sou · H0B347 · 2012-06-28 00:00:00 — Detta bygger på att den försäkrade själv anmäler löneförändringar till Försäkringskassan.2 För en försäkrad som helt eller delvis saknar anställning och som omfattas av bestämmelserna om SGI-skyddad tid ska SGI:n räknas om, 26 kap. 28 § SFB. Detta kan bli aktuellt t.ex. för en studerande som blir sjuk efter en längre tids studier eller direkt efter studier och som har rätt till ersättning baserad på den SGI som varit vilande . Enligt 26 kap. 29 § SFB ska SGI:n räknas om när har förflutit från den tidpunkt när den anställning upphörde som senast föranlett eller kunnat föranleda beräkning av SGI. Därefter ska SGI:n räknas om . Omräkningen ska göras med den procentuella förändringen i det allmänna prisläget räknad från det senast fastställda talet för konsumentprisindex jämfört med motsvarande tal . En omräkning som innebär en sänkning av den sjuk- penninggrundande inkomsten ska inte beaktas. 2 (2004), s. 130. Hantering av skyddsvärda situationer Omräkningsreglerna infördes i lagen (1962:381) om allmän försäkring (prop. 2004/05:108) och innebär att SGI anpassas till löneutvecklingen inom yrkesområdet. Omräkning föreskrivs i fråga om SGI av annat förvärvsarbete även för den som upphört med förvärvsarbete. Normalt sett sker omräkning först när ett ersättningsärende aktualiseras. 7.1.4SGI-skydd i samband med sjukdom SGI-skydd gäller då den försäkrade inte förvärvs- arbetar av någon anledning som ger rätt till sjukpenning, ersättning för arbetsresor i stället för sjukpenning, rehabiliteringsersättning eller ersättning enligt arbetsskadeförsäkringen som motsvarar nämnda former av ersättning eller annan jämförbar ekonomisk för- mån, 26 kap. 17 § SFB. SGI:n är aktiv. Under tid när den försäkrade genomgår medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering eller deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering och då får livränta från arbetsskadeförsäkringen eller annan mot- svarande ersättning är SGI:n vilande. Försäkringsskyddet vid studier innebär att den studerandes SGI är vilande . Lagregleringen är uppbyggd så att det i 26 kap. 11 § SFB anges att SGI-skydd gäller när den försäkrade bedriver studier för vilka han eller hon uppbär studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395). Av bestämmelsen framgår vidare att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om vilka studier som medför att skyddet är tillämpligt. I förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skydds- bestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst finns närmare bestämmelser om SGI-skydd vid studier. Skyddsbestämmelserna tillämpas, förutom i de fall som anges i 26 kap. 11 § SFB, för en för- säkrad som bedriver studier, för vilka han eller hon uppbär utbild- ningsbidrag för doktorander, är ledig från sin anställning för studier inom det egna yrkesområdet eller bedriver studier inom det egna yrkesområdet i annat fall (2 § nämnda förordning). Hantering av skyddsvärda situationer måste dessutom medföra att den försäkrades arbetsinkomst minskar eller upphör för att reglerna om SGI-skydd ska kunna tillämpas. Skyddsbestämmelserna ska även tillämpas för en försäkrad som enligt s.k. trygghetsavtal erhåller periodiskt eko- nomiskt stöd för studier, praktik, start av eget företag eller annan jämförbar aktivitet. Om den studerande skulle bli sjuk betalas inte sjukpenning ut på grundval av den vilande SGI:n. Tanken är att de studerandes försäkringsfrågor i första hand hanteras inom ramen för de studiesociala systemen. Inom studiemedelssystemet finns ett särskilt skydd som innebär att den studerande kan få behålla sitt studiestöd under hela sjukdomsperioden och har möjlighet att få eventuellt studielån avskrivet för den tid då sjukperioden över- skrider . För denna grupp fastställs i stället en s.k. studie- tids-SGI. Denna fastställs enbart på grundval av den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få (26 kap. 19 § andra stycket SFB). Om den studerande avbryter sina studier aktiveras den vilande SGI:n. En särlösning av SGI-skyddet finns för vissa grupper. En s.k. studietids-SGI fastställs för den som har inkomst av eget arbete . Motsvarande gäller för försäkrade som får periodiskt ekonomiskt stöd enligt vissa trygghetsavtal, för dem som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och uppbär aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning för detta, för den som fullgör plikt- tjänstgöring eller militär utbildning inom Försvarsmakten om tjänstgöringen är längre än och för personer som deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan för nyanlända invandrare. Skyddet innebär att en särskild SGI ska fastställas på grundval av arbetsinkomsten eller och att sjukpenning beräknas enbart på detta underlag. I detta fall beräknas även årsarbetstid. Den beräknas enbart på det antal arbetstimmar som den försäkrade antas förvärvsarbeta , 26 kap. 19 § SFB. För den som studerar med studiestöd räknas även ferier in i studietiden3. Studietids-SGI ligger sedan till grund för beräkning av bl.a. sjukpenning och föräldra- penning . 1983/84:127, s. 25 f. Hantering av skyddsvärda situationer Studietids-SGI kan beräknas även om förvärvsarbetet avses pågå än . Det finns inget krav på att arbetet ska vara återkommande eller stadigvarande för att få en studie- tids-SGI fastställd. Däremot betalas ersättning ut endast för de dagar då den försäkrade skulle ha förvärvsarbetat om han eller hon inte hade varit sjuk. SGI-skydd gäller enligt 26 kap. 13 § SFB under tid då den för- säkrade deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitets- stöd eller utvecklingsersättning eller står till arbetsmarknadens för- fogande. Ytterligare föreskrifter om villkor för att anses stå till arbetsmarknadens förfogande ges i förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrund- ande inkomst. SGI:n blir då vilande. Enligt 3 § nämnda förordning gäller SGI-skydd under förut- sättning att den försäkrade, före ingången av den månad han eller hon fyller , står till arbetsmarknadens förfogande genom att han eller hon är helt eller delvis arbetslös, på grund av hälsoskäl inte kan återgå i arbete hos sin arbetsgivare eller på grund av hälso- skäl inte kan återgå i arbete i den egna verksamheten. Bestäm- melserna gäller endast när den försäkrade är beredd att anta erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den fastställda SGI:n samt aktivt söker sådant arbete och är anmäld som arbets- sökande hos den offentliga arbetsförmedlingen eller söker arbete på det sätt som föreskriver. Något krav på att den arbetslöse ska vara berättigad till arbetslöshetsersättning finns inte. SGI-skyddet innebär i detta fall att SGI:n är aktiv. Det finns en begränsningsregel för beräkning av sjukpenning för den som är arbetslös. Enligt 28 kap. 11 § SFB lämnas hel sjuk- penning till den som är arbetslös med högst . För tid fr.o.m. och senare infördes i AFL en begräns- ning av sjukpenningens storlek i fall då den försäkrade är arbetslös. fick en arbetslös som sjukskrevs normalt högre ersättning vid sjukskrivning än vid arbetslöshet. Det högsta sjukpenning- beloppet per dag vid hel förmån (sedan ) har beräknats motsvara högsta dagpenningen inom arbetslöshets- försäkringen (sedan ). Begräns- ningen gäller alla arbetslösa oavsett medlemskap i arbetslöshets- Hantering av skyddsvärda situationer kassa och oavsett om andra villkor för arbetslöshetsersättning är uppfyllda.4 7.1.7SGI-skydd vid graviditet och vård av barn SGI-skydd gäller för en kvinna som helt eller delvis avbryter sitt förvärvsarbete på grund av graviditet tidigast före beräknad tidpunkt för barns födelse. SGI:n är därefter aktiv under graviditeten, 26 kap. 14 § SFB. SGI-skydd gäller vidare under tid en försäkrad helt eller delvis avstår från förvärvsarbete på grund av vård av barn till dess barnet fyllt , 26 kap. 15§ SFB. När barnet fyllt upphör detta SGI-skydd. Om föräldern därefter inte övergår till annat förvärvs- avbrott som ger SGI-skydd fastställs en ny SGI. SGI-skyddet kan under vissa omständigheter fortsätta gälla även efter barnets ettårs- dag under förutsättning att föräldern är helt ledig från sitt förvärvs- arbete och tar ut hel föräldrapenningförmån eller har förkortad arbetstid och tar ut föräldrapenning som motsvarar minskningen i arbetstiden. Att vara helt ledig från förvärvsarbete har i detta sam- manhang ansetts innebära att den försäkrade är ledig från förvärvs- arbete och tar ut minst per kalender- vecka. 7.1.8SGI-skydd på grund av tjänstgöring i totalförsvaret eller vid militär utbildning och tjänstgöring Om den försäkrade avbryter sitt arbete för att fullgöra tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt eller genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten som rekryt hålls SGI:n vilande. När det gäller ersättning som betalas ut vid eventuell sjukdom finns det på motsvarande sätt som för studerande, ett system med SGI som gäller ursprunglig SGI är vilande. Detta gäller endast vid grundutbildning som är längre än . 2002/03:100, s. 28. Hantering av skyddsvärda situationer 7.1.9SGI-skydd på grund av deltagande i aktivitet enligt etableringsplan SGI-skydd gäller enligt 26 kap. 16 a § SFB under tid då den för- säkrade avbryter sitt arbete för att delta i aktiviteter enligt en etableringsplan som avses i lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. SGI-skyddet innebär att SGI:n hålls vilande den försäkrade deltar i aktivitet. Under tid när en för- säkrad deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan ska sjukpenning beräknas på den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få under den tiden, 26kap. 19 § SFB. För biståndsarbetare gäller ett särskilt SGI-skydd. För personer som under sitt utlandsarbete enligt 5 kap. 6 och 8 §§ SFB anses bosatta i gäller att de vid återkomsten till lägst erhåller den SGI som gällde före utlandsarbetet, 26 kap. 24 § SFB. I de fall biståndsarbete utförs inom EU/EES blir bestämmelserna om arbetslandets lagstiftning i rådets förordning 883/2004 tillämp- liga5. I sådana fall gäller inte 26 kap. 24 § SFB vid återkomsten till . 7.2En jämförelse med överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen För att ha rätt till arbetslöshetsersättning ska en sökande, enligt 12 § under en ramtid av före arbetslöshetens inträde ha haft förvärvsarbete och utfört arbete per kalendermånad eller haft förvärvsarbete av sex kalender- månader och utfört arbete under var och en av dessa månader. Lagen innehåller ett antal bestämmelser om bestämmande av ramtid, vilka innebär att tid som sökanden varit 5 Rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen. Hantering av skyddsvärda situationer förhindrad att arbeta på grund av ett antal i lagen särskilt angivna skäl inte skall beaktas när ramtiden fastställs. Följden av dessa bestämmelser är att ramtiden inte alltid utgör de som närmast har föregått arbetslöshetens inträde utan den kan både ligga längre tillbaka i tiden och vara uppdelad på flera kortare tidsintervaller. När ramtiden ska bestämmas räknas inte den tid då den sökande av ett antal angivna anledningar varit förhindrad att arbeta, s.k. över- hoppningsbar tid. Regler om vilka situationer som utgör överhopp- ningsbar tid finns i 16–17 a §§ . Hinder är bl.a. sjukdom, tvångs- vård, frihetsberövande, föräldraledighet och totalförsvarsplikt. Om en månad innehåller förvärvsarbete, tid med föräldrapenning eller totalförsvarsplikt i sådan omfattning att den kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor är tiden inte överhoppningsbar, 15 a § . Tid som enligt inte ska räknas in i ramtiden får omfatta högst . 7.2.3Vilka inkomster räknas när en månad ingår i ramtiden? Om en månad inte är överhoppningsbar enligt kriterierna ovan så ska den alltid ingå i ramtiden. När en månad ingår i ramtiden, ska enligt 23 b § , vid bestämmande av normalarbetstid utöver arbetad tid även beaktas tid som ersatts med sjuklön eller ersätt- ning från vid tvist om sjuklön enligt sjuklöne- lagen, eller med graviditetspenning, föräldrapenningförmån, sjuk- penning, rehabiliteringspenning, smittbärarpenning eller närstående- penning enligt socialförsäkringsbalken. Bestämmelsen trädde i kraft . Av förarbetena till bestämmelsen framgår att den tidigare regeln, där sjuklön och övriga i nuvarande bestämmelse uppräknade förmåner inte inräknades, ledde till att en person som hade varit tillfälligt frånvarande eller frånvarande på deltid från arbetet kunde få lägre arbetslöshetsersättning än om han eller hon varit helt frånvarande. Detta berodde på att en månad som låg inom ramtiden och innehöll så mycket arbete att den var tillgodoräk- ningsbar, alltid skulle räknas med när ersättningen bestämdes. Om personen hade varit frånvarande och arbetat mindre än vad som Hantering av skyddsvärda situationer krävdes för att månaden skulle vara tillgodoräkningsbar, kunde månaden däremot hoppas över och ersättningen i stället beräknas på månader som låg längre tillbaka i tiden. Av förarbetena framgår vidare att för att den som arbetat så mycket att månaden är till- godoräkningsbar inte ska kunna få avsevärt lägre ersättning än en person som arbetat i mindre omfattning eller inte alls, bör tid med sjuklön, ersättning från vid tvist om sjuklön enligt sjuklönelagen, eller med de i förslaget angivna socialför- säkringsförmånerna, beaktas när normalarbetstiden fastställs. Om en månad innehåller så mycket arbete att den är tillgodoräk- ningsbar bör normalarbetstiden baseras både på den arbetade tiden och som ersatts med sjuklön, sjuklönegaranti eller de angivna socialförsäkringsförmånerna.6 7.2.4Skillnader mellan de skyddsvärda situationerna i SFB och De situationer som omfattas av SGI-skydd i SFB respektive är överhoppningsbara enligt är inte identiska. Som exempel kan nämnas att graviditet före barnets beräknade födelse är en SGI-skyddad situation, medan den inte är överhoppningsbar i arbetslöshetsförsäkringen. Hinder att arbeta på grund av smitta, tvångsvård eller frihetsberövande i kriminalvård anses som över- hoppningsbar tid enligt men betraktas inte som SGI-skyddad tid. När en person vistats utomlands som medföljande till make, maka eller sambo vid dennes arbete utomlands under förutsättning att makens, makans eller sambons arbetsgivare har sitt säte i och att lönen betalas ut från är tiden överhoppningsbar i arbetslöshetsförsäkringen. Någon motsvarande regel finns inte i SFB. I vissa fall är konstruktionen av skyddet olika utformad i SFB respektive i . När det t.ex. gäller deltagande i aktivitet enligt etableringsplan för nyanlända invandrare enligt lagen om etablerings- insatser för vissa nyanlända invandrare gäller SGI-skydd en person deltar i en aktivitet enligt etableringsplanen. Enligt blir en månad överhoppningsbar då den sökande har haft rätt till etableringsersättning enligt lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Anledningen till att det ser olika ut i SFB och är oklar. Skillnaderna kan bero på att reglerna om skyddsvärda situationer 6 Ds 2008:77. Hantering av skyddsvärda situationer vuxit fram i de olika systemen oberoende av varandra. Exempel på hur de skyddsvärda situationerna skiljer sig åt i SFB och fram- går av jämförelsetabell, se bilaga 6. 7.3Möjligheter att hantera skyddsvärda situationer genom historiska (faktiska) inkomster 7.3.1Hur skulle skyddsvärda situationer kunna hanteras? Enligt den nuvarande definitionen av SGI är det den årliga inkomst som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete, antingen som arbetstagare i allmän eller i enskild tjänst (inkomst av anställning), eller på annan grund (inkomst av annat för- värvsarbete), 25 kap. 2 § SFB som är försäkrad. De nuvarande reglerna om SGI-skyddad tid i 26 kap. SFB är anpassade till detta framåt- blickande synsätt. Som nämndes inledningsvis kan historiska (faktiska) inkomster i olika grad anammas i beslutsprocessen för dagersättningarnas inkomstunderlag i socialförsäkringen. Beroende på i vilken grad historiska (faktiska) inkomster anammas i inkomstunderlagets beslutsprocess kan det finnas anledning att se över den tekniska konstruktionen vad gäller skyddsvärda situationer. I de fall historiska (faktiska) inkomster från en ramtid ligger till grund för ett inkomstunderlag behöver de i ramtiden förekommande skyddsvärda situationerna kunna hanteras. Den försäkrade kan under någon eller några månader under denna ram- tid ha befunnit sig i en skyddsvärd situation, t.ex. varit sjuk, föräldra- ledig, studerat eller varit arbetslös. I detta avsnitt görs en analys av möjligheterna att hantera de situationer som är skyddsvärda enligt SFB när inkomstunderlaget utgörs av historiska (faktiska) inkomster. Det kan även tänkas att inkomstunderlaget endast i vissa fall bygger på historiska (faktiska) inkomster från en ramtid. Även i ett sådant hypotetiskt scenario behövs en analys av möjlig- heterna att hantera skyddsvärda situationer. Exemplen bygger alltså på att inrapporterade historiska (faktiska) inkomster kommer att finnas. Eftersom månadsuppgifter enligt Månadsuppgifts- utredningens förslag endast kommer att finnas för dem som har inkomst av anställning (inkomst av tjänst) omfattar analysen endast dessa grupper. För det fall att nya regler, som innebär att inkomstunderlaget ska utgöras av historiska (faktiska) inkomster kommer att införas, Hantering av skyddsvärda situationer finns det anledning att även se över reglerna för de grupper som har inkomst av annat förvärvsarbete. Någon närmare analys av frågan görs dock inte i detta delbetänkande. 7.3.2Nya möjligheter med ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag och månadsuppgifter Begreppsmässigt är det riktigt att skilja på inkomstunderlaget för SGI och SGI-skydd. SGI-skydd innebär enkelt uttryckt att en försäkrads SGI fastställs baserat på inkomster som hon eller han inte längre har. Detta för att situationen som den försäkrade befinner sig i har ansetts vara skyddsvärd. Enligt 26 kap. 9 § SFB innebär SGI-skydd att SGI:n för tid då den försäkrade gör avbrott i sitt arbete av något skäl som anges i 11–18 §§ (SGI-skyddad tid) beräknas med utgångspunkt i förhållandena närmast före avbrottet, om SGI:n därigenom blir högre än om den hade beräknats med beaktande av förhållandena under avbrottet. Nuvarande regler om SGI-skydd beskrivs utförligt i avsnitt 7.1. Här analyseras vilka möj- ligheter månadsuppgifter kan innebära. Analysen görs utifrån de tre principerna förutsebarhet, rättssäkerhet och administrativ effektivitet som diskuteras i kapitel 1. En ambition kan därutöver vara att försöka undvika att skapa regler som innebär att aktiviteten under enstaka dagar kan få stor betydelse för rätten till ersättning. 7.3.3Följder av historiska (faktiska) inkomster Ett exempel på nuvarande SGI-skydd är att den som är arbetslös och uppfyller villkoren för att få SGI-skydd genom att stå till arbetsmarknadens förfogande (se 26 kap. 13 § SFB) kan få en SGI fastställd baserad på inkomsterna närmast före arbetslösheten. Det tillvägagångssättet kan i viss mån liknas vid arbetslöshetsförsäkringens överhoppningsbara tider. Den stora skillnaden är dock att arbetslös- hetsförsäkringen har en definierad ramtid som måste fyllas upp med månader med inkomster. Det innebär att flera perioder kan behöva hoppas över vid fastställandet av inkomstunderlaget i arbetslöshetsförsäkringen. Vad gäller SFB:s inkomstunderlag för dagersättningar, däremot, gäller bara att SGI kan beräknas med utgångspunkt i förhållandena närmast före avbrottet, 26 kap. 9 § SFB. Hantering av skyddsvärda situationer En övergång till ett inkomstunderlag baserat på historiska (faktiska) inkomster innebär att månader behöver hanteras på motsvarande sätt som i arbetslöshetsförsäkringen för att inte skyddet i socialför- säkringen i dessa delar dramatiskt ska urholkas. Övergången till historiska (faktiska) inkomster kan hanteras genom att månader görs överhoppningsbara, genom att vissa förmåner hanteras som om de vore inkomster av arbete (förmånsgrundande ersättningar), alternativt genom en kombination av överhoppning och förmåns- grundande ersättningar. kan SGI-skyddet innebära både att en tidigare fastställd SGI, trots förvärvsavbrott, fortfarande gäller och att tidigare inkomster, trots förvärvsavbrott, kan ligga till grund för SGI. Mot bakgrund av kraven vad gäller förutsebarhet och administrativ effektivitet skulle det kunna vara önskvärt att en enda metod gäller konsekvent för att tillse att ett eventuellt historiskt (faktiskt) inkomstunderlag får önskad funktion vad gäller att ersätta inkomstbortfall. Bestämmelserna för ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag skulle alltså kunna utformas med syftet att inkomstunderlaget som huvudregel ska beräknas automatiskt även med hänsyn till skyddsvärda situationer. 7.3.4Överhoppning, förmånsgrundande ersättningar eller både och? Som nämnts skulle ett inkomstunderlag baserat på inrapporterade historiska (faktiska) inkomster kunna ge betydande fördelar gällande förutsebarhet, rättssäkerhet och administrativ effektivitet. I det följande görs en analys av hur ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag skulle kunna utformas för att ha önskad funktion även när den försäkrade har gått miste om arbetsinkomster. Analysen följs av allmänna överväganden och en beskrivning av hur en automatiserad process för att fastställa ett inkomstunderlag skulle kunna se ut. Dagersättning i inkomstunderlaget som skattning av inkomstbortfallet Ett alternativ för att hantera skyddsvärda situationer som ligger nära till hands i ett faktiskt inkomstunderlag är att helt enkelt låta ersättningar som utgår vid sjukdom och arbetslöshet m.m. i sig ingå i inkomstunderlaget. Den dagersättning individen fått repre- Hantering av skyddsvärda situationer senterar ju de facto den bästa skattningen av den inkomst som personen gått miste om. Dessutom visar förekommande dag- ersättningar den standard som individen haft. Genom att låta dagersättningar ingå i inkomstunderlaget slipper som utreda de kedjor av SGI-skydd som personer kan befinna sig i. Personer kan inte heller som gå miste om hela sitt SGI-skydd från till en annan. Dag- ersättningar som sjukpenning beskattas för övrigt som inkomst av tjänst. Vid valet att endast låta inkomstrelaterade ersättningar ingå i inkomstunderlaget skulle det alltid krävas en inkomst av arbete i grunden, eftersom dessa i sig förutsätter arbetsinkomster. Att låta dagersättningar från ramtiden i sig ingå i inkomstunderlaget skulle maximera förutsebarheten och därmed rättssäkerheten i den delen. Dessutom skulle de administrativa kostnaderna för fastställandet av SGI minimeras. Det är emellertid inte säkert att dagersättningar i inkomstunderlaget är den enda lösningen som bör användas. Dess- utom kan det finnas situationer som anses skyddsvärda, men där ingen ersättning utgått. Den frågan återkommer i avsnitt 7.3.7. analysarbete gällande ett nytt inkomstunderlag påbörjades ett projekt på med att analysera tänkbara modeller för att automatbereda inkomst- underlag för dagersättningarna, se avsnitt 5.2.7. Ett ingångsvärde var att inkomstuppgifterna skulle hämtas elektroniskt från . Uppdraget ingick som en del i projektet enkelt. I pro- memorian Historisk inkomst som beräkningsgrund för dagersätt- ning – en idéskiss (dnr 28342–2009) föreslogs ett historiskt inkomstunderlag för dagersättningar. För anställda byggde modellen på en obligatorisk rapportering av inkomst- uppgifter från arbetsgivare till . Inkomster och ersättning från dagersättningar samt arbetslöshets- försäkringen föreslogs ingå i inkomstunderlaget, för att minimera behovet av skyddsregler. För att kompensera för ersättnings- nivåerna på dagersättningar föreslogs en kompensa- tionsfaktor som dagersättningarna och arbetslöshetsersättningen kunde multipliceras med. En ramtid föreslogs för att tidsmässigt avgöra vilka inkomster och ersätt- ningar som skulle ingå i inkomstunderlaget. Ramtiden ansågs skapa en kvalifikationstid och ett flexibelt efterskydd. Hantering av skyddsvärda situationer