sou · H0B383 · 2012-12-11 00:00:00 — I pro- positionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, 2009/10:175, gjorde regeringen bedömningen att den författnings- reglering som finns är tillräcklig för att regeringen ska kunna ut- nämna en chef för respektive myndighet, och att det inte finns något behov av att lagreglera att grundläggande beredningskrav ska iakttas i den process som föregår utnämningar.18 I regel rekryteras myn- dighetschefer med hjälp av s.k. intresseannonsering, men i vissa fall även utan föregående annonsering. Förfarandet vid anställning av myndighetschefer har varit slutet vilket inte ansågs vara lämpligt. Undersökningar visade dock att fler kvalificerade sökande skulle anmäla sitt intresse för anställning som myndighetschef om deras identiteter inte röjdes i rekryteringsförfarandet. Efter förslag från Utredningen om sekre- tess vid anställning av myndighetschefer trädde en ny sekretess- bestämmelse i kraft . Bestämmelsen gör det möjligt att sekretessbelägga uppgifter om vem som söker en anställning som myndighetschef (39 kap. 5 b § OSL). I bestämmelsen anges att sekretess gäller i ärende om anställning av en myndighetschef vid en förvaltningsmyndighet som lyder under regeringen för uppgift som lämnar eller kan bidra till upplysning om en en- skild kandidats identitet. Sekretessen för den person som anställs upphör dock i samband med att regeringens beslut har expedierats. Då blir även kravprofilen offentlig vilket innebär att det blir möjligt att bedöma om den person som anställts uppfyller de krav som uppställts. Frågan om myndighetschefernas villkor har utretts. lämnade Utredningen om översyn av anställnings- villkoren för myndighetschefer sitt betänkande Myndighetschefernas villkor, SOU 2011:81. I betänkandet görs en översyn av anställ- ningsvillkoren för de chefer som leder myndigheter som lyder under regeringen. Där sägs att regeringen – mot bak- grund av myndigheternas ställning och vårt konstitutionella styr- 17Förfarandet ska präglas av förutsebarhet, spårbarhet och öppenhet och utnämningarna ska endast fästa avseende vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. 2006/07:1 utgiftsområde 2, s. 38 f., och prop. 2007/08:1 utgiftsområde 2, s. 52 f. 2009/10:175 s. 124. Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen system – alltid måste ha möjlighet att besluta vem som ska leda arbetet i statsförvaltningen. Den lagstiftning som finns kring hur en myndighetschef ska utses, kan enligt min uppfattning i huvudsak sägas uppfylla de krav som förordningen ställer. Låt vara att regleringen inte särskilt gäller SCB:s GD utan är mer generell. Vid beslut om statliga anställningar är det som framgår ovan lagstadgat att avseende endast ska fästas vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Förfarandet i övrigt är formlöst, men verkar i praktiken i huvudsak uppfylla de krav som EU ställer. När det gäller tredje punkten framstår detta inte som något nytt för svensk del. Denna rätt har i huvudsak redan SCB:s GD. Att kommissionen vill reglera budgetansvaret har enligt vad som upp- gavs vid mitt besök vid sin grund i att det finns medlems- stater där NSI inte får delta i budgetdiskussioner. Med förslaget avser man stödja dessas rätt att delta i budgetarbetet och ha en öppen dialog rörande resurstilldelningen. I fjärde punkten slås fast att det är chefen för som ska före- träda sitt lands nationella statistiksystem inom ESS. Det innebär för svensk del att det är SCB:s GD som ska representera . Så är fallet när det gäller den översta nivån i systemet. De övriga statistikansvariga myndigheterna representerar ofta på arbetsgruppsnivå inom sina respektive områden. När det gäller de möten som hanteras av SCB:s GD händer det att den ämnes- ansvariga myndigheten bereder underlagen. Mot bakgrund av hur det fungerar torde en sådan ändring i EU:s statistik- förordning inte medföra någon förändring i praktiken. preliminära ståndpunkt när det gäller denna ändring är enligt faktapromemoria 2011/12:FPM144 i huvudsak följande. Regeringen anser att cheferna för (dvs. generaldirektören för SCB såvitt gäller ) inte ensamma ska ansvara för beslut om statistikens innehåll och tidsplaner för offentliggöranden och publikationer vad gäller europeisk statistik. Det bör som be- slutas av respektive statistikansvarig myndighet. Regeringen anser att nuvarande ordning enligt vilken regeringen anger övergripande mål och i vissa fall särskilda uppdrag i förvalt- ningsmyndigheternas regleringsbrev är ändamålsenlig och bör fort- sätta gälla. Regeringen anser att den – mot bakgrund av förvaltningsmyn- digheternas ställning och vårt konstitutionella styrsystem – alltid måste ha möjlighet att besluta om vem som ska leda arbetet i de Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen olika delarna av statsförvaltningen. Regeringen avser att bevaka hur förhandlingarna fortskrider när det gäller kommissionens förslag om förfarandet för rekrytering, omplacering och avskedanden av chefer för . Artikel 6, punkt 2 Gällande lydelse säger att ska se till att framställningen av europeisk statistik följer fastställda regler och principer. I förslaget betonas att ska agera oberoende när det gäller att se till att detta sker. I övrigt är den föreslagna lydelsen densamma som den gällande. Ändringen kommer troligen inte att innebära någon större skillnad för svensk del. Avsikten är närmast att stärka roll gentemot kommissionen på motsvarande sätt som man vill stärka NSI:s roll gentemot medlemsstaternas regeringar. Artikel 11 – ny punkt 3 (tidigare endast 2 punkter) Den nya tredje punkten i artikel 11 lyder. Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra uppförandekoden19 i syfte att upprätthålla förtroendet för statistiken. Varje medlemsstat, företrädd av sin regering, ska därför underteckna och genomföra ett åtagande om att skapa förtroende för statistiken, varigenom särskilda politiska åtaganden görs för att genomföra upp- förandekoden och upprätta ett nationellt program för kvalitetssäkring, inklusive självutvärderingar och förbättringsåtgärder. Kommissionen ska kontrasignera åtagandet. Dessa åtaganden ska regelbundet övervakas av kommissionen genom de årsrapporter som medlemsstaterna skickar in. Kommissionen ska rapportera till och rådet om genomförandet av åtagandena senast efter det att denna förordning trätt i kraft. Riktlinjerna för europeisk statistik (Code of Practice) är ett doku- ment som medlemsstaternas statistikbyråer har åtagit sig att följa, dvs. ett icke bindande dokument. vill man att medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra dessa. Rikt- linjerna är trots detta fortfarande ett självreglerande instrument. I detta avseende sker ingen ändring. Ingen medlemsstat kommer att föras inför domstol för att ha brutit mot riktlinjerna. 19 riktlinjer för europeisk statistik. Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen man genom förslaget fört in en del av riktlinjerna i statistikför- ordningen och gjort dem rättsligt bindande. Vad man är ute efter här är att varje medlemsstat ska vidta åtgär- der för att se till att riktlinjerna verkligen följs i alla led av statistik- produktionen. Hur stor förändringen blir beror på hur väl med- lemsländerna följer riktlinjerna . Enligt vad som har framkom- mit i utredningsarbetet kan man konstatera att riktlinjerna i stort sett följs i . Dock kan det säkerligen finnas delar där det brister och vissa myndigheter som är mindre bra på att följa dem. En skillnad kan bli att EU:s kvalitetskrav får en tydligare åter- verkan på den nationella statistiken. har kvalitetskraven gällt den europeiska statistiken. När nu EU vill att medlemsstaterna ska upprätta ett nationellt program för kvalitetssäkring kommer detta rimligen att gälla för såväl EU-statistik som annan officiell statistik, eftersom det framstår som mest praktiskt, kostnadseffek- tivt och rättssäkert att skapa ett enhetligt kvalitetssäkringssystem. I sammanhanget bör också poängteras att dagens kvalitetskri- terier i det svenska systemet inte endast återfinns i lagen och för- ordningen om den officiella statistiken, utan att de krav som där finns utvecklas mer i detalj i vissa föreskrifter från SCB och olika riktlinjer från Rådet för den officiella statistiken. Det bör också noteras att dagens svenska kvalitetskriterier i hög grad motsvarar de krav som finns, respektive är på gång, på EU-nivå. Enligt en analys som gjordes inom ramen för Rådet för den officiella statistiken finns som tidigare nämnts åtminstone en 85-procentig överensstämmelse mellan dagens svenska krav och den ursprung- liga Code of Practice. Av särskilt intresse i detta sammanhang är de riktlinjer för tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik, som fastställdes av Rådet för den officiella statistiken. Riktlinjerna är utgivna i SCB:s serie Meddelanden i samordnings- frågor, se MIS 2006:1 Tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik. Utöver att kvalitetskriterierna har stora likheter med dem som finns i EU:s riktlinjer, så anvisas i MIS 2006:1 även en arbets- process som påminner om den som föreslås. Således kan varje statistikansvarig myndighet välja att göra en s.k. utfästelse för sin officiella statistik, vilket innebär att arbeta i enlighet med inne- börden av tillräcklig kvalitet och att uppfylla samtliga tillämpliga kriterier. Det handlar om rutiner för kvalitetsarbetet och om att uppfylla vissa krav på den framställda officiella statistiken. Hur ska man då på bästa sätt genomföra riktlinjerna i ? De kvalitetskrav som finns i lagen om den officiella statistiken är få Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen och ganska oprecisa. Utredningen ska enligt direktiven analysera huruvida det finns anledning att precisera kvalitetskraven i lagen. Härvidlag kan vissa delar av riktlinjerna komma till uttryck i lagen och andra i förordningen om den officiella statistiken. Mer detaljerade inslag hör emellertid lämpligen hemma i föreskrifter från SCB eller i riktlinjer. Här ska framhållas att det förslag till förändring av EU:s statistikförordning som föreligger har tagit upp vissa delar av riktlinjerna. I de delar riktlinjerna kommer att regleras i EU:s statistikförordning ska den inte tas upp i svensk lag, i vart fall inte när det gäller den europeiska statistiken. Mina vidare överväganden om kvaliteten och regleringen därav finns i kapitel 8. När det gäller SCB:s ställning och SCB:s generaldirektörs upp- gifter är det svårt att tänka sig en särreglering enbart för den euro- peiska statistiken då det rör principiella organisationsfrågor. När det gäller åtagandet att skapa förtroende för statistiken så blir skyldigt att skriva under ett sådant om den föreslagna förändringen blir verklighet. Enligt motiven ska underskrifterna ske på högsta nivå. Vidare anges att varje åtagande om att skapa förtroende för statistiken bör utarbetas individuellt av den berörda medlemsstaten och innehålla landspecifika förbättringsåtgärder. Vad kan då detta innebära för svensk del? Skrivningarna i den föreslagna artikeln bör rimligen förstås så att det inte handlar om att rege- ringen ska garantera kvaliteten i statistiken, dess bakomliggande källor och samtliga statistikprodukter. Lydelsen ger snarare vid handen att den ska göra vissa politiska åtaganden för att säkra kvali- teten och därmed säkerställa ett förtroende för statistiken. Rege- ringen ska redovisa vilka dessa åtgärder är. Detta är rimligen fullt möjligt. Man skulle kunna tänka sig att dokumentet beskriver änd- ringar som genomförts i lag och förordning samt i instruktioner till SCB och andra ansvariga myndigheter etc. Regeringen kan också upprätta ett nationellt program för kvalitetssäkring. Frågan om hur kan hantera förslaget om att lämna åtagande om förtroende för statistiken behandlar jag vidare i kapitel 13. preliminära ståndpunkt när det gäller detta förslag är enligt regeringens faktapromemoria följande. Regeringen lämnar enligt 10 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) ett intygande till avseende EU-medel. Intygandet, som ingår som en del i årsredovisningen för staten, överlämnas också till kommissionen och Europeiska revisionsrätten. Regeringen anser att kommissionens förslag att varje medlemsstat, företrädd av sin regering, ska under- Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen teckna och genomföra ett åtagande om att skapa förtroende för stati- stiken delvis är i linje med hur regeringen valt att lämna ett in- tygande avseende EU-medel. De närmare formerna och detaljerna avseende ett åtagande på statistikområdet bör dock modifieras. Artikel 12.2, andra stycket Den ändring som föreslås innebär att det nuvarande andra stycket i artikel 12.2 ersätts med följande: Särskilda kvalitetskrav som mål- värden och minimikrav för statistikframställningen får fastställas i den sektorsspecifika lagstiftningen. Om den sektorsspecifika lagstiftningen inte innehåller sådana särskilda kvalitetskrav får kommissionen anta dem genom delegerade akter i enlighet med artikel 26a. Kommissionen har även enligt den gällande lydelsen rätt att be- sluta om åtgärder som kompletterar den sektorsspecifika lagstift- ningen om denna inte innehåller några särskilda kvalitetskrav. Kom- missionens mandat torde dock bli större med den nya lydelsen. Vad som tillkommer är ett nytt förfarande där man delegerar till kommis- sionen att anta rättsakter som ställer specifika kvalitetskrav. Precis som enligt gällande lydelse gäller rätten i de fall där den sektors- specifika lagstiftningen inte innehåller några sådana bestämmelser. Enligt motiven bör kommissionen se till att dess delegerade akter inte innebär någon betydande extra administrativ börda för med- lemsstaterna och uppgiftslämnarna. Artikel 13.1 – ny lydelse I artikel 13 ska nuvarande punkt 1 enligt förslaget ersättas med följande: Programmet för europeisk statistik ska utgöra ramen för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik samt ange huvudområdena och målen för de åtgärder som planeras som motsvarar den fleråriga budgetramen. Beslut om pro- grammet ska fattas av och rådet. Dess effekter och kostnadseffektivitet ska utvärderas under medverkan av oberoende experter. Skillnaden är att man enligt gällande lydelse anger att programmet för europeisk statistik ska ange de åtgärder som planeras för en period inte överstigande . Denna tidsram byts nu ut mot en period som motsvarar den fleråriga budgetramen. Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen inte få någon avgörande betydelse för svensk del utan framstår mer som en reglering av det europeiska arbetet. Artikel 17a – en ny artikel Den nya artikel 17a lyder. Tillgång till samt användning och integrering av administrativa register 1.För att minska uppgiftslämnarbördan ska NSI och andra natio- nella myndigheter som avses i artikel 4 samt kommissionen (Euro- stat) kostnadsfritt och utan dröjsmål få tillgång till och kunna använda alla administrativa register och kunna integrera dessa admi- nistrativa register med statistik, i den utsträckning som detta är nödvändigt för att utveckla, framställa och sprida europeisk stati- stik. 2.NSI och kommissionen () ska rådfrågas om och delta i den ursprungliga utformningen, den efterföljande utvecklingen och avslutandet av administrativa register som andra organ byggt upp och upprätthållit, vilket underlättar ytterligare användning av dessa uppgifter för statistikändamål. De ska ha rätt att samordna stan- dardiseringsarbetet för administrativa register som är relevanta för statistikframställning. 3.NSI:s, andra nationella myndigheters och kommissionens () tillgång till register och deltagande enligt punkterna 1 och 2 ska endast gälla administrativa register inom deras respektive offent- liga administrativa system. 4.NSI ska få relevanta metadata från ägarna till administrativa register som används för statistiska ändamål. 5.NSI och ägare till administrativa register ska upprätta de nödvän- diga mekanismerna för samarbete. EU vill öka användningen av administrativa källor i statistikproduk- tionen. Man vill därför skapa förutsättningar för statistikbyråerna att ha inflytande vid utformande, utveckling och avslutande av admi- nistrativa register som andra organ byggt upp och upprätthållit. använder i stor utsträckning administrativa register i sin statistikproduktion. Frågan är därför om denna del av artikeln kommer att medföra några större skillnader i praktiken för svensk del. Vid mitt besök hos framfördes också att enligt dess uppfattning redan i huvudsak uppfyller kraven. Enligt Euro- stat är syftet med bestämmelsen att öka användningen av admini- strativa register i de medlemsländer där detta fortfarande sker i Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen Tillgången till administrativa källor regleras dess- utom i EU:s statistikförordning. I artikel 24, som enligt förslaget ska utgå (och ersättas med denna artikel 17a) stadgas att NSI och andra nationella myndigheter och kommissionen (Euro- stat), för att minska uppgiftslämnarbördan, ska ha tillgång till admini- strativa uppgiftskällor, från deras respektive offentliga administrativa system, i den utsträckning som dessa uppgifter behövs för att ut- veckla, framställa och sprida europeisk statistik. Vad som slås fast i förordningen är att NSI, andra nationella myndigheter som avses i artikel 4 (för svensk del t.ex. våra stati- stikansvariga myndigheter) samt kommissionen () ska ha rätt att kostnadsfritt och utan dröjsmål få tillgång till och kunna använda alla administrativa register och kunna integrera dessa med statistik. Punkten tre tillgodoser att detta endast gäller administra- tiva register inom deras respektive offentliga administrativa system. Kommissionen () har alltså endast rätt till administrativa register inom sitt system, dvs. inom , och inte till medlemsstaternas. Hur ser då detta ut i ? Enligt 6 § förordningen om den officiella statistiken gäller att statliga myndigheter är skyldiga att till statistikansvariga myndigheter lämna de uppgifter som be- hövs för framställan av officiell statistik. Merparten av den euro- peiska statistiken är även officiell statistik. Jag anser dessutom att det ska gälla uppgiftsskyldighet för uppgifter som en myndighet behöver för att framställa sådan statistik som regleras i en EU- förordning (se vidare förslag om detta i avsnitt 10.6). Om mitt för- slag antas kommer regleringen om den officiella statistiken även att kunna användas för att få in uppgifter till den europeiska statistiken. Uppgifter som inte ska användas för officiell statistik torde även kunna bli föremål för utlämnande mellan myndigheter utifrån be- stämmelserna i 6 § förvaltningslagen (1986:223) där myndigheter ska hjälpa varandra inom ramen för den egna verksamheten. De juridiska förutsättningarna för tillgång till administrativa uppgifter för statistikproduktion finns alltså redan. Vad gäller kostnadsfri- heten torde det bli en fråga om huruvida nationell lagstiftning medger en sådan lösning utan normativa eller kostnadsmässiga konse- kvenser. Det kan nämnas att SCB i sin instruktion har rätt att ta betalt. Eftersom det rör sig om en förordning blir eventuella ändringar gällande rätt i vilket innebär att de statistikansvariga myn- digheterna ska få tillgång till alla relevanta administrativa register Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen kostnadsfritt och utan dröjsmål. Det kommissionen får tillgång till genom regleringen är som konstaterats ovan de administrativa källorna inom sitt offentliga administrativa system, inte medlems- staternas. Andra punkten i den nya artikel 17a saknar motsvarighet i gällande förordning och framstår som något främmande i det svenska systemet om det skulle handla om någon form av bestämmande- rätt. Frågan är hur man ska tillse detta i . Innebörden blir ju att SCB ska rådfrågas och delta vid uppbyggande, utveckling och avveckling av administrativa register inom det svenska offentliga administrativa systemet. Det framstår som främmande att SCB skulle ha bestämmanderätt när en annan myndighet ska bygga, utforma eller avveckla ett register. Lydelsen antyder dock att det kan vara tillräckligt med någon form av samrådsskyldighet. Samråd mellan myndigheter är ett väl etablerat institut i . Såsom skrivning- arna är utformade i förslaget bör kunna uppfylla det EU kräver genom en samrådsskyldighet. Enligt fjärde punkten ska SCB ha rätt att få relevanta metadata från dem som äger administrativa register som används för statistiska ändamål. Femte punkten stadgar att SCB och de som äger administrativa register som används för statistiska ändamål ska upprätta de meka- nismer som är nödvändiga för detta samarbete. Som framgått ovan säkerställer 6 § förordningen om den officiella statistiken att en statlig myndighet till statistikansvarig myndighet ska lämna de upp- gifter som behövs för framställning av officiell statistik. Uppgifterna ska lämnas och på det sätt som myndigheterna kommer överens om. Det finns alltså redan reglerat i lag att SCB (och övriga statistikansvariga myndigheter) ska ha rätt att få de uppgifter från statliga myndigheter som behövs för framställning av officiell statistik och hur detta ska ske. När det gäller statistik som inte är officiell statistik finns den ovan nämnda regleringen i förvaltningslagen. SCB använder administrativa register vid insamling av uppgifter. SCB anser20 att bestämmelser om tillgång till relevanta metadata och nödvändiga mekanismer för samarbete redan finns mellan SCB och ägarna till de administrativa register som är aktu- ella i myndighetens verksamhet. 20 SCB:s remissvar angående förslaget till ändringar i förordningen om Europeisk statistik, Dnr 2012/735, . Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen När det gäller artikel 17a punkten 2 har lämnat följande preliminära ståndpunkt i faktapromemorian. Regeringen konstaterar att SCB och andra statistikansvariga myndigheter i stor utsträckning använder administrativa register i statistikproduktionen, att SCB har ett samordnings- ansvar samt att användandet av vissa register är avgiftsbelagt. Regeringen kan stödja inriktningen i förslaget. I artiklarna 23 och 27 finns ändringar föranledda av anpassningar till Lissabonfördraget. Artikel 24 ska enligt förslaget utgå. Tillgången till administrativa register regleras i stället i den nya artikel 17a, se ovan. Genom denna stärks tillgången till administrativa register i förhållande till vad som är fallet enligt gällande rätt. Genom artikel 26a, som är en ny artikel, stärks kommissionens inflytande då den ges möjlighet att anta delegerade akter. Syftet med artikeln framstår mera som en intern EU-reglering av bestäm- mandemakten. antog kommissionen ett beslut om Euro- stat21, varigenom fastslås hur kommissionen internt ska förhålla sig till förslaget till ändring av EU:s statistikförordning. Beslutet kan ses som ett steg i det pågående förändringsarbetet och genom detta förtydligas och förstärks roll och ansvar. Beslutet om fungerar också som ett förnyat åtagande från kommissionens sida om att skapa förtroende för den euro- peiska statistik som utvecklas, framställs och sprids av . Som sådant speglar det de krav på nationell nivå som anges i den föreslagna ändringen av förordningen om europeisk stati- stik. Kommissionen anser att den genom beslutet har lämnat ett sådant åtagande om att skapa förtroende för statistiken som med- lemsstaterna ska lämna enligt förslaget och som endast läm- nats av . 21 Kommissionens beslut av om (2012/504/EU). Gällande EU-rätt och den pågående utvecklingen 5.3.4Dataskyddsdirektivet – pågående förändringsarbete och rådets direktiv /46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, det s.k. dataskyddsdirek- tivet, har i svensk rätt kommit till uttryck främst i PUL (se av- snitt 3.4), men även i ett antal särregleringar i förhållande till PUL, särskilda registerförfattningar. Som konstaterats i redogörelsen för gällande nationell rätt ingår det inte i mitt uppdrag att titta på dataskyddsfrågor.