sou · H0B359 · 2012-09-11 00:00:00 — Nya villkor för public service Nya villkor för public service SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté med uppdrag att analysera förutsättningarna för radio och tv i all- mänhetens tjänst och lämna förslag till de förändringar som behöver göras inför nästa tillståndsperiod som inleds . Genom beslut förordnade chefen för , statsrådet , lagmannen som ordförande i kommittén. Som övriga leda- möter förordnades advokat , direktör , länsöverdirektör och professor . Som experter förordnades departements- sekreteraren , , departe- mentssekreteraren , , och kanslirådet , . förordnades rättssakkunniga , , och förordnades rätts- sakkunniga , , som experter till kommittén. Genom beslut ent- ledigades från uppdraget som expert med verkan fr.o.m. och ämnesrådet , , förordnades i hans ställe. anställdes som sekreterare i kommittén. anställdes som huvud- sekreterare och som sekreterare i kommittén. anställdes och som sekreterare i kommittén. anställning upphörde och anställning upphörde . Kommittén har antagit namnet (Ku 2011:05). Härmed överlämnas betänkandet Nya villkor för public service (SOU 2012:59). Uppdraget är därmed slutfört. Public service och framtiden ....................................... Public service i ............................................................. Public service i ............................................................. Uppdragen till programföretagen................................ Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna ... Aktörer på tv-marknaden ........................................................ Aktörer på radiomarknaden .................................................... Produktions- och distributionsbolag .......................... 3.3.2 Kommersiell tv och radio ............................................. Aktörer och teknik ....................................................... 3.6.2 Marknadsaktörernas användning av internet .............. 3.6.3 Allmänhetens användning av internet ......................... 4.1.3 Kärnverksamhet och kompletterande verksamhet ..... 4.1.4 och tv ........................ 4.2.1 Programföretagens uppdrag på kulturområdet......... 4.2.2 Kartläggning av SVT:s och SR:s kulturutbud............ 4.2.3 Ett fortsatt stärkt kulturuppdrag ............................... SVT:s roll för svensk filmproduktion ................................... 4.4.1 SVT, kulturuppdraget och svensk film ...................... 4.4.3 Ytterligare verksamhet relaterad till svensk Digitalisering och tillgängliggörande av arkiv ...................... Det digitala kulturavet................................................ 4.5.3 Behov av digitalisering och bevarande....................... 4.5.5 Programföretagens strategier och arbete .................. 4.5.6 Ansvar för digitalisering och tillgängliggörande....... Att stärka utbildnings- och folkbildningsutbudet ............... 4.6.2 Utbudet av utbildnings- och 4.6.3 UR:s möjligheter att nå en bredare publik................ 4.6.4 Utbildningsprogram och allmänt bildande Programverksamhet på minoritetsspråk............................... 4.7.4 Utbudet på olika minoritetsspråk.............................. 4.7.5 Nya krav på utbudet på minoritetsspråk................... Att spegla landets mångfald .................................................. Ett bredare speglingsuppdrag .................................... Att nå publiken ........................................................ Särskilt om UR:s tillgängliggörande av program ................. Programföretagens övriga verksamhet på internet .............. Att nå publiken ...................................................................... 5.6.1 Tillgängliggörande av företagens programutbud ...... 5.6.2 Tillgängliggörande av annat utbud än de program som omfattas av sändningstillstånden ....................... 5.6.3 Effekter på andra aktörer............................................ Särskilt om tv-sändningar ........................................... 5.7.3 Nya krav för tillgänglighetstjänster ........................... 5.7.4 Hörbarhet i radio och tv............................................. Framtidens radio- och tv-avgift................................... Finansieringsmodeller i andra länder .................................... Nuvarande radio- och tv-avgift ............................................. En individuell radio- och tv-avgift ........................................ 6.4.1 Företag och andra juridiska personer ........................ 6.4.2 Ett konto i ................................... 6.4.3 För- och nackdelar med en individuell radio- och 6.5.2 Radio- och tv-avgift kopplad till Medelstilldelningen till programföretagen.................... Beslut om medelstilldelning .................................................. 7.1.1 Problem med dagens modell ...................................... 7.1.2 En ny modell för medelstilldelning............................ Programföretagens ekonomiska ramar ................................. 7.2.1 Två procents uppräkning som kompensation för 7.2.2 Bedömning av programföretagens ekonomiska Samarbetet mellan programföretagen................................... Mångfald i programproduktionen ............................... Marknaden för produktionsbolag ......................................... 8.5.1 Regleringen av produktionsutläggningar i andra Att främja mångfald i programproduktionen ...................... 8.6.1 Programföretagens beställarroll................................. 8.6.2 Omfattningen av extern produktion, m.m. .............. 8.6.3 Ingen ytterligare reglering gällande rättigheter ........ 8.6.4 Definitioner av olika begrepp .................................... 8.7.2 En modifiering av ESV:s förslag till Regleringen av programföretagens verksamhet ............ Radio- och tv-lagen..................................................... Sändningstillstånd och anslagsvillkor ........................ Närmare om nuvarande regleringsform ............................... 9.2.1 All verksamhet omfattas inte av En kompletterande reglering i anslagsvillkoren ........ Verksamhet på internet, m.m. .................................... En samlad reglering av hela verksamheten............................ SVT World och det svensk-finska utbytet ................ En tydligare reglering.................................................. Stiftelsens roll och arbetssätt ..................................... Närmare om stiftelsens arbete ................................... En oförändrad roll, m.m. ............................................ Programföretagens redovisning och oberoende från Programföretagens redovisning av ekonomi och resultat ... 10.1.2 Public service-redovisningar....................................... 10.1.4 Andra intäkter än avgiftsmedel .................................. Oberoende från kommersiella aktörer.................................. 10.2.2 Indirekt sponsring....................................................... 10.2.4 Andra kommersiella samarbeten................................ Digitala ljudradiosändningar i marknät................................. 11.1.1 Historik 1995–2005 .................................................... 11.1.2 Radio och ............................. 11.1.3 Regeringens bedömning ............................................. Reglering av digitalradio ........................................................ 11.2.1 Tillståndsgivning för digitala kommersiella radiosändningar införda i radio- och tv-lagen........... 11.2.2 Regeringens beslut om sändningsutrymme .............. 11.2.3 SR:s och UR:s nuvarande tillstånd att sända 11.2.4 Strategi för Myndigheten för radio och tv:s tillståndsgivning och branschens synpunkter ........... 11.2.5 Myndigheten för radio och tv:s tillståndsgivning..... 11.2.6 Tillstånd för analog kommersiell radio och Andra förutsättningar än vid övergången till digital-tv ....... Olika tekniker för radiodistribution..................................... Tekniker för marksänd radio och frekvenser ....................... 11.5.1 Frekvensernas värde för annan användning .............. Effekter av en digitalisering................................................... 11.7.1 Effekter för programbolagen ..................................... 11.7.2 Effekter för lyssnarna ................................................. 11.7.3 Övriga effekter............................................................ Distributionskostnader för och UR ............................... Genomförande av en digitalisering ....................................... 11.9.1 Nya sändningstillstånd för och UR ..................... 11.9.2 Finansiering under nästa tillståndsperiod ................. 11.9.3 Kommersiella programbolag ...................................... 11.10En översyn av marknadsutvecklingen................................... 11.10.1 Information till lyssnarna, detaljhandeln etc. ..... 11.11 Användning av rundradiospektrum...................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................. Konsekvenser av förslagen ......................................... SR, SVT och UR..................................................................... Förslaget till lag om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst (2013:000).............................................. Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244)............................................................................. Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ...................................................... Förslaget till lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:649)............................................................................... Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)............................................................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2011:51............................................... Tillstånd att sända ljudradio för ...... Komplettering av sändningstillstånd för med rätt att sända digital ljudradio ................ Tillstånd att sända television för Tillstånd att sända ljudradio och television för Tillstånd att sända television med hd-tv-kvalitet för Komplettering av sändningstillstånd för med rätt att sända digital Anslagsvillkor tör 2012 avseende Bilaga 11 Analys och bedömning av public service- redovisningar, 2011 ............. Vi har haft i uppdrag att analysera förutsättningarna för radio och tv i allmänhetens tjänst och lämna förslag till de förändringar som behöver göras inför nästa tillståndsperiod som inleds . Uppdraget har bl.a. omfattat frågor om utformningen av programföretagens uppdrag, samarbete och konkurrens, finansierings- former och ekonomiska ramar, styrning, reglering och uppföljning, samt distribution och digitalisering. Public service och framtiden I kapitel två redogör vi för några av de grundläggande värderingar vi har när det gäller public service i . Syftet är att ge en övergripande ram och förståelse för de överväganden, bedömningar och förslag som presenteras senare i betänkandet. Vi menar att det finns ett stort egenvärde i att det i ett demokratiskt samhälle finns en eller flera aktörer inom radio och tv som ska vara fri/fria från statliga, ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Det finns vidare ett egenvärde i att allmänheten har tillgång till ett programutbud som är fredat från reklam, produktplaceringar och, så långt det är möjligt, direkt och indirekt sponsring. Public service-utbudet är också en garant för mångfalden i radio- och tv-utbudet. För att fortsatt värna en hög grad av självständighet och integritet för programföretagen är det angeläget med en tydlig skiljelinje mellan staten och programföretagen, så lite detaljreglering som möjligt och ett stort ansvar hos programföretagen själva. En av statens viktigaste uppgifter i relation till programföretagen är att ge företagen tydliga uppdrag samt långsiktiga och stabila förutsättningar. Det gagnar även andra aktörer på marknaden. Staten måste också följa upp att programföretagen fullgjort sina uppdrag i allmänhetens tjänst och att avgiftsmedlen använts effektivt. För detta ändamål krävs det att statsmakterna har de redskap som krävs, med de befogenheter, den kapacitet och de resurser som behövs, för att genomföra gransk- ningen. Programföretagens ansvar, å andra sidan, är att värna sitt obero- ende både mot staten och mot andra aktörer i samhället. De ska leverera sitt utbud utifrån sina uppdrag och sin kunskap om publiken och inte utifrån en upplevd konkurrens om marknads- andelar. De har också ett stort ansvar för att öppet och transparent redogöra för hur man har tolkat uppdragen, vilken verksamhet man har bedrivit och till vilken kostnad. I längden menar vi att ett sådant förhållningssätt stärker programföretagens oberoende. Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna Förutsättningarna på radio- och tv-marknaderna (kap. 3) har ändrats dramatiskt de senaste två decennierna. dominerar fyra programbolag tv-marknaden och tre bolag radiomarknaden i . till tittartidsandelar respektive räckvidd är SVT och SR fort- farande störst, men konkurrensen har hårdnat framför allt på tv-sidan. De fem största tv-kanalerna har minskat sin andel av den totala tittartiden från 2011 till förmån för framför allt fler s.k. nischkanaler. På tv-sidan har också en helt ny marknad för produktionsbolag skapats. På radio-sidan finns ett antal mindre bolag som specialiserar sig på radioproduktioner. Medan public service-företagen i princip uteslutande finansieras med radio- och tv-avgiften är kommersiell radio och tv framför allt beroende av två intäktskällor, reklam och sponsring samt (när det gäller tv) abonnemang. dominerade det underhållningsinriktade program- utbudet i sex av de tio tv-kanaler som medieforskaren undersökt. Endast i SVT2, SVT24 och Kunskapskanalen dominer- ade det informationsinriktade programutbudet. På radio-sidan är de kommersiella bolagen framför allt inriktade på populärmusik från de senaste två decennierna. I SR:s utbud utgjorde musik 2011 medan nyheter och samhälle utgjorde . Den andel av befolkningen som tittar på tv en genomsnittlig dag har varit relativt det . tittar av befolkningen på tv en genom- snittlig dag. Den stora förändringen är framför allt att använd- ningen av olika typer av beställtjänster ökar mycket snabbt och då särskilt genom mobiltelefoner. Radiolyssnandet har gått ner . lyssnar av befolkningen på radio en genomsnittlig dag. Lyssnandet på webbradio ligger på . För programbolagen på radio- och tv-marknaderna får den allt större användningen av internet stora effekter. intäkts- möjligheter i form av abonnemangs- och reklamintäkter riskerar att minska om alltmer tv-innehåll flyttar över till internet som beställ- tjänster. I takt med utvecklingen måste programbolagen hitta nya affärsmodeller och intäktskällor som t.ex. produktplaceringar och indirekt sponsring. Slutligen ändras konkurrensförhållandena mellan de mediebolag som levererar innehållet. På internet möts olika typer av medieföretag som har använt helt olika distributions- former. När det gäller uppdragens utformning (kap. 4) är vår bedömning att nuvarande sändningstillstånd ger uttryck för den typ av programutbud som programföretag i allmänhetens tjänst bör ha. Särskilda krav vad beträffar t.ex. mångfald, kvalitet och det svenska språket samt vissa utpekade programområden som nyhetsverk- samhet, kulturutbud, minoritetsspråk och utbud för barn och unga bör gälla även nästa tillståndsperiod. Vi menar dock att sändningstillstånden behöver tydliggöras så att strukturen blir mer logisk, överlappningar undviks och använd- ningen av vissa begrepp blir mer enhetlig. Det betyder inte att villkoren överlag behöver preciseras eller att detaljgraden i övrigt behöver öka. Mot bakgrund av utvecklingen när det gäller olika distri- butionsformer framstår begreppen kärnverksamhet och komplet- terande verksamhet som missvisande och otidsenliga. Det är rimligt, menar vi, att vara tydlig i anslagsvillkoren med att de medel som ställs till programföretagens förfogande ska användas för den verksamhet som regleras i sändningstillstånden. Eftersom även andra distributionsformer behövs för att de program som sänds i marknätet ska nå publiken bör medlen även få användas för detta ändamål. När det gäller vidaresändningar i trådbundna nät regleras detta i radio- och tv-lagen. Slutligen anser vi att medlen bör få användas till verksamhet som kompletterar och utvecklar den verk- samhet som regleras i sändningstillstånden. Det kan röra sig om interaktiva funktioner kopplade till programmen, tillgänglig- görande av extramaterial, text och bild kopplade till programmen samt hela program som enbart produceras för och tillgängliggörs på ett annat sätt än via marknätet. Det är viktigt att den verksamhet som kompletterar och utvecklar de marksända programmen har en nära koppling till dessa. För att förtydliga uppdraget till och tv föreslår vi att det i förordningen (2010:1062) med instruk- tion för Myndigheten för radio och tv anges att nämnden ska bedöma om programföretagens uppdrag har uppfyllts i enlighet med radio- och tv-lagen (2010:696) samt de villkor som anges i sänd- ningstillstånd och anslagsvillkor. Den begränsning som finns när det gäller uppföljningen av programföretagens utbud på internet är, enligt vår bedömning, inte – med nuvarande regleringsform och utan grundlagsändringar – möjlig att ta bort. Vi föreslår att sändningstillstånden för , SVT och UR ska gälla till och med . En översyn bör göras efter halva tillståndsperioden. Särskild uppmärksamhet bör då riktas mot SVT:s normalvillkor (kapitel 8), momskompensationsmodellen (kapitel 8) och hur programföre- tagens redovisning av verksamheten har utvecklats (kapitel 10). Några områden i programföretagens uppdrag är särskilt utpekade i direktiven. Vi menar att de kulturellt relaterade upp- dragen är så centrala för public service att SVT och SR även fortsatt bör fördjupa, utveckla och vidga kulturutbudet på det sätt som skett. Vår bedömning är att det inte finns behov av att ytterligare stärka det nordiska samarbetet. Det nordiska programutbytet ökar inom Nordvision och har en framträdande plats i SVT:s program- utbud. Mot bakgrund av den avsiktsförklaring som har träffats rörande ett nytt filmavtal för perioden –2015 bedömer vi inte att det finns behov att ytterligare stärka SVT:s uppdrag när det gäller utvecklingen av svensk filmproduktion. När det gäller frågan om arkivmaterial menar vi att i den utsträck- ning programföretagen anser att det är publicistiskt motiverat har företagen ett ansvar att, utifrån sina respektive uppdrag, digitalisera och tillgängliggöra detta. Medel bör inte öronmärkas för detta ändamål. Vår bedömning är att samarbetet mellan programföretagen kring sändningstider för UR:s program har stor betydelse för att utbild- nings- och folkbildningsutbudet ska nå en bredare publik. UR bör även fortsättningsvis koncentrera sin programverksamhet till utbildningsområdet och vi föreslår att den organiserade folkbild- ningen inkluderas i de utbildningsområden som UR:s program- verksamhet ska rikta sig till. Begreppet folkbildningsprogram i UR:s sändningstillstånd bör ändras till allmänt bildande program. Vi föreslår att sändningstillståndens villkor att programföre- tagen ska beakta språkliga och etniska minoriteters intressen ren- odlas till villkor om utbudet på de nationella minoritetsspråken, teckenspråk och andra minoritetsspråk samt att de preciseras så att det framgår att SR:s och SVT:s utbud på de nationella minoritets- språken finska, samiska, meänkieli och chib, samt SVT:s utbud på teckenspråk, ska öka och att UR:s utbud ska öka . Vi föreslår också att samtliga programföretag ska erbjuda något utbud på det nation- ella minoritetsspråket jiddisch och andra minoritetsspråk. Vidare föreslår vi att möjligheten till överenskommelse om ansvarsför- delningen för utbudet på de nationella minoritetsspråken, tecken- språk och andra minoritetsspråk tas bort. Villkoret i sändningstillstånden att programutbudet ska spegla förhållanden i hela landet bör ändras så att det framgår att pro- gramutbudet ska spegla förhållanden i hela landet och den variation som finns i befolkningen. Verksamheten bör bedrivas utifrån ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv. Programföretagen tillgängliggör sitt programutbud på en rad olika sätt (kap. 5). Tv distribueras via marknät, satellit och olika tråd- bundna nät (t.ex. kabel-tv) och radio framförallt via marknät. Utöver detta tillgängliggör programföretagen sitt programutbud via internet. Distributionen av hela programtjänster via marknät styrs av sändningstillstånden och tv-distributionen i trådbundna nät av vidaresändningsplikten som riktas mot operatörer av sådana nät. Via internet tillhandahåller programföretagen främst sina pro- gram som s.k. beställtjänster, men på radiosidan distribueras hela direktsända radiokanaler. Utöver radio- och tv-program tillhandahåller programföretagen kompletterande tjänster via sina webbplatser på internet, t.ex. för- djupande material kring programmen, längre versioner av intervjuer, klipp, spel och nyhetssidor. Programföretagen använder sig vidare av bloggar och chattfunktioner och medverkar i sociala medier som Facebook och Twitter. Vår bedömning är att marknätet kommer att vara en central tv- distributionsplattform även under nästa tillståndsperiod. Genom marknätet finns det möjlighet för allmänheten att ta emot SVT:s kanaler okrypterat och utan krav på abonnemang eller annan administration. Marknätet uppfyller även viktiga krav på säkerhet och distribution med stora påfrestningar för samhället. Utöver dessa aspekter är möjligheterna att reglera program- företagens verksamhet på annat sätt än genom villkor i sändnings- tillstånd begränsade (vilket utvecklas i kapitel 9). Bedömningar kring fortsatt marknätsdistribution av radio görs i kapitel 11. Under nästa tillståndsperiod föreslår vi att SVT ska ha möjlighet att sända i marknätet i samma omfattning som , dvs. lika många kanaler. SVT och UR bör även få fortsätta sända text-tv. Vi anser att det är programföretagen själva som utöver de till- ståndspliktiga sändningarna bör bedöma var de ska tillgängliggöra sitt programutbud baserat på publikens efterfrågan, publikens till- gång till olika distributionsplattformar och publikens tillgång till utrustning för att kunna tillgodogöra sig utbudet. Program- företagen måste dock i sina bedömningar ta hänsyn till i vilket sam- manhang programmen tillgängliggörs så att företagens trovärdighet inte skadas. När programföretagen tillhandahåller sina program på internet bör detta ske i öppna lösningar utan annan kostnad utöver erlagd radio-och tv-avgift. Det är framför allt på internet som det finns en möjlighet för programföretagen att tillhandahålla ett utbud utöver själva program- men. Antalet personer som använder internet har ökat och även användandet av programföretagens tjänster på internet. Tillgängliggörandet av program och därtill kompletterande tjänster över internet har därmed blivit en naturlig del av programbolagens verksamhet. Enligt Europeiska kommissionens meddelande 2009 om tillämp- ningen av reglerna om statligt stöd på radio och tv i allmänhetens tjänst får public service-företag använda de möjligheter som den tekniska utvecklingen erbjuder för att uppfylla sitt uppdrag om det