sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Affären ska prövas av Konkurrens- verket men om den genomförs kommer koncentrationen i bokhandelsledet att öka genom att de två största kedjorna går samman. Det kan även förväntas leda till butiksnedläggningar på orter där både och finns representerade. , huvudägare i , är genom sitt helägda dotterbolag en av de större aktörerna på mediemarknaden, framför allt genom ett antal stora kundtidningar. Utöver förlagsledet har man även bokklubbsverksamhet. har aviserat att ska säljas. Det återstår att se om någon av de andra större aktörerna på denna marknad kommer att förvärva verksamheten och koncentrationen på så vis öka. 9Stöd till utgivning och distribution av litteratur I det följande behandlas de större statliga stödordningar som är inriktade på utgivning och distribution av litteratur. Fokus är på insatsernas utformning men i vissa fall är det relevant att även ta med en kort historik över stödens framväxt och förändring över . Kapitlet inleds med utgivningsstödet. Därefter följer avsnitt som behandlar olika distributionsstöd och de tidigare stöden till bokhandeln. Vidare behandlas tidigare stöd till förlags- verksamhet och stöd till utgivning av klassiker för skolbruk. 9.1Statsbidrag till utgivning av litteratur beslutade att ett statligt stöd till bokutgivningen skulle införas. Riksdagsbeslutet byggde på de förslag som lämnats av litteraturutredning. Den nya stödordningen var täm- ligen unik och det var enbart som hade något liknande vid tiden. I många delar består detta stödsystem till , även om det successivt modifierats på olika sätt. Statsbidraget till utgivning av litteratur (utgivningsstödet) är den viktigaste statliga insatsen för att stödja utgivning av litteratur och stödordningen behandlas tämligen utförligt nedan. Utöver detta bidrag finns dock även vissa andra statliga bidrag som kan sökas för utgivning och sådant som tryckkostnader. Ett exempel är att och andra forskningsfinansiärer kan bevilja bidrag för vetenskaplig facklitteratur. Till detta ska även läggas att flera myndigheter finansierar utgivning av olika typer av fack- litteratur som anknyter till de egna uppdragen. Särskilt gäller detta många kulturmyndigheter. Stöd till utgivning och distribution av litteratur Förslag om ett utgivningsstöd – en kort historik En bakgrund till litteraturutredning var en pågående debatt om en förlagskris i med minskad lönsamhet för företagen. Detta efter ett antal goda år där både utgivning och priser ökat kontinuerligt. Ett problem som diskuter- ades vid tiden var att förlagen bedrev en allt restriktivare utgivningspolitik inom vissa kategorier. såg det dock som naturligt att förlagen, som verksamma på en kommersiell marknad, var tvungna att anpassa sin kostnadsstruktur till förändrad efterfrågan och sväng- ningar i konjunkturen. Man betraktade inte heller förlagens problem som en konsekvens av försämrade villkor för bokutgiv- ningen som sådan. Snarare hade utbildningssamhället ett allt större behov av litteratur. Utredningen ville snarare tala om en kris för vissa utgivningskategorier. Massmarknadslitteraturen expander- ade på den mer kvalificerade litteraturens bekostnad; barn- och ungdomslitteraturen var det tydligaste exemplet, där hade mass- producerade titlar vunnit mark och konstnärligt intressantare ut- givning minskat. Drabbade var även olönsamma kategorier som kvalificerade prosaöversättningar och svensk lyrik. Den s.k. kiosk- litteraturen ansågs ha stärkt sin ställning. Mot bakgrund av de brister inom utgivning och spridning av litteratur som utredningen sett, fann man det nödvändigt att stat och kommun tog ett väsentligt större ansvar för denna kultur- sektor. Utredningen presenterade flera olika modeller för statligt stöd till utgivningen, både generella och selektiva.1 Bland generella stöd behandlades en momsbefrielse på böcker och införandet av en ersättning till förlagen, motsvarande biblioteks- ersättningen till upphovsmännen, för den litteratur som folk- biblioteken köper in. Utredningen behandlade även den s.k. norska inköpsordningen som innebar att staten erbjöd inköpsgarantier inom vissa trängda litteraturkategorier, för att sedan distribuera de på så vis inköpta böckerna utan kostnad till folkbiblioteken. Dessa stöd avvisades på olika grunder. Bland annat anfördes kostnadsmässiga invändningar, en momsbefrielse skulle t.ex. bli mycket dyr. Framför allt var invändningen dock att de inte ansågs ge en tillfredställande stimulans åt sådan litteratur som hade svårig- heter på marknaden, dvs. träffsäkerheten var dålig. 1 För förslagen i sin helhet, se Boken: huvudbetänkande (SOU 1974:5), s. 288–321 och 370–377. Stöd till utgivning och distribution av litteratur inköpsordningen avvisades eftersom den ansågs innebära risk för prismanipulation från förlagens sida och minskade inköpsanslag på nivå. I stället bestämde sig utredningen för en modell med huvudsakligen selektiva stöd men med vissa generella inslag. Selektiva stödformer innebär att någon typ av bedömning görs i det enskilda fallet och att stödet därigenom kan fördelas till den del av utgivningen som behöver stöd eller som det av andra skäl anses önskvärt att belöna. ansåg att sådana stöd var att föredra men att problem kunde uppstå med otillbörlig styrning genom att statens beslut blev direkt avgörande för enskilda utgiv- ningsbeslut. Utredningen menade därför att selektiva stöd borde bedömas och fördelas av sakkunniga i efterhand, dvs. på grundval av de redan utgivna verken. Gick inte det var det bättre med generella stöd som fördelades i förhand efter automatiskt verkande regler. Förslagen i utredningen blev en kombination av olika principer. Utredningen föreslog att ny svensk skönlitteratur skulle garanteras stöd på förhand som skulle fördelas enligt automatiskt verkande regler. Stödet skulle baseras på bokens tjocklek (kallat arkersätt- ning) och inte på priset, vilket förlagen kunde manipulera för att erhålla högre stöd. För denna utgivningskategori skulle alltså ett generellt stöd tillämpas. Ett selektivt efterhandsstöd som bedömdes av sakkunniga föreslogs dock för barn- och ungdomslitteratur och för översätt- ningar av skönlitteratur för vuxna. Till klassikerutgivning skulle stöd också fördelas av en sakkunnig nämnd, men i förhand. Nämnden skulle till och med kunna ge förlag i uppdrag att ge ut ett visst efterfrågat verk. Att styra utgivningen av äldre titlar var således inte lika känsligt.2 I mycket liknade förslaget till stöd till översättning av facklitteratur de villkor som angavs för klassiker- stödet. Inte heller här ansågs styrningsproblematiken alltför betydande. Utredningen övervägde även vilka möjligheter som fanns att inom ramen för stödordningarna förhindra en alltför stark domi- nans av vissa förlag. Olika spärregler diskuterades och utredningen föreslog t.ex. att inget förlag fick erhålla av det stöd som utgick för ny svensk skönlitteratur, oavsett storleken på förlagets utgivning. 2 Ett särskilt lagerstöd föreslogs också med ersättning per exemplar och år för lagerhållning av klassiker. Stöd till utgivning och distribution av litteratur Beslutet om utgivningsstöd och stödets successiva förändringar beslutade att ett statligt stöd till utgivning av böcker skulle införas (prop. 1975:20, bet. KrU 1975:12, rskr. Det beslut som fattades följde i många delar de förslag som litteraturutredningen presenterat. Några saker ändrades dock. Bland annat hade idén om ett generellt stöd till utgivningen av skönlitteratur för vuxna strukits. I stället infördes selektiva stöd till enskilda titlar inom alla kategorier: ny svensk skönlitteratur, översättningar, svenska och utländska klassiker, viss facklitteratur samt barn- och ungdomslitteratur. Stödet till den svenska skön- litteraturen gavs dock en sådan omfattning att det i praktiken kom att omfatta merparten av den nya svenska skönlitteratur som gavs ut. För att, så långt som möjligt, undvika statlig styrning av utgivningen konstruerades större delen av stödet som ett efter- handsstöd. Till klassisk litteratur och viss facklitteratur fick stödet dock lämnas i förhand i form av produktionsstöd. Stödet till barn- och ungdomslitteratur utformades dels som ett förhandsstöd men även som stödköp. I samband med beslut om litteraturstödet framhöll kulturutskottet att stödet borde ha försökskaraktär och att den närmare utformningen av stödet fortlöpande måste övervägas och vid behov korrigeras. Utgivningsstödet har efter 1975 också reformerats och justerats i olika omgångar. Den viktigaste föränd- ringen har varit att en utbyggnad skett och att stöden inom alla kategorier anpassats alltmer till reglerna för efterhandsstöd. Stödet kompletterades första gången , då beslutade om en särskild stödordning för litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. Det stöd som infördes var ett allmänt förlagsstöd och inte ett titelstöd. genomfördes också en första större översyn av stödet av den s.k. litteraturstödsutred- ningen.3 Syfte var att förenkla modellen men förslagen blev utsatta för kritik av remissinstanserna och några genomgripande för- ändringar föreslogs inte i den efterföljande propositionen, som däremot innebar att litteraturstödet blev permanent. Vissa reformer genomfördes dock för att stödformerna skulle bli mer enhetliga och stödet fördelas jämnare mellan olika litteraturkategorier, bl.a. ökade stödet kraftigt till facklitteratur.4 3Utredningen överlämnade betänkandet Statligt litteraturstöd (Ds U 1977:14). 4En anpassning till reglerna för efterhandsstöd genomfördes också för facklitteratur samt barn- och ungdomslitteratur. Ett projektstöd i förhand för särskilt kostnadskrävande utgiv- ning inrättades där bl.a. tecknade serier skulle uppmärksammas. Stöd till utgivning och distribution av litteratur sågs stödordningen över igen. Översynen gjordes av bokbranschutredning som dock huvudsakligen hade andra uppgifter och resulterade det inte i några beslut om ändringar.5 När en bred bokutredning tillsattes 1982 innefattade uppdraget återigen att se över litteraturstödet. En kritik som framförts mot utgivningsstödet var att storsäljande titlar fick stöd. bokutredning föreslog därför bl.a. att en upplagespärr skulle införas. Förslaget antogs dock inte den gången och grunderna för stödet behölls även i övrigt oförändrade.6 Under resten av 1980-talet och större delen av förblev litteraturstödet i stort sett oförändrat. Vissa mindre förändringar genomfördes dock . Bland annat gjordes stödet till klassikerutgivning om. Det gick från att vara ett produktionsstöd i förhand som beslutades av en särskild arbetsgrupp till att införlivas i de andra arbetsgrupperna. tillkallades återigen en utredare för att göra en bred översyn av de statliga insatserna på litteratur- området. Utredaren föreslog (SOU 1997:141) återigen en upplage- spärr samt ett särskilt distributionsstöd för de litteraturstödda titlarna (se vidare nedan). Utredaren lämnade annars inte några mer genomgripande förslag om förändringar utan stödet bedömdes fungera bra och vara viktigt särskilt för mindre förlag. Till följd av förslagen beslutades det 1998 bl.a. att en avtrappningsregel skulle införas som innebar att stödbeloppet halverades vid en viss upplaga. Stödet för litteratur på invandrar- och minoritetsspråk förändrades också från att ett allmänt förlagsstöd till ett titelstöd.7 Sin nuvarande reglering fick utgivningsstödet . I Kultur- utredningen (SOU 2009:16) föreslogs bl.a. att litteraturstödet skulle göras om till ett allmänt stöd för insatser inom hela litteratur- och biblioteksområdet.8 Det nya stödet skulle fördelas av en särskild myndighet för konstarterna som skulle skapas genom 5Särskilda förslag om utgivningsstödet lämnades i betänkandet Stöd till bokutgivning och bokförlag (Ds U 1981:5). 6En annan fråga som särskilt diskuterades i sammanhanget var om stödet även fortsätt- ningsvis skulle vara villkorat med att boken inte var dyrare än ett visst högsta förslags- nettopris, den s.k. prispressen. Se Läs mera! Slutbetänkande av bokutredning (SOU 1984:30). 7Ett stöd för provöversättning av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk inrättades också och fick i uppdrag att marknadsföra utgivningsstödda titlar. 8Se Kulturpolitikens arkitektur (SOU 2009:16), kapitel 17. Stöd till utgivning och distribution av litteratur en sammanslagning av , och delar av . Regeringen gjorde dock bedöm- ningen att förslag om en sammanslagning av , och delar av inte borde genomföras. I stället aviserades att de detalj- erade bidragsförordningarna på litteratur- och tidskriftsområdet skulle ersättas av en generell förordning.9 Denna förändring har genomförts genom en ny förordning, förordningen (2010:1058) om statsbidrag till utgivning av littera- tur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser. I förordningen definieras bl.a. vilken litteratur som kan få stöd (litteratur på originalspråk eller i översättning till svenska eller något av de nationella minoritetsspråken) samt vem som är berättigad att söka stöd (den som bedriver utgivningsverksamhet av professionell art i ). De huvudsakliga bestämmelserna om själva stödordningens utformning finns samlade i förordningens 7 §. Där anges bl.a. att statsbidrag till utgivning av litteratur lämnas till enskilda titlar i efterhand. Statsbidrag får dock även lämnas i förhand till planerad utgivning. Bidrag får endast ges till första upplagan av en boktitel, om det inte rör sig om titlar som är att betrakta som klassisk litteratur där även återutgivning kan ges stöd. Genom en för- ändring till följd av ett förlag som denna utredning lämnade kan även stöd lämnas för viss elektronisk littera- tur.10 I 7 § förordningen anges även att , som villkor för stöd, får ange att en boktitel ska ges ut i en upplaga som inte över- eller understiger ett visst antal exemplar. Den största förändringen med den nya förordningen är att det införts en möjlighet att lämna stöd i förhand till planerad utgiv- ning. Vissa tidigare bestämmelser, t.ex. om högsta tillåtet förlags- nettopris har också utgått. Vidare innebär förordningen att ansvar- et för stödets närmare utformning i stor utsträckning delegerats till . Det innebär dock inte att tidigare uppdelning i kategorier m.m. upphört, utan enbart att dessa mer detaljerade villkor kan fastställas av . Detta gör dock systemet betydligt lättare att förändra. Av Statens kulturråds föreskrifter om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser (KRFS 2010:1) framgår att stöd till utgivning av litteratur lämnas för barn- och ungdoms- 9Se Tid för kultur (prop. 2009/10:3). 10Jfr Förslag till fördelning av medel för (Ku2011:04/2011/19). Stöd till utgivning och distribution av litteratur litteratur, skönlitteratur, facklitteratur, serier och grafiska romaner samt bildverk. Stöd beviljas inte för läromedel. Stöd till utgivning av litteratur i efterhand beviljas för enskilda boktitlar och beräknas utifrån det antal sidor som boken omfattar i form av sidersätt- ning.11 Stöd till utgivning av litteratur i efterhand beviljas enbart för en enskild boktitel som har ett svenskt ISBN-nummer och för vilken stöd sökts senast 6 månader efter bokens utgivningsdatum.12 I föreskrifterna sägs att stöd till planerad utgivning ges för litteratur inom ett avgränsat område och som bedöms ha särskilt behov av sådant stöd. Ansökan om bidrag i förhand för planerad utgivning av litteratur ska bl.a. innehålla en beskrivning av utgiv- ningen och vad stödet ska användas till samt en budget. Fördelningen av statsbidraget för utgivning av litteratur För att ge en överskådlig bild av statsbidragets utveckling beskrivs fördelningen i ett antal diagram. Inledningsvis är det av intresse att se hur stödet har utvecklats totalt sett i ekonomiska termer. 11Statens kulturråd fastställer ersättningen efter en bedömning av vad som anses skäligt för utgivning av normalutgåvor. 12I 6 § anges även vilka uppgifter ansökan ska innehålla, bl.a. förlagsnettopris, eventuellt annat statligt bidrag, samt kostnaderna för att framställa boken om ansökan avser stöd för bildverk, genomillustrerad facklitteratur och/eller elektroniskt utgiven litteratur. Stöd till utgivning och distribution av litteratur Beviljade medel, löpande Beviljade medel, fast Se bilaga 2, tabell 28. Anm.: De fasta priserna har beräknats utifrån SCB:s uppgifter om KPI-utvecklingen med 1975 som basår. Av diagrammet kan konstateras att stödet i reala termer har legat på ungefär samma nivå, om än minskat något, sedan det inrättades. Två större reformer har ökat stödet realt sett för men dessa toppar har sedan antingen ätits upp av kostnadsutvecklingen eller, som , av omprioriteringar. Den första reformen skedde kring 1980 då stödet permanentas och tillfördes stora summor, den andra 1999 då distributionsstödet infördes efter den förra litteraturutredningen. Fördelningen av stödet kan beskrivas på flera olika sätt. För det första kan den åskådliggöras i kronor till respektive kategori. En sådan beskrivning ges i diagrammen 9.2 och 9.3 nedan. För att respektive kategori ska kunna urskiljas presenteras kate- gorierna uppdelade i två olika diagram. I det första presenteras de största bidragskategorierna: skönlitteratur (uppdelat på översatt och svenska original), facklitteratur och barn- och ungdoms- litteratur. I det andra några bidragskategorier som är mindre till total storlek: klassisk litteratur, bildverk och serier. Stöd till utgivning och distribution av litteratur Skönlitteratur i svensk översättning Serier och grafiska romaner (/93 projektstöd) Litteratur på andra språk än svenska 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 Se bilaga 2, tabell 29. Stöd till utgivning och distribution av litteratur I diagrammen syns vissa större kulturpolitiska förändringar som skett sedan utgivningsstödet tillkom. Bland annat ökar den totala stödvolymen för de större kategorierna kraftigt genom införandet av distributionsstödet. Detsamma gäller för klassisk litteratur och stödet till bildverk, även om effekten där är mer begränsad då det rör sig om färre titlar. Intressant att notera är också den skillnad i kurvornas form som kan noteras . När regeringens tidigare detaljstyrning av beloppen inom respektive kategori tas bort öppnar det upp för ompriori- teringar av år för år. Det återspeglas i betydligt mer föränderliga kurvor. Det kan noteras att ny svensk skönlitteratur länge var den enskilt största kategorin (diagram 9.2). Detta har förändrats och de fyra stora litteraturkategorierna är alla i ungefär samma storleksordning. Både facklitteratur och barn- och ungdomslitteratur har generellt sett legat på en högre nivå. Detsamma gäller i viss mån översättningar av skönlitteratur. Stödet till klassiker låg länge kring 2 miljoner . har det generellt sett fördelats större summor än så, även om det varierar kraftigt år (diagram 9.3). Sedan det särskilda projektstödet infördes i samband med att utgivningsstödet perma- nentades gick det huvudsakligen till kostsam utgivning av bildverk. När det avskaffades och bildverk blev en egen kategori ökade de belopp som användes för ändamålet. Stödet till serier har legat relativt det funnits, kring . har det dock ökats betydligt. Särskilt om stöd till litteratur på andra språk än svenska Det finns två typer av stöd till utgivningen av litteratur på andra språk än svenska. Dels ett stöd till utgivningen på något av de fem nationella minoritetsspråken (samiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch). Dels ett stöd till litteratur på andra språk än svenska, vilket i det här sammanhanget avser övriga språk i världen förutom engelska, franska och tyska.13 13 Avgränsningen till andra språk än dessa har att göra med att stödet införts med sikte på i stora invandrargrupper. Det kallades också tidigare ett stöd till invandrar- och minoritetsspråk. Stöd till utgivning och distribution av litteratur Stödet till litteratur på andra språk än svenska budgeteras och fördelas inom ramen för utgivningsstödet. Som framgår av diagram 9.3 fördelades generellt sett över 2 miljon- er för ändamålet. Detta har successivt minskat och 2011 var det inte mer än . En förklaring till det är att kraven för att kunna söka har höjts och att det numera bl.a. krävs översättning till svenska av delar av det verk för vilka stöd söks.14 bedöms ansökningar på annat originalspråk än svenska inom respektive genre i någon av de fyra arbetsgrupperna inom litteraturområdet. bedömdes ansök- ningarna av en särskild arbetsgrupp. Vad gäller stödet till utgivning av litteratur på de nationella minoritetsspråken så fördelas det efter bedömning i referens- gruppen för nationella minoriteter. ger både bidrag till utgivning av litteratur på de nationella minoritetsspråken och litteratur på svenska som bedöms ha betydelse för de nationella minoriteterna. Totalt fördelades 2011 i bidrag på litteraturområdet riktat till de nationella minoritetsgrupperna.15 Förutom utgivningsstödet vid finns på statlig nivå även viss möjlighet att få stöd från och folk- minnen för utgivningen av litteratur på minoritetsspråk. hade institutet totalt att fördela till insatser för att revitalisera de nationella minoritetsspråken. Syftet med bidraget är att ge enskilda personer bättre förutsättningar att tillägna sig och använda sitt nationella minoritetsspråk. Insatser som riktas till barn och ungdomar stöds särskilt. Även om det är möjligt att få stöd för utgivning av olika typer av litteratur på eller om minoritetsspråken (inklusive läromedel) går bidragen från och folkminnen dock huvudsakligen till aktiviteter förknippade med språkträning, som t.ex. språkläger för barn och unga.16 14Sedan oktober 2011 ska bidragssökande förlag komplettera ansökan med en översättning till svenska om minst tio sidor av den bok de söker bidrag för. Översättningen ska vara ett komplement till lektörsutlåtanden och underlätta för arbetsgrupperna att fatta välgrundade beslut samt öka möjligheterna till översättning för i boende författare som skriver på andra språk än svenska. 15Statens kulturråd fördelar total i bidrag till de nationella minoritetsgrupperna. Merparten av dessa medel ligger på en särskild anslagspost (1.2, ap.3) där även vissa institutioner, som t.ex. bibliotek, pekas ut. 16Se den redovisning av anslaget 7:1, ap. 16, som finns tillgänglig på och folkminnens hemsida: Stöd till utgivning och distribution av litteratur Den relativa fördelningen mellan olika kategorier Ett annat sätt att beskriva fördelningen av utgivningsstödet är att se till den relativa fördelningen mellan olika litteraturkategorier. Detta kan åskådliggöras i andelar av det totala stödet år för år. För överskådlighetens skull har några av de mindre stödformerna lagts samman i kategorin övrigt. Se bilaga 2, tabell 29. Anm.: I kategorin övrigt ingår serier och grafiska romaner, projektstöd/bildverk och litteratur på andra språk än svenska. Av diagrammet framgår att den andel av de tillgängliga resurserna som använts för respektive litteraturkategori till viss del förändrats . Under försöksskedet dominerade den svenska skönlitteraturen i original stort, med av det totala stödet. I samband med permanentandet tillfördes främst facklitteraturen betydande resurser och blev en stödordning mer lik de andra. I detta läge inrättas också stöd till litteratur på invandrarspråk, vilket i detta diagram återspeglar sig i att kategorin övrigt börjar synas. Stöd till utgivning och distribution av litteratur Den fördelning som etableras har i stort hållit i sig till . Vissa förskjutningar kan dock noteras. För det första har andelen till svensk skönlitteratur i original minskat i etapper. har kring av utgivningsstödet använts för ändamålet. har dock de skönlitterära över- sättningarna till svenska tagit en något större andel . Sammantaget är skönlitteratur för vuxna således fortfarande den största litteraturkategorin i utgivningsstödet.