras i avtal mellan staten och den kommun som svarar för utbildningen. Utredningens bedömning: Den anordnande kommunen bör erbjuda elever vid Rgsär ett boende anpassat till elevernas behov. Vissa elever med lättare utvecklingsstörning som inte har omfat- tande omvårdnadsbehov kan vilja bo i ett elevboende i anslut- ning till gymnasieutbildningen och bör då kunna erbjudas det. 4.5.1Merparten av eleverna bor på elevhem bor tre fjärdedelar av eleverna vid Rgsär D/H vid något av de sju elevhemmen, vilket är en ovanligt låg andel. Elevhemmen är lägenheter eller villor belägna i olika bostads- områden i . Enligt verksamhetens målsättning11 ska varje elev utifrån sina egna förutsättningar och intressen ges möjlighet att leva ett ungdoms- och vuxenliv så självständigt och innehållsrikt som möjligt. Varje elev har en individuell planering där målen ska vara realistiska utifrån elevens förutsättningar. Det är enligt företrädare för elevhemmen viktigt att eleven har en stimulerande och utvecklande fritid. Alla ska få stöttning i att hitta fritidsaktiviteter som passar, både enskilt och i grupp. Det kan till exempel handla om bowling, bad och utflykter. ingår också att lära sig ta ansvar för matlagning, städning, tvätt och allt 11 Tullängsskolans webbsida, Riksgymnasiesärskolan för döva och hörselskadade, Elevhem. Riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan . annat som hör till ett självständigt vuxenliv. Vartannat veckoslut och alla skollov åker eleverna hem. En god samverkan med elevens föräldrar uppges vara av stor betydelse för att uppnå ett helhetsperspektiv kring elevens lärande och utveckling. Personalen på elevhemmet har ett gemensamt ansvar för eleven. Eleven har dock en särskild kontaktperson med extra ansvar för kontakten med elev och föräldrar. Varje elevhem utgör en egen enhet och har en arbetsledare som samordnar och planerar det dagliga arbetet. Sammantaget arbetar 37 personer vid boendena, motsvarande 34 heltids- tjänster. Det innebär att det går drygt en heltidstjänst per boende. För att anställas i elevhemsboendet bör personalen ha läst gymnasieskolans omvårdnadsprogram eller barn- och fritids- program, kunna teckenspråk och ha körkort. Vidare förväntas den ha kunskap om funktionsnedsättningar samt ha arbetat med ung- domar med funktionsnedsättning. 4.5.3Förslag om rätt till boende för vissa elever Den rätt till utbildning vid Rgsär som föreslås ovan bör enligt utredningens uppfattning motsvaras av en rätt till boende i elevhem och omvårdnad i boendet för de elever som inte kan bo hemma på grund av att resvägen är för lång. Det gäller merparten av eleverna vid Rgsär. Utredningen föreslår därför att det ska framgå av skollagen att elever vid Rgsär har rätt till boende i elevhem och omvårdnad i boendet om de har behov av sådant boende. Elevens behov av boende med omvårdnad ska bedömas med hänsyn till avståendet till elevens ordinarie bostad, funktionsnedsättningen eller någon annan särskild omständighet. Det är viktigt att den anordnande kommunen erbjuder elever ett boende anpassat till elevernas behov av omvårdnad. Vissa elever kan vilja bo i ett elevboende i anslutning till en gymnasieutbildning, t.ex. RgT, och bör då kunna erbjudas det. Det handlar främst om elever med lättare utvecklingsstörning som integreras på nationellt program i kommunens gymnasiesärskola eller integreras i under- visningen vid RgT. Riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan Det ska framgå av gymnasieförordningen att frågor om boende för elever vid Rgsär ska regleras i avtal mellan staten och den kom- mun som svarar för utbildningen. Avtalet mellan staten och kommun säger inget om boende elevers resor till och från hemorten eller om resor på studieorten. Rgsär D/H har dock tagit på sig ett ansvar för sådana resor. Att körkort är ett krav för anställning vid boendena, och även som elevassistent i skolan, beror på att Rgsär D/H har egna bussar. Rgsär D/H svarar både för resor i samband med elevernas hem- resor , t.ex. till och från , och för dagliga resor på studieorten. Bussarna används även av elevhemmen. Elever som kan göra det åker dock kommunalt. Det finns även de som går eller cyklar till skolan. Bussarna används både för elever som bor på elevhemmen och elever som inte bor på elevhem. Man uppger från boendets sida att stor vikt läggs vid att resorna är organiserade så att eleverna och även deras föräldrar känner sig trygga. Säkerhet, trygghet och tidsvinster är det som avgör hur resan arrangeras. De elever som inte klarar av att resa på egen hand har färdledare. Boendet använder därvid egna bilar med egen per- sonal för vissa hemresor och för resor till och från . Utredningen ser frågan om elevresor främst som en fråga om ansvar och finansiering och återkommer till frågan i avsnitt 6.2.4. Utredningen ska lämna förslag till hur antagningen till de riks- rekryterande gymnasieutbildningarna för ungdomar i de aktuella elevgrupperna ska regleras. Vi lämnar förslag avseende hela proces- sen att bedöma behörighet, mottagande och antagning. Bestämmelserna om behörighet, mottagande och antagning skiljer sig mellan den Rh-anpassade gymnasieutbildningen (RgRh), gym- nasieutbildningen vid RGD/RGH och gymnasiesärskoleutbildning- en vid Rgsär D/H. Enligt skollagen har en elev med ett svårt rörelsehinder rätt att tas emot till Rh-anpassad utbildning om eleven i övrigt uppfyller be- hörighetskraven1. Frågor om antagning till Rh-anpassad utbildning vid vissa gymnasieskolor och andra frågor om rätt till sådan utbild- ning prövas av en särskild nämnd2, i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. Nämnden är ett särskilt beslutsorgan inom Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM)3. Nämndens prövning omfattar frågan om behörighet, mottagande och antagning i samma beslut. Härefter fördelar i prak- tiken de olika gymnasieskolorna ungdomarna på nationella pro- gram och introduktionsprogram. I skollagen anges att nämndens beslut om antagning till Rh- anpassad utbildning och andra frågor om rätt till sådan utbildning 115 kap. 36 § skollagen (2010:800). 215 kap. 38 § skollagen (2010:800). 320 § Förordning (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. får överklagas hos av den som begärt utbildningen4. Möjligheten att överklaga beslut om antagning till Rh-anpassad utbildning innebär inte att det är möjligt att överklaga ett beslut om placering vid en viss gymnasieskola med sådan utbildning. Ett beslut om placering vid viss skolenhet får inte överklagas.5 Enligt nämndens interna arbetsordning fattar nämnden, i sam- band med antagning till utbildningen, även beslut om eventuell rätt till elevhemsboende på utbildningsorten6. 5.1.2Antagningen till RGD/RGH Utbildningen för ungdomar med dövhet, hörselskada, dövblindhet och språkstörning vid RGD/RGH ska med nuvarande bestäm- melser vara riksrekryterande och ska vara öppen för sökande från hela landet.7 Det är kommun, i egenskap av huvudman för utbildningen, som prövar om en sökande är behörig till utbild- ningen vid RGD/RGH, om den sökande ska tas emot samt svarar för antagningen till utbildningen8. Ett beslut av en kommun kan överklagas hos om det avser behörighet eller mottagande i första hand.9 Om platserna inte räcker till alla som tagits emot i första hand, ska föreskrivna urvalsregler tillämpas. Regeringen meddelar föreskrifter om urval av mottagna sökande10. För RGD/RGH har regeringen föreskrivit att om antalet platser är färre än antalet sökande ska, utan hänsyn till betyg, företräde ges till dem som har störst behov av utbildningen.11 Ett beslut i fråga om antagning till utbildning får inte överklagas12. En central fråga är vad som med nuvarande bestämmelser går att överklaga till när det gäller RGD/RGH. Så länge skollag (1985:1100) tillämpades fanns inget bemyndigande för regeringen att utfärda föreskrifter 428 kap. 17 § skollagen (2010:800). 528 kap. 17 § skollagen (2010:800) 6Arbetsordning för i specialskolan och för Rh-anpassad utbild- ning, dnr ALL 2011/488. 710 kap. 8 § gymnasieförordningen (2010:2039). 815 kap. 12 § skollagen (2010:800) samt 16 kap. 36 § skollagen (2010:800). 928 kap. 12 § punkten 7 skollagen (2010:800). 1015 kap. 13 § skollagen (2010:800). 1110 kap. 9 § gymnasieförordningen (2010:2039). 1228 kap. 18 § skollagen (2010:800). om utbildning vid RGD/RGH. prövade då inte bestämmelserna i gymnasieförordningen om mål- grupp i samband med överklaganden till nämnden avseende RGD/RGH, utan endast den generella behörigheten till gym- nasieskolan. Konsekvensen blev att en elev kunde bli mottagen vid RGH om eleven var behörig till gymnasieutbildningen, utan att nämnden tog ställning till om elevens hörselskada motiverade detta eller inte13. Det som reglerade att elever som tillhörde målgruppen togs emot var urvalsregeln att företräde ska ges elever med störst behov av utbildningen om det finns fler sökande än platser. Något sådant urval har dock i praktiken aldrig varit aktuellt. I den nya skollagen (2010:800) finns en bestämmelse om att regeringen får meddela föreskrifter om utbildning i gymnasieskolan för elever med dövhet, hörselskada, dövblindhet eller språkstör- ning14, dvs. om utbildning vid RGD/RGH. Skolväsendets över- klagandenämnd har med stöd av denna och gymnasieför- ordningen i ett ärende beslutat15 att upphäva kommuns beslut att neka en elev plats vid utbildningen. Detta efter en bedömning av om eleven tillhör målgruppen för utbildningen, dvs. efter en bedömning av elevens funktionsnedsättning. Att nämnden nu tolkat regelverket på detta sätt innebär att prövningen i praktiken blivit mer jämförbar med den för den Rh-anpassade gymnasieutbild- ningen. Enligt avtal16 med staten anordnar kommun särskild ut- bildning inom sin gymnasiesärskola för elever från hela landet med utvecklingsstörning i kombination med dövhet och hörselskada (Rgsär D/H). Det saknas särskilda bestämmelser om den riksrekryterande gymnasiesärskoleutbildningen i kommun. En elev som tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan har en generell rätt att bli mottagen i gymnasiesärskolan17. 13Skolväsendets överklagandenämnds beslut (), dnr 08:68. 1415 kap. 9 § andra stycket skollagen (2010:800). 15Skolväsendets överklagandenämnds beslut (), dnr. 16Godkännande av avtal mellan staten och kommun om utbildning inom för döva/hörselskadade utvecklingsstörda elever från hela landet; rege- ringsbeslut (), U 1998/4354/G. 1718 kap. 4 § skollagen (2010:800), senaste lydelse (2012:109). En nytt kapitel 18 om gymn- asiesärskolan trädde i kraft , SFS (2012:109). Enligt övergångsbestäm- melserna ska äldre bestämmelser tillämpas på utbildning som påbörjas innan . Motsvarande äldre bestämmelse finns i 18 kap. 8 § tredje stycket skollagen (2010:800). kommun prövar om eleven tillhör målgruppen för gymnasiesär- skolan18. Huvudmannen, i detta fall kommun, prövar frågor om antagning av en elev som ska tas emot i gymnasiesärsko- lan19. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om urval av mottagna sökande20 (avser urval till program). Företräde ska ges till dem som har störst behov av utbild- ningen om antalet platser på en utbildning är färre än antalet sökande21. har i betänkandet SOU 2011:8 pekat på en bristande rättssäkerhet för eleverna vid bedömningen av vilka elever som har störst behov av utbildningen och har föreslagit att företräde i stället ska ges den sökande som anses ha bäst förutsätt- ningar att tillgodogöra sig utbildningen samt att ska ges i uppdrag att ta fram kriterier för denna bedömning. Förslaget bereds inom . Det föreligger ingen särskild rätt att bli mottagen till Rgsär på grund av att ungdomar har en dövhet eller hörselskada. Avtalet anger i stället ett tak för antalet elever, som får överskridas med ett visst högre elevantal om behov finns. Vidare saknas särskilda bestämmelser om mottagande och antagning till Rgsär. Någon möjlighet att överklaga beslut om behörighet till Rgsär finns inte, annat än vad som gäller tillhörigheten till målgruppen för gymnasiesärskolan22 som går att överklaga till Skolväsendets överklagandenämnd.23 5.2Förslag till en enhetligare antagningsprocess Utredningens bedömning: Beslutsprocessen vid mottagande och antagning ska så långt möjligt vara enhetlig för den riks- rekryterande Rh-anpassade gymnasieutbildningen (RgRh), den riksrekryterande tvåspråkiga gymnasieutbildningen med under- visning på teckenspråk och svenska (RgT) samt den riksrekryt- 1818 kap. 5 § skollagen, senaste lydelse (2012:109), äldre lydelse 18 kap. 8 § andra stycket, se vidare not 17. 1918 kap. 12 § skollagen (2010:800), senaste lydelse (2012:109), äldre lydelse 18 kap. 9 § första stycket skollagen (2010:800), se vidare not 17. 2018 kap. 33 § skollagen (2010:800), senaste lydelse (2012:109), äldre lydelse 19 kap. 5 § skollagen (2010:800), se vidare not 17. 2113 kap. 18 § gymnasieförordningen (2010:2039). 2218 kap. 8 § andra stycket skollagen (2010:800). 2328 kap. 12 § punkten 8 skollagen (2010:800). erande gymnasiesärskoleutbildningen för ungdomar med utveck- lingsstörning och ytterligare funktionsnedsättning (Rgsär). En avgörande skillnad mellan de olika beslutsprocesserna är att bestämmelserna om den Rh-anpassade gymnasieutbildningen bygger på en tydlig rättighetslagstiftning – eleven har rätt att tas emot om vissa förutsättningar är uppfyllda – medan detta inte är fallet för övriga utbildningar. Det är svårt att motivera skillnader vad gäller rätten till anpassad utbildning för olika grupper av ung- domar med funktionsnedsättning. Utredningen har därför redan lämnat förslag om att samtliga ungdomar som tillhör målgrupperna för de riksrekryterande utbildningarna för ungdomar med vissa funktionsnedsättningar ska ha rätt till utbildningen. I avsnitt 3.5 föreslås en tydligare reglering av rätten för ungdomar som tillhör de förslagna målgrupperna för RgT och i avsnitt 4.4 föreslår en rätt för ungdomar som tillhör målgrupperna för Rgsär. Det är också svårt att motivera skillnader i hur beslutsfattandet går till och vad gäller möjligheten att överklaga fattade beslut. Vi lämnar därför i det följande förslag som syftar till en mer likvärdig reglering. Utredningens förslag: för mottagande i special- skolan och för Rh-anpassad utbildning ska svara för mottagande till såväl RgRh, RgT som Rgsär. Mot bakgrund av det utvidgade uppdraget föreslås nämnden heta i specialskolan och till gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. En skillnad i beslutsprocessen gäller vilket beslutsorgan som prövar frågan om behörighet, mottagande och antagning. I frågor om antagning till Rh-anpassad gymnasieutbildning är det i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning (nämnden) som fattar beslut24 medan beslut om behörighet, mottagande och antagning till RGD/RGH fattas av gymnasienämnden i kommun, i egenskap av huvudman för utbildningen. 24 Bestämmelser om nämnden finns i förordningen (2011:130) med instruktioner för Special- pedagogiska skolmyndigheten. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) konstaterar i en rapport25 att det inte finns något som tyder på att kommun missbrukar sin möjlighet att välja elever. Myndigheten menar trots detta att det kan övervägas om antagningen bör ske av en mer neutral nämnd, särskilt med tanke på att varje antagen elev innebär en kostnad för staten. Utredningen föreslår att ett och samma beslutsorgan – nämn- den – ska pröva rätten till utbildning vid RgRh och RgT. Nämnden ska därvid också pröva att eleven uppfyller de gemensamma behörighetsvillkoren för gymnasieskolan26. Att ansvaret för att bedöma om en elev har rätt till utbildning på RgT respektive Rgsär läggs på nämnden är enligt kommun en fördel eftersom den anordnande kommunen ska debitera elevens hemkommun avgifter för elevens utbildning. Det är då bättre att beslut i dessa ärenden fattas av ett beslutsorgan som saknar kopp- ling till anordnade huvudman. Utredningen anser dock inte att detta är det viktigaste motivet för att samla beslutsfattanden till nämnden. Man måste kunna utgå från att varje huvudman fattar beslut enligt de bestämmelser som gäller. Att samla beslutsfattandet om målgruppstillhörigheten till en gemensam nämnd, med detta som sin huvudsakliga uppgift, stärker kompetensen ytterligare kring bedömningarna och därmed ökar förutsättningarna för likvärdiga bedömningar. Nämnden ska besitta sakkunskap om aktuella funktionsnedsättningar och om utbildning för dessa grupper. Den ska ha erfarenhet av utbildning inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och ha en överblick över hela den riksrekryterande gymnasiala utbildningen för de ung- domar som avses. Det handlar om elevernas rättssäkerhet. Utredningen föreslår vidare att nämnden ska pröva rätten till utbildning och mottagande till Rgsär. Det kan te sig onödigt med tanke på att det rör sig om få och oftast i förväg kända elever. Lik- som för RgRh och RgT innebär det emellertid en rättssäkerhet för ungdomarna vid Rgsär att rätten till utbildningen prövas av en fri- stående nämnd. Dessutom menar vi att Rgsär bör ta emot även ungdomar i målgruppen som bör erbjudas studier på nationellt program i gymnasiesärskolan. Eftersom nämnden föreslås få ett utvidgat uppdrag blir dagens benämning missvisande. Vi föreslår att nämnden ska heta Nämn- 25 Specialpedagogiska skolmyndigheten (2009), Redovisning av regeringsuppdrag angående gymnasieutbildning för elever med funktionshinder, dnr ALL 2009/403. 26 Enligt 15 kap. 5 och 6 §§ skollagen (2010:800). den för mottagande i specialskolan och till gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. I nämnden ska det enligt nuvarande bestämmelser finnas före- trädare för , grundsärskolan, specialskolan, gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan samt för personer med rörelsehin- der27. Utredningen konstaterar att nämndens sammansättning är adekvat även i förhållande till det utvidgade uppdrag som föreslås. 5.2.2Prövning av ansökan om utbildning Utredningens förslag: i specialsko- lan och till gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funk- tionsnedsättning ska besluta om rätten till utbildning vid RgRh och RgT. Nämnden ska därvid också pröva att eleven uppfyller de gemensamma behörighetsvillkoren för gymnasieskolan28. Nämnden ska dessutom besluta om rätten till gymnasiesärskola och utbildning vid Rgsär. Anordnande kommun ska pröva behörigheten till och svara för mottagande och antagning till program vid RgRh och RgT samt svara för mottagande och antagning till Rgsär. Utbudet av program och antalet platser ska så långt möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. Dagens särskilda urvalsregel för RGD/RGH ska tas bort. Nämndens beslut om rätt till utbildning vid RgRh, RgT eller Rgsär ska kunna överklagas hos Skolväsendets överklagande- nämnd. Anordnande kommuns beslut ska få överklagas till i fråga om behörighet eller mottagande på samma sätt som för annan gymnasieutbildning. Anordnande kommuns beslut om mottagande vid Rgsär ska kunna överklagas på motsvarande sätt som för annan gymnasie- särskoleutbildning. I det följande lämnas förslag till en mer likvärdig ordning för att pröva ansökan till de olika riksrekryterande utbildningarna. 2720 § förordningen (2011:130) om instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. 28Enligt 15 kap. 5 och 6 §§ skollagen (2010:800). Antagningen till RgRh och RgT När det gäller den Rh-anpassade gymnasieutbildningen (RgRh) prövar nämnden om eleven tillhör målgruppen, dvs. har ett svårt rörelsehinder29, och i övrigt uppfyller behörighetsvillkoren30. Om eleven uppfyller dessa villkor ska eleven antas till utbildningen. Nämnden beslutar även vid vilken ort eleven ska tas emot. Med nuvarande bestämmelser prövar nämnden således inte bara elevens ansökan mot de gemensamma behörighetsvillkoren för gymnasieskolan31 utan även mot de ytterligare behörighetskrav som ställs för att tas emot på nationellt program32 eller för att tas emot på vissa introduktionsprogram33. Nämnden placerar dock inte en elev på program. I praktiken görs detta av huvudmannen för den Rh-anpassade gymnasieutbildning eleven mottagits till. Begreppet antagning får här en delvis annan betydelse än för gymnasieskolan generellt, där en elev först tas emot och först sedan antas till ett sökt program. Detta gör regelverket otydligt. När det gäller RGD/RGH ingår antagningen till utbild- ningen i den ordinarie antagningsprocessen för gymnasieskolan i kommun. Utredningen föreslår en ordning för både RgRh och RgT där nämnden endast ska pröva om eleven tillhör målgruppen för utbild- ningen, dvs. har rätt till utbildningen utifrån sin funktionsnedsätt- ning, samt om eleven uppfyller de gemensamma behörighetsvill- koren för gymnasieskolan34.