sou · H0B335 · 2012-05-24 00:00:00 — Har det inte gått till så som anges i första stycket eller var vigsel- förrättaren inte behörig att förrätta vigsel, är förrättningen ogiltig som vigsel. [bestämmelser om att regeringen i vissa fall får godkänna vigslar som annars skulle vara ogiltiga] Ogiltighet som en effekt av tvångsäktenskap eller barnäktenskap? Vad som sägs i lagen är alltså att vigseln är ogiltig om formkraven inte är uppfyllda. Om vigseln är ogiltig anses något äktenskap inte ha blivit ingånget. Terminologin innebär sålunda att lagen inte talar om äktenskaps ogiltighet. I betänkandet använder vi ändå för enkel- hets skull ibland den terminologin. Materiellt sett spelar ordvalet inte någon roll. Har äktenskapet ingåtts i den föreskrivna formen är det giltigt även om vissa föreskrifter i lagen i övrigt inte är uppfyllda. Det gäller exempelvis om hindersprövningen har varit ofullständig eller den ena parten är . Är det oklart om ett äktenskap är giltigt eller inte kan det väckas talan i domstol för att få detta avgjort. Det framgår av 14 kap. 1 § , där det sägs att äktenskapsmål är mål om äkten- skapsskillnad och mål där talan förs om fastställelse av att ett äkten- skap består eller inte består. Ett av kraven för giltighet är att makarna ska ge sitt samtycke.1 En fråga som då uppkommer är om ett äktenskap är ogiltigt när den ena parten är t.ex. tvingad, lurad eller psykiskt sjuk och sam- tycket därför kan ifrågasättas. Fordras ett verkligt samtycke i den meningen att personen måste veta vad han eller hon gör och också vill göra det, eller är äktenskapet ogiltigt utan ett sådant verkligt samtycke? Svaret på denna fråga får man om man studerar dels de tidigare bestämmelserna om återgång av äktenskap, dels dagens bestämmelser om äktenskapsskillnad. Återgång kunde enligt den ordning som tidigare gällde ske om en makes samtycke till äktenskapet var ogiltigt på grund av brist- ande rättshandlingsförmåga, misstag, tvång eller svek. Återgång kunde också ske om äktenskapet hade ingåtts i strid med vissa äktenskapshinder, bl.a. sinnessjukdom och sinnesslöhet. En dom på återgång hade inte tillbakaverkande kraft utan fick rättsverkningar bara för framtiden. Det innebär att äktenskapet var giltigt trots det bristande samtycket. Någon ändring därvidlag skedde inte när in- stitutet återgång togs bort, varför tvång, svek, sinnessjukdom m.m. inte heller innebär att det ingångna äktenskapet är ogiltigt. Det nu sagda bekräftas av bestämmelserna om äktenskapsskill- nad. Enligt 5 kap. 5 § har en make rätt till äkten- skapsskillnad utan betänketid bl.a. om han eller hon har tvingats att ge sitt samtycke. Om äktenskapet vore ogiltigt vid tvång skulle en sådan bestämmelse inte behövas och kunde därtill anses inkonse- 1 Ett annat krav är att parterna ska vara närvarande . Detta krav behandlas i avsnittet om fullmaktsäktenskap i kap. 9 om erkännande av utländska äktenskap. Ogiltighet som en effekt av tvångsäktenskap eller barnäktenskap? Det kan ju hävdas att ett äktenskap som inte över huvud taget gäller inte heller ska kunna upplösas genom äktenskapsskillnad. Det är inte alldeles klart vad kravet på samtycke innebär i prak- tiken. I ett beslut (NJA 2010 s. 648) har delvis tagit ställning till detta. En man hade gift sig med en kvinna, och hans anhöriga menade efter mannens död att det inte var fråga om ett giltigt äktenskap eftersom han på grund av sitt hälsotillstånd inte kunde lämna ett giltigt samtycke. uttalade bl.a. följande i sitt beslut. En grundläggande förutsättning för att en vigsel ska få förrättas är att båda kontrahenterna är i ett sådant psykiskt tillstånd att de har rättslig handlingsförmåga med avseende på äktenskapets ingående. De måste sålunda ha inte endast en klart manifesterad vilja att ingå äktenskapet utan också förmåga att uppfatta den väsentliga innebörden av äkten- skapet och dess rättsliga konsekvenser. Brister det i dessa hänseenden, ska vigselförrättaren avstå från att förrätta vigsel. (Se NJA 1994 s. 108 och prop. Av det förut anförda följer emellertid att en vigsel som har förrättats i strid med det nu sagda inte redan därmed blir ogiltig; äktenskapet kan i stället upplösas genom äktenskapsskill- nad. Kvar står att det enligt 4 kap. 2 § är en förutsätt- ning för att en vigsel ska vara giltig att de som ingår äktenskap var för sig på fråga av vigselförrättaren ger till känna att de samtycker till äktenskapet. Bestämmelsen kan uppfattas som en formföreskrift så att förutsättningen är uppfylld så snart parterna har svarat ja på vigselför- rättarens frågor, oavsett vad det uttrycker. Förarbetena ger emellertid inte intrycket att en fullt så inskränkt betydelse har varit avsedd; på de flesta ställen i motiven där inte endast lagtexten citeras står att det krävs samtycke (se t.ex. prop. 1986/87:1 s. 119). Fastän bristande rättshand- lingsförmåga inte räcker för att grunda ogiltighet, får det därför antas att det finns ett – låt vara ytterst begränsat – utrymme för att anse en vigsel ogiltig, om en parts äktenskapsvilja har brustit i så grundlägg- ande hänseenden att det är uppenbart att ett samtycke över huvud taget inte har förelegat, trots att parten vid vigselförrättningen har tillkänna- gett att så varit fallet. Tingsrätten hade bedömt att det över huvud taget inte var möjligt att förklara ett äktenskap ogiltigt och därför avvisat talan från de anhöriga. Hovrätten hade i huvudsak samma uppfattning som tings- rätten och fastställde avvisningsbeslutet. Eftersom frågan om äkten- skapet var ogiltigt alltså inte hade prövats av domstolarna, återför- visade målet till tingsrätten för sådan prövning. Som framgår av Högsta domstolens motivering är dock utrym- met mycket begränsat för att anse ett äktenskap ogiltigt på grund Ogiltighet som en effekt av tvångsäktenskap eller barnäktenskap? av bristande äktenskapsvilja. Att den ena parten är kan över huvud taget inte utgöra någon ogiltighetsgrund; vigseln blir giltig och äktenskapet gällande. Och att den ena parten är tvingad till äktenskap medför i varje fall normalt inte att äktenskapet kan anses ogiltigt. Det är självklart att den som har tvingats till äktenskap kan vilja få äktenskapet ogiltigförklarat i stället för att tvingas till skilsmässa med allt vad det kan medföra. Redan detta innebär att det finns an- ledning att överväga om möjligheterna till ogiltigförklaring borde vara större. Vi diskuterar först frågan om ogiltighet som effekt av tvångsäktenskap, därefter barnäktenskap. 8.3Ogiltighet som effekt av tvångsäktenskap? Dagens reglering i innebär att ett tvångsäkten- skap som har ingåtts i är giltigt men ger rätt till omedelbar äktenskapsskillnad utan betänketid. Det sistnämnda gäller även om makarna har hemmavarande underåriga barn. Bestämmelserna finns i 5 kap. 5 § första stycket och har följande lydelse. En make har rätt till äktenskapsskillnad utan föregående betänketid om det görs sannolikt att maken har tvingats att ingå äktenskapet eller om maken har ingått äktenskapet utan behörig myndig- hets tillstånd. Om äktenskapet har ingåtts trots att makarna är släkt med varandra i rätt upp- och nedstigande led eller är helsyskon, har var och en av makarna rätt till äktenskapsskillnad utan föregående betänke- tid. Detsamma gäller om äktenskapet har ingåtts trots att någon av makarna redan var gift eller partner i ett registrerat partnerskap och det tidigare äktenskapet eller partnerskapet inte har blivit upplöst. Talan om äktenskapsskillnad kan i dessa fall föras av åklagare (5 kap. 5 § tredje stycket ). Någon möjlighet att vid tvång upplösa ett äktenskap genom dom om äktenskaps återgång eller ogiltigförklaring finns, som tidi- gare har sagts, inte. I detta hänseende är den svenska regleringen ovanlig.2 Att det finns anledning att överväga ogiltighet som effekt av tvång vid äktenskap sammanhänger främst med den principiella utgångs- 2 , Barn- och tvångsäktenskap i – finns det utrymme för olika kulturer och tolerans?, i till , s. 316. Ogiltighet som en effekt av tvångsäktenskap eller barnäktenskap? punkten att mycket talar för att ingen bör anses bunden av äkten- skap utan att ha lämnat sitt samtycke. Ett samtycke som lämnas under tvång är inte något verkligt samtycke. Har man tvingats in i äktenskap borde man i princip inte vara bunden av de band som äktenskapet innebär. Det är en rimlig och naturlig utgångspunkt, och det är konsekvent med vad som gäller för rättshandlingar på andra områden (se bl.a. 28 § avtalslagen). Det finns ytterligare en del argument för en ogiltighetseffekt. Vi återkommer till dessa i avsnitt 8.3.2. Den främsta anledningen till att vi inte har en ogiltighetseffekt vid t.ex. tvång torde vara att det komplicerar regelsystemet. kan det vara osäkert om den påverkan som har förekommit innefattar ett tvång som medför ogiltighet. Då innebär det svårigheter att avgöra om ogiltighet eller äkten- skapsskillnad är rätt väg att få äktenskapet upplöst. Detta kan ses som en onödig komplikation, och mycket talar för en enkel reg- lering där äktenskap alltid upplöses genom äktenskapsskillnad.3 Även för denna ståndpunkt finns ytterligare en del argument, till vilka vi ska återkomma i avsnitt 8.3.2 nedan. För att vi ska ha en tydlig utgångspunkt för den fortsatta dis- kussionen bör det redan nu övervägas hur en bestämmelse om ogiltighet vid tvång preliminärt skulle kunna se ut. Den skulle lämp- ligen kunna tas in som ett nytt tredje stycke i den tidigare nämnda 4 kap. 2 § och utformas på i huvudsak följande sätt (se kursiverad text). Vid vigseln ska de som ingår äktenskap vara närvarande . De ska var för sig på fråga av vigselförrättaren ge till känna att de sam- tycker till äktenskapet. Vigselförrättaren ska därefter förklara att de är makar. Har det inte gått till så som anges i första stycket eller var vigsel- förrättaren inte behörig att förrätta vigsel, är förrättningen ogiltig som vigsel. Förrättningen är också ogiltig som vigsel om den ena eller båda parterna hade tvingats att ge sitt samtycke [eller inte förstod innebörden av sam- tycket]. I denna skiss till lagtext fokuserar vi alltså på tvångssituationen. Inom hakparentes nämns dock också det fallet att en eller båda part- erna inte har förstått innebörden av det lämnade samtycket. 3 Såvitt vi har funnit har dock detta argument inte förekommit i motivuttalan- den. lagstiftningsärende – då bl.a. återgångsinstitutet togs bort – behandlades inte frågan om ogiltighet. Ogiltighet som en effekt av tvångsäktenskap eller barnäktenskap? fallet ligger i princip utanför utredningens uppdrag, även om man kan tänka sig fall då den bristande förståelsen beror på ett vilse- ledande som kan jämföras med tvång (jfr resonemanget i avsnitt 12.5.2.7). Men om ogiltighetseffekten ska utvidgas torde det vara nödvändigt att tänka igenom hur en sådan utvidgning kan göras på ett konsekvent sätt. I så fall ter det sig naturligt att inbegripa i varje fall de situationer där någon av parterna saknar insikt om sam- tyckets innebörd. 8.3.2Argument för och emot en ogiltighetseffekt Två argument för en ogiltighetseffekt vid tvångsäktenskap har redan nämnts. 1.Den som har tvingats till äktenskap kan vilja få äktenskapet ogiltigförklarat i stället för att behöva genomgå en skilsmässa. För många är det ett obehag att tvingas gå igenom en skilsmässa och inför omgivningen kan det kännas negativt att vara skild. Det får anses naturligt att vilja slippa stå som skild i folk- bokföringen om det handlar om ett äktenskap som man inte alls har önskat utan tvingats in i. Hos många grupper är det dessutom en klar belastning för framför allt kvinnor att vara skilda. Det kan innebära att man förskjuts av släkten och att man får svårt att in- leda ett nytt varaktigt förhållande. Det skulle kanske rentav med visst fog kunna hävdas att krav på skydd för privatlivet (artikel 8) innebär att ingen som har blivit gift med tvång ska behöva bli betraktad som skild efter äktenskapets upplösning. 2.En naturlig principiell utgångspunkt är att ingen bör anses bunden av äktenskap utan att ha lämnat sitt samtycke. Ett sam- tycke som lämnas under tvång är inte något verkligt samtycke och i ett sådant fall borde man i princip inte vara bunden av de band som äktenskapet innebär. Den som tvingas till ett avtal anses normalt inte bunden av det, och varför ska då den som tvingas gifta sig vara bunden av äktenskapet? Äktenskap är en rättshandling med ovan- ligt vittgående verkningar och det kan anses särskilt angeläget att ingen ska kunna påtvingas sådana verkningar. Man synes med fog kunna säga att en möjlighet att få äktenskapet ogiltigförklarat vid tvång handlar om människans grundläggande frihet att få besluta om sitt eget liv. Ogiltighet som en effekt av tvångsäktenskap eller barnäktenskap? Ytterligare två argument kan anföras. 3.En ogiltighetseffekt innebär en tydlig markering från sam- hället att tvång inte medför några familjerättsliga band. Den som överväger att utsätta någon för tvång får därmed klart för sig att tvånget inte får någon rättslig effekt och att det så till vida är men- ingslöst. Därmed tar samhället med större självklarhet och tydlig- het än tidigare avstånd från tvånget. Det bör medföra att fler avstår från att tvinga och att tvångsäktenskap därför blir mindre vanliga. 4.En ogiltighetseffekt för tvångsäktenskap som ingås i skulle stämma bättre överens med vad som gäller för äktenskap som har ingåtts i utlandet enligt utländsk lag och där ena parten har tvingats till äktenskap. Som huvudregel gäller nämligen att ett äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag inte erkänns i om det är sannolikt att det har ingåtts under tvång (1 kap. 8 a § första stycket 2 lagen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap, IÄL). Äktenskapet kan ändå er- kännas om det finns särskilda skäl (1 kap. 8 a § andra stycket IÄL). I kap. 9 diskuteras om dessa regler bör ändras. Ett argument emot en ogiltighetseffekt har nämnts ovan. 1.En ogiltighetseffekt vid t.ex. tvång komplicerar regelsystemet. kan det vara osäkert om den påverkan som har förekommit innefattar ett tvång i egentlig mening, dvs. så att påverkan medför ogiltighet. Då innebär det svårigheter att avgöra om ogiltig- het eller äktenskapsskillnad är rätt väg att få äktenskapet upplöst. Det framstår som ologiskt och inkonsekvent att upplösa ett ogiltigt äktenskap genom skilsmässa, vilket kan tala för att ogiltighets- frågan alltid måste besvaras innan det kan avgöras om det even- tuella äktenskapet kan och bör upplösas. – Detta argument minskar ibetydelse om man låter den som anser sig tvingad välja väg och därtill tillåter att ogiltighet yrkas i första hand, äktenskapsskillnad i andra. Ytterligare fem argument mot en ogiltighetseffekt bör nämnas. 2.Frågan om ett äktenskap är ogiltigt eller inte får stor betyd- else för rättsverkningarna mellan parterna. Om det anses ogiltigt vid tvång är det ekonomiskt till nackdel för den tvingade. Makar har en ömsesidig underhållsplikt så länge äkten- skapet varar och i vissa fall därefter. Ogiltighet som en effekt av tvångsäktenskap eller barnäktenskap? Någon sådan underhållsplikt finns inte utanför äktenskapet. Vidare finns en giftorättsgemenskap mellan makar som förenklat innebär en rätt till bodelning och att vid bodelningen få hälften av den egen- dom som inte är enskild. Rätten till bodelning för sambor är mer inskränkt och avser endast gemensam bostad och gemensamt bohag som har införskaffats under samlevnaden. Makar har också arvsrätt efter varandra, vilket inte sambor har. – Det är möjligt att lindra de ekonomiska verkningarna av en ogiltighetseffekt på olika sätt, t.ex. så att en tvingad part även vid en ogiltighetsförklaring ges rätt till hälften av giftorättsgodset. Denna möjlighet minskar tyngden i det nu angivna argumentet. 3.För det fall att en ogiltighetseffekt införs måste man ta ställ- ning till hur snart denna effekt måste göras gällande av den tvingade. Åena sidan kan det leda till oöverskådliga konsekvenser, bl.a. rätts- osäkerhet, om ett äktenskap som har varat anses ha varit ogiltigt , något som talar för att ogiltighet måste påkallas inom viss inte alltför . Å andra sidan kan det te sig orätt- färdigt om den som lyckas bryta sig loss från en kanske mycket svår tvångssituation inte ska ha tillgång till en ogil- tighetspåföljd som står andra till buds. – Det kan här nämnas att man i har valt en lösning som innebär att en part måste väcka talan om ogiltighet från det att parten har sluppit fri från tvånget och att talan aldrig kan väckas senare än efter det att äktenskapet ingicks. Likartade regler fanns i när det gällde rätten att begära återgång av äktenskap. 4.Sverige övergav alltså återgångsmöjligheten . En för- stärkt ogiltighetseffekt skulle i viss mån innebära en återgång till det som gällde . Det kan anses i sig olämpligt att lag- stiftaren på det sättet hoppar fram och tillbaka i en central familjerättslig fråga. Det bör i varje fall fordra starka skäl. 5.En ogiltighetseffekt medför inte bara svårigheter av det slag som har nämnts i punkt 1 utan också tillämpningssvårigheter i all- mänhet och därmed fler och komplicerade tvister. Frågan om när det föreligger ett sådant tvång som medför ogiltighet kan generera en rad svårbedömda fall. Lagstiftaren måste också ta ställning till vilken bevisning som ska krävas för tvång. Ska det räcka att det görs sannolikt att äktenskapet har ingåtts under tvång, såsom nu krävs för omedelbar äktenskapsskillnad (se avsnitt 8.2 ovan)? Eller ska man när effekten är ogiltighet kräva mer bevisning än så? Oavsett vilket beviskrav som uppställs kommer bevissvårigheter att uppkomma och tvister att bli svårhanterade. Ogiltighet som en effekt av tvångsäktenskap eller barnäktenskap? Utredningens uppdrag avser skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. Om en ogiltighetseffekt ska införas aktualiseras frågan om ogiltighet borde uppkomma även i vissa jämförbara fall, exempelvis när någon av parterna inte har förstått samtyckets innebörd (jfr sist i avsnitt 8.3.1 ovan). Den frågan är komplicerad och ligger utanför utredningens uppdrag. Det talar för att frågan om en ogiltighetseffekt ska hanteras av en utredning med ett bredare uppdrag och med ett något annorlunda fokus än denna. Situationen i är en helt annan än när återgångs- institutet togs bort . , i det mångkulturella , är tvångsäktenskap ett problem av en helt annan omfattning och be- tydelse än då. Det gör att lagstiftaren inte nu bör känna sig bunden av ställningstagande att äktenskapsskillnad bör vara det enda sättet att upplösa ett äktenskap. Argumenten för en ogiltighetseffekt väger tungt (avsnitt 8.3.2). Det gäller särskilt argumentet att den som har tvingats till äkten- skap bör slippa att betraktas som skild och argumentet att ingen ska kunna tvingas in i ett så avgörande rättsförhållande. Utifrån principiella utgångspunkter och människorättsöverväganden har argumenten en sådan vikt att det fordras mycket starka skäl för att de ska kunna vägas upp. Tillämpningssvårigheterna och de praktiska problemen väger emellertid också tungt (avsnitt 8.3.2). Mål om ogiltighet kommer att bli komplicerade och resurskrävande, och det kan ifrågasättas om uppkommande svårigheter och kostnader är försvarbara i en situa- tion där rättsväsendets resurser redan är hårt ansträngda. Viktigare är emellertid att ett införande av en ogiltighetseffekt fordrar överväganden av ett slag som ligger utanför de frågor som utredningen är tillsatt för. Vad som bör gälla exempelvis när den ena parten inte inser samtyckets eller äktenskapets innebörd är en komplicerad fråga som fordrar ingående överväganden. Det kan kanske hävdas att utredningen kunde nöja sig med att föreslå ogil- tighet vid tvång. Det skulle emellertid innebära en allvarlig brist i den rättssystematiska analysen om det inte bedömdes vilka fall som eventuellt borde regleras likadant. Något sådant bör inte förekomma när det gäller central familjerättslig lagstiftning. Ogiltighet som en effekt av tvångsäktenskap eller barnäktenskap? Utredningen anser att argumenten för och emot en ogiltighets- effekt väger relativt jämnt. Principiella och humanitära skäl står emot argument som i huvudsak handlar om tillämpningssvårig- heter, kostnader och praktiska problem. Utredningen har övervägt om den i det läget borde presentera ett förslag som kunde remiss- behandlas och genomgå en politisk beslutsprocess. Utan ett förslag kommer någon sådan process inte till stånd. Utredningen har ändå, vid en sammanvägning av skälen, fastnat för att någon ogiltighets- effekt inte nu bör föreslås. Det avgörande skälet är att beredningen av ett eventuellt sådant förslag bör ske genom en utredning med en bredare bas. Av betydelse är också att en ogiltighetseffekt inte kan anses vara en åtgärd som brådskar för att ge bättre skydd mot tvångs- äktenskap.4 8.4Ogiltighet som effekt av barnäktenskap? Med slutsatsen att någon ogiltighetseffekt inte bör införas vid tvångsäktenskap får slutsatsen anses mer eller mindre given för barn- äktenskap. Inte heller där bör någon bestämmelse om ogiltighet finnas. Utöver vad som har sagts ovan angående tvångsäktenskap kan för barnäktenskapens del nämnas att en ogiltighetseffekt skulle aktualiseras i ett mycket litet antal fall. Några barnäktenskap ska ju – särskilt om den dispensmöjlighet som finns avskaffas, se kap. 7 – i princip inte kunna ingås i . Det talar i sig emot en ogiltighetseffekt. Häremot talar också den omständigheten att det inte alltid finns ett tydligt incitament hos barnet – eller det f.d. barnet – att framställa ett yrkande om ogiltighet. Personen kanske ville ingå äktenskapet och kanske dessutom har bidragit till att lura vigselförrättaren och/eller myndigheterna om sin ålder. Detta ute- sluter i och för sig inte en ogiltighetseffekt till skydd för barnet. Sammantaget överväger dock som sagt skälen mot att nu införa en sådan effekt. 4 En särskild fråga om en ogiltighetseffekt införs är om även utländska äktenskap ska kunna ogiltighetsförklaras. Å ena sidan gäller bestämmelserna om äktenskapsskillnad även för ut- ländska äktenskap, vilket talar för att även en ogiltighetseffekt borde kunna tillämpas för sådana äktenskap. Å andra sidan gäller helt eller delvis andra regler för äktenskaps giltighet i andra länder, och en möjlighet att i ogiltigförklara utländska äktenskap innebär ett slags intrång i det andra landets bestämmelser om äktenskaps giltighet. Det talar emot att en ogiltighetseffekt skulle kunna tillämpas för sådana äktenskap. Med den nu angivna slutsatsen är det inte nödvändigt att ta ställning till frågan. 9Erkännande av utländska äktenskap Utredningen har i uppdrag att analysera och ta ställning till om det finns skäl att införa ytterligare begränsningar när det gäller erkän- nande av äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag. I direktiven lyfts särskilt fram s.k. fullmaktsäktenskap. Därmed avses att åtmin- stone en av de två som ska gifta sig inte är personligen närvarande vid vigseln utan företräds av någon annan. Syftet med utredningen är att finna lämpliga vägar att förstärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. Det innebär att vi betraktar reglerna om erkännande av utländska äktenskap utifrån den utgångspunkten. Vi gör sålunda inte någon genomgång av er- kännandereglernas lämplighet i allmänhet. Att ett utländskt äktenskap erkänns i innebär att det till- erkänns giltighet som ett äktenskap med alla de rättsverkningar som följer av ett sådant. Om äktenskapet inte erkänns betraktas part- erna som ogifta i . Ett och samma par kan alltså anses ogifta i men gifta i något annat land. Frågan om erkännande kan aktualiseras på olika sätt. Det är vanligt att den första gången prövas i ett folkbokföringsärende hos . I praktiken handlar det då ofta om en person som bor i och som har ingått ett äktenskap i utlandet. Den som vill registrera ett utländskt äktenskap i folkbokföringen har att visa upp en vigselhandling för . Handlingarna skickas därefter i Erkännande av utländska äktenskap