sou · H0B35 · 2012-02-03 00:00:00 — Skillnaden mellan ett sådant s.k. normbeslut och ett s.k. förvaltningsbeslut är att det senare inte har generell giltighet utan gäller endast en individ eller en avgränsad grupp personer i en särskild situation. Normgivningsmakten, dvs. rätten att besluta föreskrifter, är enligt 8 kap. regeringsformen fördelad mellan och regeringen. Myndigheter saknar egen normgivningskompetens. och regeringen kan emellertid i viss omfattning bemyndiga en myndighet att meddela föreskrifter. Föreskrifter som har beslutats av , regeringen eller en förvaltningsmyndighet ska kungöras enligt bestämmelserna i lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar (kungörandelagen). Genom kungörande anses allmänheten ha fått kännedom om föreskrifter, och föreskriften blir genom kungörandet gällande för varje enskild person. Enligt 6 § kungörandelagen ska författningar som beslutas av centrala myndigheter under regeringen kungöras i den författningssamling som myndigheten enligt regeringens beslut låter ge ut eller, om en sådan författningssamling saknas, i någon annan författningssamling som bestäms av regeringen och som ges ut genom en central myndighets försorg. Regeringen får medge att en central myndighet kungör en författning på annat sätt än i en författningssamling om det finns synnerliga skäl. I författningssamlingsförordningen (1976:725) anges att vissa centrala myndigheter har möjlighet att kungöra författningar på annat sätt än i en författningssamling. Författningar som endast reglerar en myndighets inre förhållanden är undantagna från kravet på kungörande. I finns det 34 universitet och högskolor med statlig huvudman som omfattas av högskolelagen (1992:1434). Dessa anges i bilagan till högskolelagen och i bilaga 1 till högskoleförordningen (1993:100). De benämns i det följande högskolor. Högskolorna är myndigheter under regeringen. Förutom det generella regelverket för myndigheter gäller för högskolorna högskolelagen och de förordningar som ansluter till högskolelagen, bl.a. högskoleförordningen, förordningen för (1993:221) och förordningen för Försvarshögskolan (2007:1164). Det finns även ett antal andra förordningar som rör verksamheten vid högskolorna. I högskolelagen finns det ett antal bemyndiganden för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter. Regeringen har i sin tur i olika förordningar bemyndigat högskolorna att meddela föreskrifter. I många fall är dessa bemyndiganden formulerade på ett sådant sätt att det inte klart framgår att det är fråga om ett normgivningsbemyndigande. Som exempel kan nämnas bestämmelserna i 6 kap. 14 § högskoleförordningen om att det för en kurs ska finnas en kursplan och i 6 kap. 15 § om vad som ska anges i kursplanen. Högskolorna kan också meddela beslut i olika frågor genom förvaltningsbeslut, t.ex. beslut om examination. Oklarheten när det gäller normgivningsbemyndiganden till högskolorna har påtalats av i två rapporter, Högskolornas regler och delegeringssystem (1999:5 R) och 20 åtgärder för att stärka studenternas rättssäkerhet (2001:27 R). Verket framhåller i dessa rapporter att terminologin i bemyndigandena inte är enhetlig eller tydlig och att detta kan ge upphov till ett osäkert rättsläge i fråga om vilka bemyndiganden som finns och vad de omfattar. har i sitt betänkande Självständiga lärosäten (SOU 2008:104) påpekat att de oklara bemyndigandena medför att den rättsliga statusen för de föreskrifter som lärosätena meddelar är osäker, dvs. att det inte är klart om de lokalt utfärdade reglerna är att anse som föreskrifter eller inte. Detta kan enligt utredningen leda till tillämpningssvårigheter vid t.ex. överprövning av beslut. Det behöver alltså tydliggöras om avsikten med de olika bestämmelserna är att ge högskolorna rätt att fatta förvaltningsbeslut eller att meddela föreskrifter. Bemyndiganden att meddela föreskrifter ska vara formulerade på ett sådant sätt att det klart framgår att det rör sig om normgivningsbemyndiganden. Av kungörandelagen följer att föreskrifter ska kungöras i en författningssamling och att kungörande får ske på något annat sätt endast om det finns synnerliga skäl och efter regeringens medgivande. Högskolorna har inte möjlighet att kungöra sina föreskrifter i någon särskild författningssamling. Detta kan lösas genom att högskolorna ges antingen var sin egen författningssamling eller möjlighet att utnyttja någon annan myndighets författningssamling. I fråga om utbildningsplaner finns i författningssamlingsförordningen ett medgivande för styrelsen för att kungöra sådana på annat sätt än i författningssamling. Något motsvarande undantag för övriga statliga högskolor finns inte. För att underlätta bedömningen av hur kungörandelagens krav på kungörande av högskolornas föreskrifter lämpligast kan uppfyllas, bör arten och omfattningen av de föreskrifter som finns vid, eller kan komma att meddelas av, högskolor belysas. Frågor om elektroniskt kungörande av föreskrifter bereds inom och ingår därför inte i uppdraget. kartlägga förekomsten av bestämmelser i högskolelagen och i andra författningar som ger högskolor rätt att meddela föreskrifter eller fatta förvaltningsbeslut, analysera om vissa bestämmelser behöver omformuleras så att det tydligare framgår om avsikten är att högskolan ska meddela föreskrifter eller fatta förvaltningsbeslut, kartlägga arten och omfattningen av meddelade föreskrifter vid ett lämpligt urval av högskolor, lämna förslag på hur universitetens och högskolornas föreskrifter ska kungöras, redogöra för de eventuella kostnader och andra konsekvenser som förslagen medför och lämna förslag till finansiering, och lämna de författningsförslag som behövs. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska under arbetets gång inhämta synpunkter från universitet och högskolor, , och . Utredaren ska i arbetet samverka med . Uppdraget ska redovisas . Följande översikt bygger på utredningens kartläggning av bestämmelser som ger högskolorna rätt att meddela föreskrifter. Översikten omfattar både befintliga bemyndiganden och de bemyndiganden som utredningen föreslår ska föras in i de olika förordningarna. Föreskrifter enligt högskoleförordningen (1993:100) Föreskrifter om högskolans interna organi- 1 kap. 17 § Föreskrifter om valförfarandet när lärarnas representanter i styrelsen ska utses 2 kap. 7 a § Föreskrifter om studentrepresentation när be- slut fattas eller beredning sker 2 kap. 14 § Bedömningsgrunder vid anställning av en 4 kap. 3 § Bedömningsgrunder vid anställning av en 4 kap. 4 § Föreskrifter om vilka övriga kategorier av lärare som ska anställas samt vilka be- hörighetskrav och bedömningsgrunder som ska gälla för dem 4 kap. 4 a § 6 kap. 15 § 6 kap. 17 § Undantag från kravet på att betyg ska sättas på en genomgången kurs 6 kap. 18 § Vilket betygssystem som ska användas (utbildning på grundnivå) 6 kap. 18 § Begränsningar av det antal tillfällen som en student får genomgå prov för att få godkänt resultat på en kurs eller del av en kurs 6 kap. 21 § Föreskrifter i allmänna studieplaner 6 kap. 27 § Föreskrifter om vilket betygssystem som ska användas, föreskrifter om disputationen och om betygssättningen i övrigt (utbildning på 6 kap. 35 § Inom vilken tid och på vilket sätt anmälan till en utbildning ska göras (utbildning på grundnivå eller avancerad nivå) 7 kap. 4 § Föreskrifter om vilka områdesbehörigheter som ska gälla för vissa utbildningar 7 kap. 10 § Hur stor andel av platserna som ska fördelas på grundval av respektive urvalsgrund (utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare) 7 kap. 13 § Föreskrifter om att samtliga platser ska fördelas på grundval av särskilda prov, eventuellt i kombination med andra urvalsgrunder (konstnärliga utbildningar) 7 kap. 14 § Föreskrifter om urvalsgrunder (utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig 7 kap. 23 § Vilka urvalsgrunder som ska användas och vilken platsfördelning som ska göras (ut- bildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till andra än nybörjare) 7 kap. 26 § Inom vilken tid och på vilket sätt anmälan till en utbildning ska göras (utbildning på 7 kap. 37 § Vilka för- eller efterled som ska användas för att ange en examens inriktning samt över- Föreskrifter enligt förordningen (1993:221) 1 kap. 13 § Föreskrifter om valförfarandet när lärarnas och forskarnas representanter i styrelsen ska ut- 2 kap. 2 § Föreskrifter om vilka områdesbehörigheter som ska gälla för vissa utbildningar 5 kap. 2 d § Föreskrifter om tillstånd att använda sär- skilda prov som urvalsgrund och villkoren 5 kap. 2 e § Föreskrifter om undantag från reglerna i 7 kap. 13 § första stycket högskoleförord- ningen om andelarna vid platsfördelningen 5 kap. 2 e § Vilka för- eller efterled som ska användas för att ange en examens inriktning samt Föreskrifter enligt förordningen (2005:568) om särskild utbildning av lärare i yrkesämnen Vilka av de i 8 § angivna urvalsgrunderna som Inom vilken tid och på vilket sätt anmälan till en utbildning enligt förordningen ska göras Föreskrifter enligt förordningen (2007:223) om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare och förskollärare samt personal med pedagogiskt ledningsansvar i förskolan Föreskrifter enligt förordningen (2007:432) om behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor Föreskrifter i en plan Föreskrifter enligt förordningen (2007:1164) Föreskrifter om Försvarshögskolans interna 1 kap. 3 § och 1 kap. 17 § Föreskrifter om vilka personer som är val- bara till forsknings- och utbildnings- nämnden, samt om vilka som är röst- berättigade och om valförfarandet 2 kap. 4 § Föreskrifter om särskild behörighet till ut- bildning som leder till officersexamen 4 kap. 4 § Föreskrifter om avgiftens storlek vid avgifts- 5 kap. 2 § Föreskrifter om den särskilda behörighet som krävs (utbildning som leder till en 5 kap. 4 § Föreskrifter om undantag från reglerna i 7 kap. 13 § första stycket högskole- förordningen om andelarna vid plats- fördelningen (utbildning som leder till en 5 kap. 5 § Bilaga 2 SOU 2012:5 Vilka områdesbehörigheter som ska gälla vid krav på särskild behörighet (övrig utbild- ning på grundnivå eller avancerad nivå) 5 kap. 6 § Vilka för- eller efterled som ska användas för att ange en examens inriktning samt Föreskrifter enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning Föreskrifter om nödvändiga förkunskaper Föreskrifter om urvalsgrunder och plats- Föreskrifter enligt förordningen (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer Föreskrifter om storleken på avgiften Föreskrifter enligt förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen Föreskrifter om vilka urvalsgrunder som ska Inom vilken tid och på vilket sätt anmälan till en utbildning enligt förordningen ska göras 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2.Framtidens högkostnadsskydd i vården. 3.Skatteincitament för riskkapital. 4.Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. Framtidens högkostnadsskydd i vården. Skatteincitament för riskkapital. Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området [4]