sou · H0B360 · 2012-09-28 00:00:00 — Avgifter på väg och vägtullsystem Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå vissa bestämmelser om skatte- och avgiftsupptag vid användandet av vissa vägar (dir. 2011:47). förordnades numera kammarrättslagmannen som särskild utredare. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2012:65) till utredningen med uppdrag att lämna författnings- förslag avseende det europeiska systemet för elektroniska vägtullar. Som sakkunniga förordnades från ämnesrådet och kanslirådet . Som experter förordnades från rättssakkunnige , kanslirådet , departements- sekreteraren , kanslirådet , kanslirådet juristen , den rättsliga experten , numera kammarrättsrådet och handläggaren . Från förordnades sektionschefen som expert. Från förordnades kanslirådet som expert. Som sekreterare anställdes från kammarrätts- assessorn . Utredningen har tagit namnet vägtullsutredning. Härmed överlämnar utredningen delbetänkandet Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. Uppdraget i denna del är med detta slutfört. Utredningens uppdrag och arbete ................................ Allmänt om infrastrukturavgifter på väg................................ 2.1.1 Gällande rätt och allmän bakgrund.............................. 2.1.2 Avgift för färd på Svinesundsförbindelsen.................. Gränsen skatt – avgift .............................................................. 2.4.1 Hur många fordon rör det sig om? 2.4.2 Tillgång till andra länders trafikregister ...................... 2.4.3 Gällande rätt avseende indrivning och Hur gör man i andra länder?.................................................. 2.6.2 Kommissionens beslut om det europeiska systemet för elektroniska vägtullar............................ 2.6.3 Lagen om elektroniska vägavgiftssystem .................. Överväganden avseende infrastrukturavgifter ............... Vägtullar i ett EU-perspektiv ................................................ 3.2Bestämmelser i som behöver 3.3.1 Allmänt om avgränsningen......................................... 3.3.2 Vilka vägar ska omfattas? 3.3.3 Vilka fordon ska omfattas?......................................... Utgångspunkter för att bestämma avgiftsnivåer .................. 3.4.1 Allmänna förutsättningar vid bestämning av 3.4.2 Vilka krav ställer Eurovinjettdirektivet?.................... 3.4.3 Vilka krav ställer gränsdragningen mellan skatt Konsekvenser i förhållande till avtalen ................................. 3.7Trafikverket ska besluta om avgifternas storlek på de Var ska bestämmelserna införas?........................................... 3.9.2 Tillgång till vägtrafikregister i andra länder............... 3.9.3 Indrivning i utlandet................................................... 3.10 Val av teknisk lösning ............................................................ Beslut om infrastrukturavgift................................................ 3.11.1 Vilket organ ska ta ut avgifter och meddela 3.11.2 för beslut om infrastrukturavgift på 3.11.3 Besluts- och betalningsperioder för infrastrukturavgifter på allmän väg............................ 3.11.4 Utländska fordonsägares möjlighet att betala 3.11.5 Undantag från motiverings- och 3.11.8 Högsta avgiftsnivån om utsläppsklass inte kan 3.12 Infrastrukturavgifter på väg och integritet........................... 3.12.2 Behandling av personuppgifter .................................. 3.12.3 Offentlighet och sekretess ......................................... Tillsyn och rapportering........................................................ Anstånd, omprövning och överklagande av beslut om infrastrukturavgift på allmän väg .......................................... 3.14.5 Muntlig förhandling i mål om tilläggsavgift.............. 3.15.1 Reglering av användningen av avgifterna .................. 3.15.3 Företrädesrätt vid utmätning..................................... Kontroll- och sanktionsåtgärder ........................................... Överväganden avseende det europeiska systemet för Ändring av lagen om elektroniska vägavgiftssystem ........... 4.2.1 Var och hur ska bestämmelserna införas? 4.2.2 Vilket begrepp ska användas – vägavgiftssystem eller vägtullsystem?..................................................... Ändring av lagens syfte och tillämpningsområde ................ Särskilt om EasyGo..................................................... 4.5.1 Avgiftsupptagare är den som tillhandahåller och 4.5.2 Skyldighet att tillhandahålla EETS............................. 4.5.3 Vilken statlig myndighet ska vara 4.5.4 Vilka bestämmelser ska införas och var? 4.9Separat redovisning av verksamheter som rör avgiftsupptagare och betalningsförmedlare .......................... Ackreditering av anmälda organ............................................ 4.12.1 Vem ska utföra ackrediteringen? 4.12.2 Vilka krav ska ställas på de anmälda organen? 4.12.3 Krävs det några andra bestämmelser? 4.13.1 Beslutets bestämmelser .............................................. 4.13.2 Gällande svensk rätt ................................................... 4.13.3 Olika lösningar ........................................................... Beslut som avser bedömning av överensstämmelse eller lämplighet för användning..................................................... Till vilken myndighet ska föreskriftsrätten ges?.................. Behandling av personuppgifter ............................................. 4.18.1 Behandling av personuppgifter i kommissionens 4.18.2 Kort om den svenska regleringen av behandling av personuppgifter på vägtrafikområdet ................... Offentlighet och sekretess .................................................... 4.19.1 Tystnadsplikt för anmälda organ och 4.19.2 Tystnadsplikt för betalningsförmedlare.................... 4.19.3 Sekretess hos Transportstyrelsen .............................. 4.19.4 Sekretess hos ............................. 4.19.5 Sekretessbrytande bestämmelser ............................... 4.20.1 Beslut som ska kunna överklagas............................... Ändringar i förordningar....................................................... Det europeiska elektroniska vägtullsystemet....................... Infrastrukturavgifter på väg................................................... 6.2.1 Beskrivning av problemet och vad utredningen 6.2.2 Alternativa lösningar för det utredningen vill uppnå och effekter av utebliven reglering ................. 6.2.3 Vilka som berörs av regleringen................................. 6.2.4 Kostnadsmässiga och andra konsekvenser ................ 6.2.5 Regleringen i förhållande till EU-regler .................... 6.2.7 Regleringens effekter för företagen ........................... 6.3.1 Beskrivning av problemet och vad utredningen 6.3.2 Alternativa lösningar för det utredningen vill uppnå och effekter av utebliven reglering ................. 6.3.3 Vilka som berörs av regleringen................................. 6.3.4 Kostnadsmässiga och andra konsekvenser ................ 6.3.5 Regleringen i förhållande till EU-regler .................... 6.3.7 Regleringens effekter för företagen ........................... 6.4.1 Beskrivning av problemet och vad utredningen 6.4.2 Alternativa lösningar för det utredningen vill uppnå och effekter av utebliven reglering ................. 6.4.3 Vilka som berörs av regleringen................................. 6.4.4 Kostnadsmässiga och andra konsekvenser ................ 6.4.5 Regleringen i förhållande till EU-regler .................... 6.4.7 Regleringens effekter för företagen ........................... 7.1Förslaget till lag (0000:000) om infrastrukturavgifter på 7.2Förslaget till förordning (0000:00) om infrastrukturavgifter på väg ................................................... 7.3 Förslaget till lag om ändring av 29 § väglagen (1971:948)...255 7.4Förslaget till lag om ändring i 7 och 14 §§ lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning .......................... 7.5Förslaget till lag om ändring i 6 § lagen (2001:558) om 7.6Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2001:650) om vägtrafikregister............................................ 7.7Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)...................................................... 7.8Förslaget till lag om ändring i 2 § lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. .................................. 7.9Förslaget till lag om ändring i bilaga 2 till lagen (1990:313) om Europaråds- och om ömsesidig handräckning i skatteärenden ....................... 7.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:58) om 7.11 Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:59) om elektroniska vägavgiftssystem ....................... Direktiv (EG) nr 62/1999 om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (konsoliderad version)........................... Direktiv (EG) nr 52/2004 om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen......... Beslut /750/EG om definitionen av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta............................................. Det europeiska systemet för elektroniska 2004/52/EG av om Euro Parking Collection plc 1999/62/EG av om avgifter på tunga godsfordon för och rådets direktiv /76/EU av den Kommissionens beslut /750/EG av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta Lagen (1998:150) om allmän kamera- Mervärdesskattelagen (1994:200) Unit (transponder eller Rådets beslut /615/RIF av den 23 om ett fördjupat gräns- bekämpning av terrorism och gräns- Personuppgiftslagen (1998:204) Styrelsen för ackreditering och teknisk Den särskilda utredaren ska ta fram författningsförslag avseende uttag av avgifter vid användandet av de nya broarna över Sundsvallsfjärden, och . Utredaren ska även undersöka villkoren för att ta ut avgift för användandet av väginfrastruktur för fordon som inte är registrerade i . Förslag ska lämnas på hur ett avgiftsuttag för sådana fordon kan utformas. Vidare ska utredaren lämna de författningsförslag som genomförandet av kommissionens beslut (EG) nr 750/20091 om det europeiska systemet för elektroniska vägtullar kräver. Utredningens uppdrag i den del som avser trängselskatt ska presenteras i ett slutbetänkande . Utredningen har kunnat konstatera att Eurovinjettdirektivet (EG) nr 62/19992 måste genomföras i svensk rätt när avgifter på broar ska tas ut. Syftet med Eurovinjettdirektivet är att avlägsna snedvridning av konkurrensen mellan transportföretag i medlems- staterna. Därför ska avgiftssystemen harmonieras för de tunga lastbilarna, dvs. lastbilar som inklusive eventuellt släp har en högsta tillåten bruttovikt av . Direktivet tvingar inte medlemsstaterna att införa vägavgifter och vägtullar, men om sådana tas ut måste direktivets villkor följas. Direktivet är bland annat tillämpligt på distansbaserade vägtullar, exempelvis infra- 1Kommissionens beslut /750/EG av om definitionen av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta. 2Europaparlamentets och rådets direktiv /62/EG av om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer, ändrad genom Europa- parlamentets och rådets direktiv /38/EG av och och rådets direktiv /76/EU av . Personbilar, bussar och lätta lastbilar omfattas inte av direktivets bestämmelser. Eurovinjettdirektivet reglerar bland annat hur avgifterna ska beräknas. En av de viktigaste principerna är den om återvinning av kostnaderna, dvs. att avgifterna ska beräknas utifrån kostnaden för att uppföra och driva det aktuella vägavsnittet. Kostnaderna får inte vältras över på lastbilskollektivet utan ska fördelas på olika fordon utifrån deras andel av kostnaderna. Vidare får inte kostnaderna skrivas av än . Direktivet medger inte heller att rabatter utformas hur som helst eller att differentiering sker på annat sätt än som anges där förutom i vissa angivna undantagsfall. Eurovinjettdirektivets bestämmelser om infrastrukturavgifter ska alltså genomföras i det svenska rättssystemet. När Eurovinjett- direktivet genomförs ska de nya bestämmelserna enligt utred- ningens förslag ges en generell innebörd. Reglerna ska alltså omfatta alla allmänna vägar, dvs. även andra vägar än dem som omfattas av direktivets tillämpningsområde (som är det trans- europeiska vägnätet och motorvägsnät). Enskilda vägar ska endast omfattas av bestämmelserna om de ingår i det transeuropeiska vägnätet (dvs. ) eller är motorvägar. Bestämmelserna ska även tillämpas på andra typer av bilar än tunga lastbilar, exempelvis personbilar. Undantag ska göras för utryckningsfordon och EG-mobilkranar. Vid bestämningen av avgifternas storlek måste hänsyn både tas till Eurovinjettdirektivets bestämmelser och de svenska principerna om vad som är en skatt och vad som är en avgift. Infrastruktur- avgifterna måste mot denna bakgrund bestämmas så att de inte överstiger kostnaderna för uppförande, underhåll, drift och utveckling av just det vägavsnitt och det vägtullsystem som man betalar för att passera. Infrastrukturavgiften kan och bör enligt utredningens bedöm- ning utformas på ett sådant sätt att den i regeringsformens mening är en avgift. Direktivet ställer krav på differentiering på grund av EURO-utsläppsklass. En sådan differentiering medför enligt utredningens bedömning inte att det blir fråga om en skatt, så länge differentieringen är marginell. Utgångspunkten vid fastställandet av avgiftsnivåerna är att de måste bestämmas till en rimlig nivå, baserat på kostnaden för motprestationen för den aktuella kategorin avgiftspliktiga fordon, och att intäkterna inte får överstiga kostnad- erna för den aktuella infrastrukturinvesteringen. Om kostnaderna för att uppföra bron är lika för olika fordonskategorier är det inte möjligt att differentiera avgifterna mer än marginellt. En större skillnad måste finansieras med anslag. Dessa principer har inte fullt ut beaktats vid ingåendet av av- talen avseende de nya broarna i , och . De förutsättningar som har legat till grund för avtalen kan mot bakgrund av nämnda principer enligt utredningens bedömning inte styra utformningen av reglerna om infrastrukturavgifter. Utredningen föreslår att avgifternas nivåer på de allmänna vägarna ska bestämmas av , som har tillgång till uppgifter om kostnaderna för att bygga infrastrukturen, trafik- flöden och annat som behövs för att kunna ta ställning till avgiftens belopp. Eftersom broarna ännu inte är färdigbyggda finns inga slutliga uppgifter om kostnaderna för uppförandet. Utredningen kan därför inte föreslå några avgiftsnivåer. Konsortiet ska omfattas av vissa bestämmelser om differentiering, principen om att avgifterna endast ska finansiera investeringen och bestämmelserna om tillsyn och rapportering. Nationella regler, dvs. bestämmelser som inte har sin grund i Euro- vinjettdirektivet, ska inte tillämpas på Konsortiet. Bestämmelserna ska föras in i en generell lag och i en gemensam förordning för de olika vägavsnitten (utom ). Bestämmelsen i 29 § väglagen (1971:948) ska ändras till att endast avse avgift för användande av färja. Utredningen anser att utländska fordon kan och ska omfattas av reglerna om infrastrukturavgifter på väg. De problem som finns kring tillgång till andra länders vägtrafikregister måste enligt utred- ningens uppfattning anses överkomliga. Det finns olika möjligheter till utbyte med andra länder av uppgifter om fordonsägare, även om sådant utbyte kan vara förknippat med kostnader. Utsikterna att kunna sluta överenskommelser med de andra nordiska länderna om kostnadsfritt utbyte av ägaruppgifter bedöms dock vara goda. Bristen på automatisk tillgång till trafikregister i andra länder innebär att den enskilde i vissa fall inte kan underrättas om beslut avseende infrastrukturavgift. Beslutet får därmed aldrig laga kraft. Uppgifter som ligger till grund för beslutet kan då inte heller gallras förrän vid preskriptionen. Detta är brister som enligt utredningens mening kan accepteras. För att underlätta för de utländska fordonsägarna att betala infrastrukturavgifterna ska, förutom sådan videoregistrering (ANPR) som används i trängselskattesystemet, även transponder (DSRC) kunna användas. också kunna använda transponder. Något krav på transponder ska dock inte införas, varken för utländska eller svenska fordon. Fordonets ägare ska vara betalningsskyldig för avgiften. Infrastrukturavgift på allmän väg ska betalas kvartalsvis. den enskilde begär det kan kortare betalningsperioder medges. Om betalning sker genom betalningsförmedlare enligt den föreslagna lagen om elektroniska vägtullsystem (se följande avsnitt) ska avgiften betalas . Tilläggsavgift ska tas ut vid utebliven betalning av infrastruktur- avgift på allmän väg. Om en bil har utrustats med transponder som är kopplad till ett avtal med en betalningsförmedlare enligt den föreslagna lagen om elektroniska vägtullsystem, ska tilläggsavgift inte tas ut av den betalningsskyldige. Betalning av infrastrukturavgift på allmän väg ska ske för utländska som för svenska fordon. Betalning för passage av betalstation för utländska fordon ska dock i första hand ske genom betalningsförmedlare eller på nätet. Ett undantag från motiverings- och underrättelseskyldigheten enligt förvaltnings- lagen (1986:223) ska införas för de utländska fordonen såvitt avser beslutet att ta ut infrastrukturavgift. Om betalning inte sker inom föreskriven tid ska en underrättelse skickas och en tilläggsavgift tas ut. Integritetsaspekten bör hanteras på samma sätt som i systemet med trängselskatter. I fråga om allmän kameraövervakning, be- handling av personuppgifter och sekretess ska liknande bestäm- melser tas in som finns i systemet med trängselskatter. Väghållaren ska vara ansvarig för avgiftsupptaget. På allmän väg ska alltså vara avgiftsupptagare. Transportstyrelsen ska dock, för räkning, sköta administrationen av avgiftsupptaget. Transportstyrelsen ska med andra ord besluta om att ta ut avgiften och handlägga ansökningar om befrielse, anstånd, betalningsperiodens längd m.m. Transportstyrelsen ska också meddela föreskrifter i de delarna. Transportstyrelsen ska utöva tillsyn över avgiftssättningen på enskilda vägar, dvs. endast Konsortiets avgiftssättning. ska kunna besluta om de förelägganden och förbud som behövs. Förelägganden och förbud ska kunna förenas med vite. Infrastrukturavgiften bör specialdestineras för att användas för att finansiera samma vägavsnitt som den tas ut på. Ett beslut om att ta ut infrastrukturavgift och tilläggsavgift ska kunna överklagas. En särskild forumregel ska införas. Beslut om infrastrukturavgift på allmän väg ska således överklagas till den domstol inom vars domkrets den enskilde är bosatt. Beslut avseende utländska fordon ska överklagas till Förvaltningsrätten i . Det ska inte, som i trängselskattehänseende, införas en ovillkorlig rätt till muntlig förhandling i mål om tilläggsavgift. Utredningen kommer att behandla frågan om påminnelse- och sanktionsavgifter i det fortsatta arbetet. I det sammanhanget kommer utredningen också att utreda om andra kontroll- och sanktionsåtgärder ska införas. Utredningen lämnar därför inga förslag i det avseendet i detta delbetänkande. Utredningen ska lämna förslag på hur kommissionens beslut (EG) nr 750/2009 avseende det europeiska systemet för elektroniska vägtullar (kallat EETS) ska genomföras i svensk rätt. Syftet med tjänsten är att en väganvändare ska kunna betala alla vägtullar som olika avgiftsupptagare tar ut inom EU, genom en enda fordons- utrustning och ett enda kontrakt med en betalningsförmedlare. Med elektroniska vägtullar avses vägtullsystem där särskild utrustning behöver installeras i fordon, exempelvis transpondrar. Med tjänsten ska den fria rörligheten underlättas. Bestämmelserna innebär i många delar att de olika aktörernas civilrättsliga rättigheter och skyldigheter gentemot varandra ska regleras. Utredningen föreslår att lagen (2007:58) om elektroniska vägavgiftssystem ska kompletteras med de nya bestämmelser som behövs för att genomföra kommissionens beslut. Lagen ska även fortsättningsvis i huvudsak vara en ramlag. Detaljbestämmelser ska i möjligaste mån placeras i förordning och i myndighets- föreskrifter. Lagen ska byta rubrik till lagen om elektroniska vägtullsystem. Lagens syfte ska vara att fastställa de kommersiella, funktionella och tekniska krav som ska gälla för att fordonsutrustning ska kunna fungera i europeiska elektroniska vägtullsystem. Lagen ska tillämpas där det finns elektroniska vägtullsystem, men innebär inte att befintliga betalsystem måste tas bort. Den ska tillämpas på alla allmänna och enskilda vägar, gator, torg, leder eller färjor eller en kombination därav där en skatt, avgift eller tull tas ut på elektronisk väg i samband med fordonstrafik med stöd av fordonsutrustning. Enligt utredningens bedömning finns det inga rättsliga hinder mot att befintliga betaltjänster som exempelvis AutoPASS, BroBizz eller AutoBizz eller samarbetet EasyGo existerar vid sidan av EETS. Avgiftsupptagarna ska dock vara skyldiga att även acceptera godkänd fordonsutrustning så att väganvändaren kan använda sitt kontrakt med en EETS-betalningsförmedlare. Utredningen föreslår att ska vara avgiftsupptagare i vägtullsområden på allmän väg. Som sådan ska myndigheten bland annat förhandla med de betalningsförmedlare som vill få tillgång till sådant vägtullsområde som är ansvarigt för. Transportstyrelsen ska emellertid hantera ansökningar om registrering av betalningsförmedlare. Anmälda organ ska bedöma betalningsförmedlares eller tillverkares tekniska utrustnings överensstämmelse med specifika- tioner och lämplighet för användning. Sådana anmälda organ ska vara ackrediterade för uppgiften av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll. Även avgiftsupptagare kan utföra sådana bedöm- ningar. Utredningen föreslår också att om en sådan bedömning utmynnar i ett negativt besked ska betalningsförmedlaren eller tillverkaren kunna vända sig till Transportstyrelsen för att få ett överklagbart beslut i frågan. Om ett anmält organ som är ackrediterat i ett annat land inom Europeiska unionen inte uppfyller föreskrivna krav, ska Transport- styrelsen anmäla det till kommittén för elektroniska vägtullar. Det ska finnas ett förlikningsorgan som medlar i tvister mellan avgiftsupptagare och betalningsförmedlare. ska enligt utredningens förslag få i uppdrag att vara förlikningsorgan. Bestämmelserna om tillsyn av vägtullsystemen ska omfatta tillsyn av betalningsförmedlarna, betalningsförmedlarnas utrust- ning i systemet och sådana avgiftsupptagare som inte är myndig- heter. Tillsynen ska utövas av Transportstyrelsen. Föreskriftsrätten ska delegeras till Transportstyrelsen. Transportstyrelsen ska även vara registeransvarig och personupp- giftsansvarig för de nya registren över vägtullsområden och betalningsförmedlare. Utredningen bedömer att det inte krävs någon särskild reglering av behandlingen av personuppgifter. Bestämmelserna i personupp- giftslagen (1998:204) är tillräckliga. Bestämmelser ska enligt utredningens förslag införas som innebär att de anmälda organen och avgiftsupptagarna inte obehörigen får föra vidare eller utnyttja uppgifter om betalnings- förmedlarnas eller tillverkarnas affärs- och driftförhållanden som de får uppgift om i sin verksamhet.