sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Vi fokuserar dock i kapitlet på folkbiblioteken och läns- och regionbiblioteken eftersom de är viktigast för det läsfrämjande arbetet utanför skolan. Insatser för att främja läsning Behovet av en bibliotekslag i har diskuterats . litteraturutredning konstaterade i sitt slut- betänkande att biblioteksstandarden var ojämn i landet och förde bland annat en diskussion om en normerande bibliotekslag som skulle ange minimiregler för service och lagfästa principen om avgiftsfria boklån. Utredningen lämnade emellertid inte något förslag till en bibliotekslag. folkbiblioteksutredning lämnade inte heller något sådant förslag. I stället föreslogs bl.a. en förstärkning av länsbiblioteken och att det skulle upprättas årliga rapporter om folkbibliotekens situation av . Det var först i spåren av den ekonomiska krisen , som drabbade många lokala bibliotek, som en bibliotekslag kom att införas. Med utgångspunkt i förslagen från den kulturutredning som överlämnades föreslog regeringen en bibliotekslag, som trädde i kraft året därpå (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Bibliotekslagen (1996:1596) omfattar hela det allmänna och offentligt finansierade biblioteksväsendet, det vill säga kommunala, landstingskommunala och statliga bibliotek. Lagen tillkom mot bakgrund av bedömningen att det var angeläget att vissa grund- läggande principer inom det allmänna biblioteksväsendet lagfästes. Syftet med lagen var främst att säkerställa avgiftsfria boklån och ett över hela landet fungerande biblioteksnätverk. Lagen innehåller i huvudsak bestämmelser om kommunernas skyldighet att tillhanda- hålla folkbibliotek, folkbibliotekens avgifter, ansvarsfördelning och huvudmannaskap inom det allmänna biblioteksväsendet, samverkan mellan biblioteksverksamheterna, särskilda gruppers tillgång till folk- och skolbibliotek samt reglering av fjärrlånesystemet. infördes i lagen ett krav på kommuner och landsting att anta biblioteksplaner för biblioteksverksamheterna. infördes också ett krav på samverkan mellan bibliotek och biblioteks- huvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet. Förslag till en ny bibliotekslag I budgetpropositionen aviserade regeringen att biblioteks- lagen skulle utvärderas i syfte att stärka bibliotekens roll och säkerställa tillgängligheten . Insatser för att främja läsning 2009 fick bibliotekskonsulten och utredaren uppdraget att utvärdera bibliotekslagen. Syftet med utvärderingen var att undersöka hur bibliotekslagen hade fungerat i praktiken och om målen med lagen hade uppnåtts. Uppdraget innebar bl.a. att översiktligt kartlägga och analysera bibliotekslagens tillämpning inom biblioteksväsendet i allmänhet och folkbiblioteken i synner- het, belysa relevanta omvärldsförändringar efter lagens tillkomst, överväga behovet av att revidera lagen och lämna förslag på eventu- ella ändringar samt överväga formerna för uppföljning och tillsyn av lagen.3 remitterade en pro- memoria med förslag till ny bibliotekslag (Ds 2012:13). Den nya lagen föreslås träda i kraft . Förslaget bygger på den tidigare utvärderingen och innebär bl.a. att principen om avgiftsfria lån utvidgas till att omfatta litteratur oberoende av tekniskt format, med andra ord ska biblioteken inte kunna ta ut låntagaravgifter för t.ex. e-böcker. Vidare föreslås bl.a. att det införs en bestämmelse om att folkbibliotekens utbud och tjänster ska präglas av allsidighet och kvalitet. Bland annat mot bakgrund av den tekniska utvecklingen föreslås även att bestämmelserna om regional biblioteksverksamhet förändras. Enligt den nuvarande bestämmelsen i 4 § bör läns- bibliotek finnas i varje län och bistå folkbiblioteken med komplet- terande medieförsörjning och andra regionala biblioteksuppgifter. Den tekniska utvecklingen har dock inneburit att arbetet med kompletterande medieförsörjning kunnat effektiviseras.4 Enligt förslaget till ny bibliotekslag ska det i stället stadgas att ändamålet med regional biblioteksverksamhet ska vara att främja folkbiblio- tekens samarbete, kunskapsutveckling och kvalitet. Bestämmelsen öppnar alltså upp för ett bredare strategiskt arbete och fortsatt utveckling av verksamheten. Även efter att bibliotekslagen införts har debatten om standard- skillnader och samverkan inom biblioteksväsendet fortsatt. Det handlar både om bristen på uppföljning av bestämmelserna i 3Utvärderingen redovisades av i Utvärdering och förslag till revidering, promemoria publicerad av (Ku2009/1518/KV). 4I den enkätundersökning som vi genomfört framgår att de regionala biblioteken satsar i snitt av sina resurser på kompletterande medieförsörjning (se bilaga 7). Insatser för att främja läsning bibliotekslagen och om behovet av utökat samarbete i och med digitaliseringen. Bland annat mot bakgrund av de förslag som lämnades av har regeringen beslutat att Kungl. (KB) ska ha ett samordningsansvar för vissa frågor som rör hela biblioteksväsendet i landet. I propositionen Tid för kultur (prop. 2008/10:3) aviserade regeringen att KB borde ges ett särskilt uppdrag när det gäller att svara för nationell överblick, främja samverkan och driva på utveck- lingen inom biblioteksväsendet samt att i samråd med länsbiblio- teken kontinuerligt följa bibliotekens arbete och bibliotekslagens praktiska tillämpning. KB redovisade en plan för hur myndighetens uppdrag kunde utformas och genomföras. KB före- slog bl.a. att länsbiblioteken i samverkan med myndigheten skulle bistå kommunerna i upprättandet av biblioteksplaner, som därefter skulle tjäna som underlag för uppföljning och utvärdering av biblioteksverksamheterna. I instruktionen för KB beskrivs myndighetens nya uppdrag. 5 § tar upp KB:s ansvar för samordning inom biblioteksväsendet: Myndigheten ska ha en nationell överblick över biblioteksområdet samt främja samverkan och utveckling inom området. Myndigheten ska särskilt svara för 1.biblioteksstatistik enligt lagen (2001:99) om den officiella statistik- en och förordningen (2001:100) om den officiella statistiken, 2.det nationella biblioteksdatasystemet LIBRIS, och 3.att tillsammans med länsbiblioteken följa upp hur de planer för biblioteksverksamheterna som kommuner och landsting antar i enlighet med bibliotekslagen (1996:1596) har utformats och hur de används. Myndigheten ska vidare verka för utveckling och samordning av digitala tjänster och system inom biblioteksväsendet.5 KB disponerade 2011 totalt för sitt samord- ningsuppdrag. De medel som avsatts ska till stor del fördelas vidare till andra aktörer. Ingenting sägs dock om nivåer på stöden och vissa medel kan användas för utvecklingsinsatser. I regleringsbrevet preciserar regeringen hur de medel KB erhåller för uppdraget ska användas.6 I regleringsbrevet anges bl.a. att anslaget ska användas i enlighet med 5 § i instruktionen och för bidrag till vissa delar av biblioteksväsendets nationella struktur. 55 § förordningen (2008:1421) med instruktion för Kungl. 6Uppdraget regleras i form av ett anslagsvillkor i Statens kulturråds regleringsbrev under anslaget 1:6, ap. 2 Samordning inom biblioteksväsendet. Insatser för att främja läsning posten får medel fördelas till informations- och lånecentralerna i , och , samt Internationella i . Stöd kan också lämnas till vissa utvecklingsinsatser. Kultursamverkansmodellen och läns- och regionbiblioteken Enligt 4 § bibliotekslagen (1996:1596) ska varje län ha ett läns- bibliotek. I 4 § sägs att länsbiblioteket ska bistå folkbiblioteken i länet med kompletterande medieförsörjning och andra regionala biblioteksuppgifter (se ovan om förslag till ny bibliotekslag). För den kompletterande medieförsörjningen ska det också finnas en eller flera lånecentraler. Lagen specificerar inte vidare vad som ingår i andra regionala biblioteksuppgifter. Att länsbiblioteket ska bistå folkbiblioteken med kompletterade medieförsörjning får anses som en specifik uppgift, de andra regionala biblioteksuppgifterna är mer diffusa. I propositionen som föregick lagen (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) framgår att med andra regionala uppgifter menas rådgivning, information och fortbildning samt specialtjänster. Det finns länsbiblioteksverksamhet i varje län men i många län strävar landstingen/regionerna efter att samarbeta med andra län kring länsbiblioteksfunktionerna med syfte att bredda kompetens- en och höja kvaliteten. Effektivare samarbetsmetoder och ny teknik har inneburit att böcker och andra medier kan förmedlas till folkbiblioteken betydligt lättare.7 Läns- och regionbiblioteken finansieras av länen/regionerna och av . fördelade i verksamhetsstöd till läns- och regionbiblioteken. De län/regioner som är med i samverkansmodellen får sitt stöd till regional biblioteksverksamhet genom modellen. Kultursamverk- ansmodellen innebär att respektive landsting ska lämna en kultur- plan till där de bl.a. presenterar hur länets invånare ska få god tillgång till kultur inom sju specifika områden. Ett av områdena är regional biblioteksverksamhet. Planen tas fram av i samverkan med kommunerna och efter samråd med länets professionella kulturliv och det civila samhället. planerar samtliga landsting utom att vara med i kultursamverkansmodellen. 7 , Utvärdering och förslag till revidering. Insatser för att främja läsning Den enkätundersökning som vi gjort visar att införandet av samverkansmodellen inte inneburit att läns- och regionbiblioteken fått markant förändrade ekonomiska förutsättningar. Fyra av de 14 läns- och regionbibliotek som gått över till samverkansmodellen uppgav dock att det inneburit förändringar i deras intäkter. I ett län fick verksamheten mindre intäkter till följd av länets inträde i samverkansmodellen. I två län/regioner fick verksamheten högre anslag från än tidigare och i en region fick verksam- heten indirekt mer resurser efter inträdet i modellen då vissa kostnader togs över av andra (se bilaga 7). I 9 av de 14 regioner som ingår i kultursamverkansmodellen anges att införandet av modellen har inneburit att verksamheten förändrats. I dessa fall beskrivs förändringen i positiva ordalag av alla utom ett bibliotek, som fått mindre intäkter. Det positiva som lyfts fram är att samarbetet med andra kulturaktörer har förstärkts och att dialogen med kommunerna har blivit bättre. Region- i svarade exempelvis: Kulturplaneprocessen sätter in Regionbibliotekets arbete i en ny kon- text. Biblioteksutveckling blir en integrerad del av samhälls- och kulturutvecklingen. Det påverkar arbetsformerna internt i riktning mot utvecklingsarbete ännu kraftigare. De flesta av respondenterna uppgav att samverkansmodellen inne- burit att läns- och regionbibliotekens samverkan med övriga kulturinstitutioner förstärkts. Regionbiblioteket i skrev exempelvis: Vill konstatera att samverkansmodellen och framtagandet av en kultur- plan inneburit dels bättre dialog med kommuner och andra aktörer samt en gedigen genomlysning av verksamheten. Samverkansmodellen har inneburit ett nytänk kring samarbeten över kulturgränser samt med de fria kulturaktörerna. Vår nya organisation – där all kultur samlas under samma hatt – har också underlättat detta nytänk. Läns- och regionbibliotekens läsfrämjande arbete Läns- och regionbiblioteken arbetar i stor utsträckning med att stödja folkbibliotekens läsfrämjande arbete. I vår enkät uppgav biblioteken att de i genomsnitt satsade av sina resurser på detta. Det är dock stora skillnader vad gäller hur mycket de lägger på detta arbete. Länsbiblioteket i satsade procentuellt sett mest på att stödja folkbibliotekens läs- Insatser för att främja läsning främjande arbete, av resurserna gick till detta. Fyra län/regioner (Länsbiblioteket i , , läns länsbibliotek samt Länsbiblioteket Sydost) uppgav att de endast lade av sina resurser på att stödja folk- bibliotekens läsfrämjande verksamhet. Förutom att stödja folkbiblioteken driver nästan samtliga läns- och regionbibliotek egna läs- och litteraturfrämjande verksamheter som vänder sig direkt till medborgarna. Samtliga bibliotek utom två uppgav att de genomför egen läsfrämjande verksamhet.8 I genom- snitt satsar läns- och regionbiblioteken av sina resurser på egen läsfrämjande verksamhet. Exempel på sådan verksamhet är som har regionbiblioteket i som projekt- ägare. Bakom verksamheten står dock samtliga regionbibliotek. är en virtuell mötesplats på internet med syfte att främja läsarsamtal och stärka människors identitet som läsare.9 Ett annat exempel är projektet språket är du körd i , ett läs- och skrivprojekt som inriktas mot barn och unga. Ytterligare en läs- och litteraturfrämjande verksamhet som drivs av regionbiblioteken är Barnens bibliotek. Verksamheten drivs av regionbiblioteket i . Projektet finansieras av men har också stöd av . Som namnet antyder är Barnens bibliotek en verksamhet som riktar sig framförallt till barn men även till pedagoger och barnbibliotekarier. I likhet med är verksamheten framförallt it-baserad. Barnens bibliotek har två webbsidor, som riktar sig till skolbarn och som riktar sig till förskolebarn. På hemsidorna kan barnen få boktips, leka och delta i frågesporter, allt med barnlitteraturen i centrum. 8Länsbiblioteket i och uppgav att de inte bedrev någon egen läsfrämjande verksamhet. Länsbiblioteket i genomför dock en festival som riktar sig till personer med funktionsnedsättning. Kultur i ville inte uppge hur mycket resurser de satsat på olika typer av verksamhet med hänvisning till att arbetsuppgifterna flyter ihop och att det är vanligt med samarbeten med andra inom Kultur till följd av kulturplane- processerna. Hela regionbibliotekets verksamhet är dock inriktad mot utvecklingsstrategier enligt deras enkätsvar. 9Vilka som är med i uppges se delvis annorlunda ut jämfört med vilka som deltar i t.ex. ABF:s bokcirklar. Medelåldern bland medlemmarna är och en tredjedel är män. I ABF:s cirklar är medelåldern och knappt en sjättedel är män. har påbörjat ett samarbete med flera studieförbund där de erbjuder virtuella bokcirklar genom . Ett problem har varit att studieförbunden på grund av reglerna för statsbidrag inte tycker sig ha möjlighet att bidra ekonomiskt till verksamheten. För att få statsbidrag för studiecirklar krävs att deltagarna registrerar sina personnummer och deltar minst i samma cirkel (se avsnitt 4.2). Insatser för att främja läsning tips till föräldrar och till pedagoger.10 Även Länsbiblioteket i har en digital satsning som riktar sig till barn och pedagoger, kallad Barnens polarbibliotek. Denna verksamhet ger även barn möjlighet att skriva och lägga ut egna berättelser på webbplatsen. Sammantaget satsar läns- och regionbiblioteken stora resurser på läsfrämjande arbete. Cirka en tredjedel av de totala ekonomiska resurserna används till läsfrämjande insatser, vilket är mer än dubbelt så mycket som de satsar på kompletterande medieförsörj- ning. Lånecentraler, depåbibliotek och Internationella (KB) övertog uppdraget att fördela medel till lånecentraler, och Internationella från . KB fördelar till dessa ändamål. Det finns tre lånecentraler kopplade till biblioteken i , och . Lånecentralerna helfinansieras genom statligt stöd som fördelas av KB. formaliserades sam- arbetet mellan lånecentralerna och de bytte namn till informations- och lånecentraler. Lånecentralernas främsta uppgift är att arbeta med fjärrlån och artikelkopior samt med att lokalisera litteratur och andra medier som inte finns i det egna beståndet. Lånecentralerna har ett eget medieanslag som används för att köpa in litteratur som inte finns på värdbiblioteken. fick lånecentralerna för böcker (varav fick drygt hälften) och för övriga medier. Lånecentralernas uppdrag har i stort sett legat fast sedan de skapades . På grund av bland annat den tekniska utvecklingen föreslogs i en utredning gjord på uppdrag av KB att det endast bör finnas en lånecentral som är förlagd till Umeå.11 I finns ett renodlat depåbibliotek som ligger i . Depåbiblioteket tar emot medier från i första hand folkbiblioteken men gör ibland undantag för medier från specialbibliotek som anses ha särskilt stort allmänintresse. Syftet med depåbiblioteket är 10Barnens bibliotek ger tillsammans med även ut Barnbokskatalogen som är en förteckning över och guide till den nya barn- och ungdomslitteraturen. 11Jan , Centraler i ett nytt bibliotekslandskap: Lånecentraler, depåbibliotek och Internationella – översyn och förslag (Kungl. , 2011), s. 31. Insatser för att främja läsning att garantera att det finns ett exemplar kvar av värdefull litteratur och att biblioteken därigenom kan gallra i sitt bokbestånd. Internationella är organisatoriskt en del av . är dels ett publikt bibliotek för medborgarna i , dels en lånecentral och ett depåbibliotek med nationellt uppdrag. Internationella har medier på mer än 120 språk och ett bokbestånd bestående av cirka 220 000 volymer. Trenden har varit att både utlånen och mottagna volymer har ökat . För sitt nationella uppdrag får Internationella från KB. Detta motsvarar drygt en fjärdedel av Internationella budget. De övriga huvudsakliga finansi- ärerna är (8,) och (4,).12 Ofta är det svårt för folkbiblioteken att köpa in medier på andra språk på grund av att de inte distribueras i och att de som köper in litteratur saknar nödvändig språkkunskap. Internationella uppdrag som lånecentral innebär att folkbibliotek kan låna litteratur på andra språk än svenska, undantaget de nationella minoritetsspråken, engelska, tyska, franska, danska och norska. Internationella fungerar även stödjande för folk- biblioteken vad gäller inköp av litteratur och medier på andra språk. Folkbiblioteken är enligt den utredning som gjorts på uppdrag av KB i huvudsak nöjda med den service de får av Internationella . Ett problem har dock varit att merparten av Inter- nationella böcker inte är upplagda i Libris. I KB:s utredning föreslogs därför att Internationella skulle få ökat stöd för att lägga upp fler titlar i Libris.13 Talboks- och (TPB) är en statlig myndig- het med uppgift att se till att personer med läsnedsättning får tillgång till litteratur och medier. I arbetet med att göra litteratur tillgänglig producerar myndigheten bl.a. talböcker (se kapitel 6 för information om ersättningar till upphovsmännen) och litteratur på punktskrift. ger TPB även bidrag till inläsning av kulturtidskrifter. 12Holmquist, Centraler i ett nytt bibliotekslandskap, s. 19–20. 13Holmquist, Centraler i ett nytt bibliotekslandskap, s. 37. Insatser för att främja läsning TPB fungerar som de svenska bibliotekens lånecentral för talböcker. De samarbetar med läns-, folk-, sjukhus- och skol- bibliotek som förmedlar myndighetens talböcker. Det är bara personer med någon form av läsnedsättning som ska ges möjlighet att ta del av den av TPB framtagna litteraturen. Det är upp till utlånande bibliotek att bedöma om enskilda individer har behov av talböcker. Folkbibliotekens organisation och finansiering Som framgår av nedanstående diagram har driftskostnaderna för folkbiblioteken ökat . I fasta priser är ökningen . Löpande priser (milj. kr) Fasta priser, prisnivå (milj. kr) Källa: Kungl. , Bibliotek 2011: Folkbibliotek, forskningsbibliotek, sjukhusbibliotek (2012). I ansvarar kommunerna för folkbiblioteksverksamheten. Det står även för den absoluta merparten av finansieringen av folkbibliotekens verksamhet. uppgick driftskost- naderna för biblioteken totalt till . Detta innebar en ökning på kring jämfört med året Insatser för att främja läsning Biblioteken är också kommunernas klart största utgift på kulturområdet och står för av den lokala kultur- budgeten.14 Att tillhandahålla bibliotek är den enda uppgift som är lagstadgad för kommunerna på kulturområdet. I snitt satsade kommunerna per invånare på sina bibliotek 2011. Det finns dock stora skillnader mellan hur mycket kommunerna satsar på biblioteksverksamhet mätt per invånare. Den kommun som satsade mest pengar på biblioteksverksamhet 2011 satsade per invånare och den som satsade minst endast per invånare. Källa: Kungl. Skillnaderna är anmärkningsvärt stora även om de kommuner som satsar mest och de kommuner som satsar minst räknas bort. De stora skillnaderna innebär naturligtvis att bibliotekens service till medborgarna varierar stort över landet. Hur mycket kommunerna satsar på biblioteksverksamhet förefaller inte ha att göra med om kommunen är belägen i glesbygd 14 , Kulturens finansiering 2008-2009, Kulturen i siffror 2010:7. Insatser för att främja läsning Den enda region som sticker ut är där regionen/kommunen satsade per invånare på biblio- teken 2011. I storstadsregionerna och satsade kommunerna något mindre än genom- snittet i landet på biblioteksverksamhet per invånare (353 respek- tive per invånare). I storstadsregionen län satsar kommunerna dock något mer än genomsnittet (per invånare). Skillnaderna mellan kommuner inom regionerna är dock större än mellan regionerna. De kommuner som satsade minst på sina bibliotek 2011 var (per invånare), (per invånare) och (per invånare). De kommuner som satsar mest på sina bibliotek var (per invånare), (per invånare) och (per invånare). Folkbiblioteksenheter, besökare och utlåning fanns det 283 folkbibliotek i . Folkbiblioteken hade sammantaget 929 filialer. Biblioteksfilialerna är oftast mindre bibliotek som organisatoriskt sitter ihop med kommunens huvud- bibliotek och som ligger i andra stadsdelar eller kommundelar. Det fanns följaktligen totalt 1 212 folkbiblioteksenheter i . Förutom dessa biblioteksfilialer har cirka 100 kommuner tillgång till bokbussar.15 , Bibliotek 2010: Folkbibliotek, forskningsbibliotek, sjukhusbibliotek (2011). Insatser för att främja läsning Källa: Kungl. , Bibliotek 2011: Folkbibliotek, forskningsbibliotek, sjukhusbibliotek (2012). Antalet biblioteksfilialer har minskat med . fanns cirka 1 500 filialer och 2011 drygt 500 färre, vilket är en tydlig minskning. Även om det inte syns i diagrammet har även antalet huvudbibliotek minskat något 2011. Anledningen är att sju kommuner frångått principen om att ha ett huvud- bibliotek som samordnar kommunens filialer. konstaterar i sin utvärdering av biblioteks- lagen att den största minskningen av antalet biblioteksenheter skedde mellan 1990 och 2004.16 har minskningen fortsatt, men inte i samma hastighet. menar att detta dels kan bero på att kommunerna har fått bättre ekonomi efter 2004, dels på att det infördes krav på kommuner och landsting att anta biblioteksplaner för biblioteksverksamheterna. Enligt kan detta ha inneburit att de kommunala beslutsfattarna har fått upp ögonen för bibliotekens verksamhet och därför inte skurit ner lika mycket på anslagen. 16 , Utvärdering och förslag till revidering. Insatser för att främja läsning Folkbiblioteken hade 2011 67,3 miljoner fysiska besök på huvudbibliotek och vid filialer. Tendensen har varit relativt , 2010 var det endast 3 000 färre besökare och 2009 och 2008 hade biblioteken 67,8 respektive 67,7 miljoner besökare. Folkbibliotekens bestånd bestod 2011 av knappt 40 miljoner enheter varav var tryckta böcker. Utöver de tryckta böckerna har biblioteken även en stor mängd AV-medier. AV- medierna består av musikfonogram, ljudböcker, talböcker och video/dvd. har AV-beståndet utökats med olika former av e-media som e-böcker. Beståndet av fysiska böcker har varit vikande . när mediebeståndet var som störst fanns nära 48 miljoner enheter på biblioteken.17 Totalt gjordes drygt 57 miljoner bokutlån på folkbiblioteken 2011. I antalet utlånade böcker räknas även tidningar och tid- skrifter samt det material som kopieras av personal på biblioteken. Källa: Kungl. , Bibliotek 2011: Folkbibliotek, forskningsbibliotek, sjukhusbibliotek (2012). , Bibliotek 2010 (2011). Insatser för att främja läsning har bibliotekens utlåning av böcker minskat med . Det kan konstateras att den stora minsk- ningen skedde . har siffrorna legat relativt stabilt kring 58 miljoner boklån. Vad gäller AV-media så ökade utlåningen med . har utlåningen av AV-media legat någorlunda . I AV-media ingår även ljudböcker och e-böcker. lånades det ut cirka 651 000 e-böcker enligt biblioteken.