sou · H0B325 · 2012-03-29 00:00:00 — I ett administrativt perspektiv skulle en fördel vara att hyresnämndernas prövning skulle kunna fortgå i det närmaste oförändrat. Nybyggnadshyra är en modell som innebär att hyrorna skulle anknyta till hur hyrorna för nybyggda bostäder har utformats i enlighet med (55c§) hyreslagen. Parternas avtal om hyra vid privatuthyrning skulle då anses som en skäligt och endast få ändras av hyresnämnden om det finns synnerliga skäl. Utredaren menar att också detta är modell av ad hoc-karaktär utan den koppling till principerna för god resurshushållning som kostnadshyresmodellen står för. Sammanfattningsvis menar utredaren att möjligheten till en kostnadstäckande hyressättning stimulerar uthyrningen och att principerna för en god resursanvändning ska vara vägledande vid val av modell. Utredaren föreslår kostnadshyra som principmodell och följaktligen att hyresnämnderna ska kunna pröva en hyras skälighet med utgångspunkt från kostnaderna för den som hyr ut. Utredaren menar således att en skälighetsbedömning också fortsättningsvis bör göras av hyresnämnderna, men att bör ändras. Hyresnämnderna är vana vid sakområdet och en prövning kan förväntas göras förhållandevis snabbt. Utredaren menar vidare att ett skydd av väsentlig betydelse för konsumenten mot överhyra utgörs av möjligheten att förhållandevis snabbt kunna gå ur ett avtal om konsumenten blir medveten om att en hyra är alltför hög – kanske mot bakgrund av att annat boendetillfälle har framkommit. Det bör vidare verka återhållande i hyresvärdens hyreskalkyl att en hög hyra kan ge snabb omsättning av hyresgäster. Utredaren anser att en kortad uppsägningsperiod för hyresgästen bär med sig en viktig signal till såväl hyresvärd som hyresgäst – även om den faktiska skillnaden inte är så stor jämfört med (se vidare avsnitt 4.3.1 nedan). En snäv uppsägningsperiod bör således stärka hyresgästen i hyresdiskussioner med hyresvärden och dessutom förbättra hyresgästens handlingsförmåga . Vilka förändringar kan stimulera privatpersoners uthyrning av bostad? Utredaren vill vidare betona vikten av åtgärder som syftar till att skapa en transparent marknad. En transparent marknad i betydelsen att prisnivåer är allmänt kända är en såväl för konsumenters förutsättningar att fatta bra beslut som för möjligheterna för offentliga organ att följa och se till marknadens funktionssätt. I sammanhanget kan hänvisas till den tyska marknaden med dess hyresinformation.11 Det kan därför finnas skäl att se över möjligheterna att få fram bra och aktuell statistik inom området. kan bostäderna bli mer flexibla Privatpersoner som vill hyra ut sin bostad – eller del av den – kan förväntas göra det för att få inkomster till hushållet. Möjligheten att få bidrag till täckandet av de totala utgifterna för boendet är ett motiv till att välja att hyra ut – istället för att inte göra det. Ett förtroende för att förändrade mer uthyrningsstimulerande regler skulle komma att bibehållas torde komma att medföra överväganden om uthyrningsdelar vid ny- och ombyggnad. I har förutsättningarna på bostadsmarknaden medverkat till att privata bostäder utformats med särskilda delar som kan utgöra separata uthyrningsdelar (s.k. sokkelboliger). En sokkelbolig är en uthyrningsdel i en bostad, vanligtvis i källaren i ett enfamiljshus.Sokkelboliger utgör av hela beståndet och av hyresbostäderna. 1.Friare hyressättning vid uthyrning av ägarbebodd bostad 2.Förstärkt rätt för hyresgäst av ägarbebodd bostad att gå ur ett avtal (se vidare avsnitt 4.3) 3.Ingen prövning av hyras skälighet i relation till bruksvärde. 4.En hyras skälighet kan prövas av hyresnämnderna med utgångspunkt från de kostnader den har som hyr ut (kostnadshyra). Vilka förändringar kan stimulera privatpersoners uthyrning av bostad? 4.3Är det riskfyllt att hyra ut? Finns det risker med en uthyrning som det inte går att tillfredsställande skydda sig mot? Den som överväger att hyra ut sin bostad till någon utomstående har givetvis att ta ställning till olika slag av risker som ett sådant åtagande för med sig. Jämfört med en uthyrning i en näringsverksamhet finns en väsentlig skillnad. Förenklat kan det beskrivas som att den näringsdrivande uthyraren inte står inför valet att hyra ut eller inte – vilket en privatperson gör. Faktorer och förhållanden som begränsar olika risker och skapar trygghet för privathyresvärden innebär stimulans till uthyrning. Den som hyr ut bostäder som näringsverksamhet agerar i en yrkesroll och har normalt bättre kunskaper om lagar och restriktioner. Det betyder att när det gäller uthyrning av en ägarbebodd bostad kan det finnas större anledning att skydda hyresvärden. Följande förutsättningar kan mot den bakgrunden stimulera ökad uthyrning: Säker disposition av sitt ägda boende Ansvarsfördelning, försäkringar och depositioner God och lättillgänglig information 4.3.1Överväganden och förslag rörande dispositions- och uppsägningsrätt Säker dispositionsrätt av sitt ägda boende Grundprincipen i hyreslagen är att en bostadshyresgäst har rätt till förlängning av ett hyresavtal om hyresvärden säger upp avtalet. Det finns emellertid undantag från grundprincipen. Ett undantag görs för avtal om andrahandsupplåtelse av en bostadslägenhet än . Ett undantag görs också för hyra av del av en hyresvärds egen bostad oberoende av hyrestiden. Den undantagsbestämmelsen gäller också för det fall att det handlar om en lägenhetsdel med egen ingång som alternativt kan hyras ut eller ingå i den egna lägenheten. En osäkerhet om huruvida det finns risk att bli låst vid en viss hyresgäst i sin bostad (sitt hem) hämmar viljan att hyra ut. Vilka förändringar kan stimulera privatpersoners uthyrning av bostad? tröskel försvinner om man som privatperson kan känna sig trygg att man aldrig kan förlora dispositionsrätten av sin egen bostad. Bestämmelser i hyreslagen om uppsägning och besittning kan vara krångliga för en lekman att sätta sig in i. Bättre information för såväl hyresgäst som hyresvärd kan begränsa osäkerheten. är i väsentliga avseenden dispositionsrätten tillförsäkrad den som hyr ut sin privatbostad, men det finns undantagsregler och avgränsningar som skapar osäkerhet. Enligt uppgift från ett förmedlingsföretag är klarlägganden rörande dispositionsrätten det vanligaste skälet för en potentiell uthyrare att söka rådgivning. Utredaren menar att det måste vara otvetydigt att bostadsägaren/bostadsrättshavaren kan disponera sin bostad vid avtalstidens utgång. Den som hyr en privatbostad ska alltså under inga omständigheter ha en besittningsrätt efter avtalstidens utgång. Kort uppsägningstid för hyresgäst i ägarbebodd bostad I avsnitt 4.2.1 ovan rörande kompletterande regler till fri hyressättning redovisas skäl för att snäva in hyresgästens uppsägningstid. Utredarens förslag är att en hyresgäst i en privatbostad alltid ska ha rätt att gå ur ett privathyresavtal vid utgången av påföljande kalendermånad efter gjord uppsägning. Det innebär en flytande varselperiod på ca 30–. 12 Innebörden av detta är en asymmetrisk uppsägningsrätt för parterna. Skälet för den korta varseltiden för hyresgästen är som diskuteras i avsnitt 4.2.1 att den ska bidra till att stävja överprissättning eller effekterna av en sådan. Denna rätt för hyresgästen ska inte kunna avtalas bort. För den som hyr ut innebär det en osäkerhet. I sammanhanget ska noteras att uppsägningar enligt reglerna i hyreslagen alltid ska vara skriftliga. 4.3.2Överväganden rörande avtal, ansvar, information m.m. Då uthyrning bedrivs som näringsverksamhet har uthyraren stor erfarenhet av tecknande av hyresavtal. För en privatperson som vid ett enstaka tillfälle agerar som hyresvärd är det inte så. 12 Handlar det om kortare hyresperioder, som t.ex. en månad, bör nuvarande uppsägningsregler gälla. Vilka förändringar kan stimulera privatpersoners uthyrning av bostad? det är att en privatperson som uthyrare har större behov av färdiga lösningar för ett avtal. Vissa större organisationer tillhandahåller mallar för andrahandsavtal. Utredaren vill i den här frågan enbart framhålla vikten av standardiserade avtalsmallar som såväl hyresvärd som hyresgäst kan förlita sig på vid andrahandsuthyrningar – och att information om avtalsutformning och innebörd är lättillgänglig och relevant utifrån båda parters perspektiv. Utredaren vill peka på möjligheten att och ges i uppdrag att tillhandahålla avtalsmallar. Utredaren har sett exempel på avtalsmallar som innehåller respektive saknar rutor för att kryssa i om det finns hemförsäkring. En bostadsägare/bostadsrättshavare som hyr ut bör ställa krav på att en hyresgäst har hemförsäkring och alltså ansvarsförsäkring. En bostadsrättshavare ska vidare vara medveten om att det är bostadsrättshavaren själv som har ett förstahandsansvar gentemot föreningen. Utredaren har övervägt en modell där föreningen skulle kunna neka uthyrning till personer som visat prov på misskötsel. Utredaren har funnit att den modell som är att föredra är att bostadsrättshavaren som bär ansvar för en hyresgästs göranden gentemot förening och boende såsom de vore dennes egna göranden. Innebörden av det är att en förening ska kunna besluta om att en bostadsrättshavares nyttjanderätt är förverkad om bostadsrättshavaren – eller i dennes ställe hyresgästen – begått en handling som enligt bostadsrättslagen möjliggör ett sådant beslut. En intressant modell i sammanhanget är om förmedlingar/mäklare såväl skulle tillhandahålla information om utbud av privatuthyrning som ta på sig ansvar för att en privatbostad återlämnas i oförändrat skick efter hyresperiodens slut. En eventuell utveckling av en marknad inom detta område förutsätter, som utredaren ser det, en friare hyressättning. Omvänt kan det uttryckas som att dagens reglering av hyressättning vid uthyrning av privatbostäder utgör hinder för utvecklingen av en marknad där hyran kan sättas så att den också täcker den kompensation förmedlingsföretag kräver för sina tjänster. Vilka förändringar kan stimulera privatpersoners uthyrning av bostad? Om rätten att kräva depositioner I finns lagstadgat att den som hyr ut har rätt att kräva en deposition. Utredaren föreslår att hyresgästen (tills vidare) ska ha rätt att träda ur ett kontrakt vid utgången av påföljande kalendermånad. Det är därför inte aktuellt att ställa krav på deposition av hyror för ytterligare månader. Däremot kan naturligtvis deposition vara ett komplement – eller alternativ – till ansvarsförsäkring. Utredaren vill påpeka att ett depositionsförfarande i sig kan medföra att trycket uppåt på hyran minskar till följd av att medel är säkrade för att täcka eventuella skador etc. Med utgångspunkt från tanken ovan att det skulle kunna utveckla sig en förmedlings-/försäkringsmarknad skulle en viss deposition kunna vara ett krav (med stöd i lag) från en uthyrare om inte uthyrningen säkras av en auktoriserad förmedlare. Enligt polisen förekommer det bedrägerier i samband med krav på förskottsbetalningar. Det är alltså också ett intresse för den som hyr att medel som betalas in till ett konto står skyddade. Utredaren vill enbart i allmänna termer framhålla den här möjligheten. Det för däremot för långt i det här sammanhanget att söka precisera vilka skador som kan vara försäkringsbara. Försäkringstäckning av risken för skada på bostad och eventuell inredning är givetvis en central komponent. Utredaren vill i sammanhanget peka på det exempel som utgörs av samverkan mellan försäkringsbolaget och Blocket (se avsnitt 2.5.3). God och lättillgänglig information Som nämnts ovan är avtalsutformning och avtalstecknande normalt inte rutinsysslor för en privatuthyrare – och givetvis heller inte för den som hyr. Det är därför centralt att det utvecklas standardavtal som båda parter har förtroende för – och är lättillgängliga så att de kan urskilja vad som är nyckelfrågor. En sådan viktig fråga är just ansvarsförhållanden och försäkringar. För såväl hyresvärd som hyresgäst är det vidare angeläget att veta vad som är normala priser för uthyrningsobjekt. Därför är det av vikt att information om hyresnivåer för olika typer av objekt är lättillgänglig och tillförlitlig. Vilka förändringar kan stimulera privatpersoners uthyrning av bostad? I finns hemsidan med information rörande andrahandsuthyrning. Sidan tillhandahålls av och i samverkan. Där lämnas information till såväl den som hyr som den som hyr ut. Ett annat exempel på informationsgivning är . Där kan man sedan söka sig vidare till /RentingOutYourProperty. Denna brittiska sida ger god information till den som hyr ut vad som är viktigt att tänka på. Någon information om hyresnivåer kan inte hämtas här utan i det sammanhanget anges enbart att det är fritt att komma överens om hyra. bör inom ramen för sitt ordinarie uppdrag också bevaka att det finns god och lättillgänglig information. 1.En ägare av privatbostad/bostadsrätt ska under alla omständigheter disponera sin bostad vid utgången av en hyresperiod. 2.En hyresgäst i en bostad med äganderätt eller bostadsrätt ska alltid ha rätt att gå ur ett privathyresavtal vid utgången av påföljande kalendermånad. I detta kapitel redovisas samlat utredarens förslag till förändringar. Utredaren föreslår att en privatpersons uthyrning av sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt stimuleras genom att förändra reg- Krav på samtycke till uthyrning (5.2) Hyressättning och hyresgästs uppsägningsrätt (5.3) Ägares dispositionsrätt (5.4) De förutsättningar som ska vara uppfyllda för att dessa regler för privatuthyrning ska kunna tillämpas anges inledningsvis (5.1). Något författningsförslag ska enligt utredningsdirektiven inte lämnas. 5.1Vilken uthyrning omfattas av förslaget? Förslaget avser privatpersoners uthyrning av egna bostäder med äganderätt respektive bostadsrätt1. Förslaget omfattar däremot inte uthyrning av bostad med hyresrätt. Utredaren föreslår att de särskilda reglerna för uthyrning av ägarbebodda bostäder enligt 5.2–4 nedan alltid ska vara tillämpliga då en myndig privatperson hyr ut en eller två bostäder under förutsättning att hyresperioden är högst och att det efter den senaste femåriga hyresperioden har förflutit . 1 Det omfattar också andra fall av indirekt ägande, t.ex. vissa bostadsföreningar och där en ideell andel ger rätt att disponera en bostad. 5.2Varje bostadsrättshavare ges rätt att själv besluta om uthyrning 1.En rätt för varje bostadsrättshavare (eller motsvarande) att själv besluta om uthyrning. 2.En skyldighet för en bostadsrättshavare som hyr ut att informera föreningen om uthyrningen 3.En enskild förening kan genom stämmobeslut begränsa den andel lägenheter som får vara uthyrda till lägst 4.En bostadsrättsförening ges rätt att göra avgiftspåslag på då bostadsrättshavares lägenhet är uthyrd Rätten att hyra ut för bostadsrättshavaren föreslås vara förenad med en skyldighet att informera bostadsrättsföreningen om uthyrningen. I informationen till föreningen ska anges vem som hyr och uthyrningsperiodens längd. Information ska lämnas i skriftlig form (papper eller elektroniskt) före inflyttning. Föreningen (behörig representant) ska skriftligt bekräfta mottagandet av information om uthyrning. Underlåtenhet att informera styrelsen föreslås innebära en oförändrad situation jämfört med , vilket bl.a. innebär att bostadsrättsföreningens styrelse kan besluta om att nyttjanderätten är förverkad. Bostadsrättshavarens övriga skyldigheter kvarstår Bostadsrättshavarens ansvar och skyldigheter gentemot föreningen och föreningens egendom kvarstår vid uthyrning. Upplåtelse av en bostadsrättslägenhet i andra hand finns i bostadsrättslagen kap. 7, 10–11 §§. Förverkande av bostadsrätt finns i bostadsrättslagen kap. 7, 18– 25 §§. 5.3Friare hyressättning och kort uppsägningstid för hyresgästen Utredaren föreslår friare hyressättning vid privat uthyrning av bostad med bostadsrätt och äganderätt. Hyran föreslås kunna regleras i avtal mellan respektive parter. 1.Friare hyressättning vid uthyrning av ägarbebodd bostad 2.Förstärkt rätt för hyresgäst i ägarbebodd bostad att gå ur ett avtal (se vidare 5.4) 3.Ingen prövning av hyras skälighet i relation till bruksvärde. 4.En hyras skälighet kan prövas av hyresnämnderna med utgångspunkt från kostnaderna för den som hyr ut (kostnadshyra) En hyresgäst i en ägarbebodd bostad har rätt att träda ur ett hyresavtal vid utgången av påföljande kalendermånad oberoende av den avtalade hyresperiodens längd. En hyras skälighet kan prövas utifrån kostnaderna En hyras skälighet ska kunna prövas av hyresnämnderna med utgångspunkt från de kostnader den har som hyr ut. Innebörden av det är att en hyras skälighet, vid uthyrning av privatbostad, inte längre ska kunna prövas i relation till bruksvärdet Hyressättningen vid uthyrning av bostadslägenhet regleras genom hyreslagen kap 12, 19–22 §§ och 54–55 §§ JB. 5.4Ägarens dispositionsrätt tillförsäkras m.m. Utredaren föreslår att en privatpersons rätt att disponera över sin bostad inte kan upphöra eller begränsas till följd av en privat uthyrning. Med andra ord ska dispositionsrätten inte kunna ifrågasättas till följd av en privat uthyrning av en bostad med bostadsrätt eller äganderätt. Utredaren föreslår också att en hyresgäst vid privat uthyrning ska kunna träda ur ett hyresavtal. 1.En privatperson som hyr ut sin ägarbebodda bostad ska under alla omständigheter disponera sin bostad vid utgången av en hyresperiod 2.En hyresgäst i en ägarbebodd bostad ska alltid ha rätt att gå ur ett hyresavtal vid utgången av påföljande kalendermånad Bestämmelser avseende uppsägningstider finns i hyreslagen 3–18 §§. Bestämmelser avseende förlängning av hyresavtal för bostads- lägenhet finns i hyreslagen 45–52 §§. Dagens bostadsmarknad svarar långt ifrån upp till målsättningen att vara välfungerande. Flera olika slag av problem har identifierats och olika åtgärder aktualiseras till följd av detta. En sådan åtgärd är att förbättra förutsättningarna för ett effektivt utnyttjande av befintliga bostäder. Om förutsättningarna för att hyra ut sin ägarbebodda bostad förbättras kan utbudet på denna delmarknad öka och på så vis nyttjas det befintliga beståndet bättre. Vad blir då konsekvenserna av att privatpersoners uthyrning av ägd bostad stimuleras jämfört med att inte ändra förutsättningarna? Om dagens villkor förblir oförändrade stimuleras inte uthyrningen. Utbudet av hyreserbjudanden kan då inte förväntas öka, vilket gör det fortsatt svårt får många, däribland arbetssökande och studenter, att finna bostad. Att behålla dagens villkor medför också att grunden för den informella hyresmarknaden kvarstår. För de hyresgäster som hyr sin bostad i enlighet med hyreslagens regler bidrar de nuvarande villkoren till ett fortsatt skydd mot hyra som inte är skälig, enligt nuvarande definition utifrån bruksvärdet. De informella höga hyrorna kvarstår dock. Oförändrade förutsättningar innebär vidare att osäkerhet kring uthyrning kvarstår och att uthyrning av ägarbebodd bostad av många kommer att anses vara för riskfyllt. Utredaren finner att uthyrningen kan stimuleras genom flera åtgärder. De ekonomiska incitamenten bör stärkas och det bör bli både enklare och mer tryggt att hyra ut sin ägarbebodda bostad. Tillsammans kan dessa stimulanser leda till att utbudet av temporära hyreserbjudanden ökar och att bostäder nyttjas mer effektivt. Även om utbudet av hyreserbjudanden på kort sikt inte ändras så mycket, som exempelvis Handelskammares rapport antyder, får ändringar också konsekvenser på lång sikt.1 Med goda förutsättningar bör konsekvenserna bli att flexibiliteten ökar, att osäkerheten minskar och att beståndet nyttjas mer effektivt. Med goda förutsättningar kan fler komma att bygga ut/till sina bostäder och på vis kan denna förhållandevis lilla del av marknaden öka också . Om uthyrningen stimuleras kan detta få vidare effekter. Inledningsvis nämndes de starka sambanden mellan bostadsmarknad och arbetsmarknad. Ett ökat utbud av hyreserbjudanden kan leda till att rörligheten på arbetsmarknaden blir större, vilket ökar chanserna för god matchning mellan arbetssökande och arbetssökare på arbetsmarknaden. Ett större utbud av hyreserbjudanden kan också underlätta för studenter att finna bostad. Vidare medför bättre villkor för uthyrning sannolikt att grunden för den informella marknaden för uthyrning av ägarbebodda bostäder minskar något. Dessa effekter och andra samhällsekonomiska konsekvenser diskuteras nedan. Inledningsvis diskuteras om det finns alternativa sätt att uppnå det angivna syftet. Därefter presenteras olika kostnadsuppskattningar och kalkyler. Kapitlet avslutas med en kortfattad beskrivning av övriga konsekvenser. 6.2Alternativa sätt att uppnå det angivna syftet Det finns enligt utredaren inga alternativa sätt att stimulera privatpersoners uthyrning på ett effektivt sätt. Utredaren har inte behandlat frågan om andrahandsuthyrning av bostad upplåten med hyresrätt. Där kan det också finnas potential för att stimulera uthyrning. Förutsättningarna är dock, som nämndes tidigare, annorlunda. En generell åtgärd som har ett angränsande syfte – ett effektivare nyttjande av beståndet och därmed ökad rörlighet – är åtgärder som förändringar av transaktionsskatter, exempelvis realisationsvinstbeskattningen och stämpelskatten. Utredaren har emellertid inte behandlat frågan då skattefrågor inte omfattas av direktiven. 1 uppskattar, som nämndes tidigare, att det finns cirka 12 000 rum och cirka 12 000 hela bostadsrätter eller småhus i som skulle hyras ut om hyressättningen tilläts bli friare. Andra aktörer har bedömt att potentialen är obefintlig eller liten. Enligt 14 § kommittéförordningen gäller, att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. För Hyresnämnderna kan en besparing, motsvarande kostnaden för att handlägga de fall som rör tillåtelse till uthyrning (bostadsrätt) och besittningsrätt vid uthyrning av ägarbebodd bostad, ske.2 Dessutom kan det bli färre tvister om information och avtalsmallar blir mer tillgängliga. Om antalet uthyrda bostäder ökar kan det ökade antalet uthyrningar i sig ge upphov till något fler fall rörande hyrestvister. Inledningsvis kan också av osäkerhet om de nya villkoren medföra att antalet fall ökar. Utredarens bedömning är att besparingen överstiger de ökade kostnaderna för eventuellt fler fall. Om fler får tillgång till en bostad genom att privat uthyrning ökar kan fler ansökningar om bostadsbidrag inkomma . Bostadsbidraget finansieras av statsbudgeten; det betalas ut av utan att belasta medel. För tillkommer dock kostnader för handläggning. mottog av hushållen i bostadsbidrag. Det motsvarar 237 000 hushåll. De fick i genomsnitt under året.3 Vi uppskattar grovt de ökade handläggningskostnaderna genom ett räkneexempel där vi antar att beståndet ökar med 40 000 ytterligare hyreserbjudanden.4 Vi antar vidare att av hyres- 2Domstolsstatistik (2011). Antalet avgjorda ärenden i hyresnämnderna var drygt Ärenden rörande lokaler är ej medräknade. 3Jonas (2011). 4Detta genom att utgå från Handelskammarens siffror för och anta att ytterligare bostäder tillkommer på andra tillväxtorter. gästerna i dessa nya bostäder kan komma att ansöka om och beviljas bostadsbidrag. Enligt ISF (2011) kostade varje bidrag att administrera år 2010.5 4 000 bidrag kostar därför att administrera. Uppskattningsvis kan därför en årlig handläggningskostnad motsvarande cirka komma att uppstå . och får eventuellt ökade kostnader för spridning av ny information I kapitel 2 pekas på information som kan tolkas som att många inte deklarera sina inkomster från uthyrning. En anledning att genomföra reformer på denna delmarknad är att minska grunden för en informell marknad. Detta innebär i förlängningen att fler kommer att nyttja schablonavdraget. Detta kommer troligen inte att påverka skatteverkets kostnader annat än marginellt.