sou · H0B380 · 2012-11-29 00:00:00 — Behövs lärlingsprovanställningar och vad gör parterna på arbetsmarknaden? , vice vd för Den första frågan som parterna skulle svara på var hur de såg på lärlingsprovanställningen. hävdade att det möjligen fanns ett behov och därför var de privata arbetsgivarna i försiktigt positiva till den nya form som föreslås i direktiven till utredningen. konstaterade att de privat anställda tjänstemännen inte var övertygade om behovet. Unionen har redan träffat kollektivavtal på en rad områden, dessutom vill förbundet ha kvar en självständighet för parterna. Tydligast svar kom från som hävdade att det absolut inte fanns någon anledning att införa lärlingsprov- anställningar. –Vi är kritiska till att en lagändring genomförs. Liksom tjänste- männen har vi en massa exempel på att detta är reglerat i avtal. Enligt direktiven till utredningen ska ändringar göras i lagen om anställningsskydd och det förändrar fundamentet som avtalen vilar på, sade han. Om utredningen lämnar förslag på det sätt som föreslås i direk- tiven innebär det att arbetsgivarna kan använda provanställningen på ett nytt sätt, hävdade han. Därmed behövs inte de avtal som är träffade utan dem kan arbetsgivarna säga upp. Syftet är också att lärlingsprovanställning ska gälla för mindre arbetsgivare som saknar kollektivavtal – något som gjorde orolig. Det betyder att de som omfattas, de unga, måste förhandla själva med arbetsgivarna. –När man är 16 eller vet man inte vilka krav som ska stäl- las på arbetsgivaren. Dessutom kommer arbetsgivaren ha ett stort maktövertag. Börjar de unga ställa krav om utbildningens innehåll är risken stor att arbetsgivarna säger nej till den unge, sade han. konstaterade att kan företag som saknar avtal anställa fritt. Han underströk behovet av att parterna bidrog till att förbättra övergången mellan skola och arbetsliv. –Inom ramen för diskussionen om jobbpakt pågår nu en analys om vad som går förbättra, vad vi som parter kan göra och vad rege- ringen kan gå in och stötta med. underströk att LO delar Svenskt Närings- livs oro för att så många står utanför arbetsmarknaden. Men lös- ningen är inte att införa lärlingsprovanställningar utan att över- lämna frågan till parterna på arbetsmarknaden. Också ansåg att parterna på arbetsmarknaden kunde göra mer. Men ett bekymmer är att de avtal som Unionen träffat om yrkesintroduktion inte används. Inte har arbetsgivarna visat intresse för att använda dem. –Förklaringarna tror jag är att det finns en osäkerhet kring hur handledarrollen ska gå till på företagen och hur utbildningsinne- hållet ska se ut. Bland används dock avtalen, enligt . Som nybliven avtalssekreterare hade han inte hunnit skaffa kunskap om alla avtal, men hänvisade till avtalen inom Bygg- nads – det förbund han lämnade . –Byggbranschen utbildar runt 7 000 lärlingar . Det finns en rad andra avtal. Men alla är olika. Det går inte att säga att 18 månader passar för alla. One size fits all som direktivet föreslår fungerar inte. Inom pågick ett analysarbete av hur de nuvarande avtalen ser ut, enligt . Vad funge- rar och vilka är problemen? –Vi drar igång ett erfarenhetsutbyte där vi resonerar om vad vi kan göra tillsammans med facken och vad regeringen skulle kunna göra. Han efterlyste också en mer öppen facklig inställning till vilka utbildningskrav som skulle ställas i samband med lärlingsprov- anställningen. I Handels avtal med handlar till exempel utbildningsinnehållet främst om hur man jobbar, sade han. –Den som jobbar ska göra det i alla delar av butiken, man ska få del av helheten. Det är en lösning som underlättar för många före- tag. Det blir väldigt jobbigt för många företag om de måste åstad- komma en regelrätt utbildning, sade han. Den inställningen kritiserades av som hävdade att utbildning är nödvändigt inte bara för företa- gen utan för samhället. –Vi vill ha medborgare som har kunskap och tar egna initiativ. Då ska alla gå i gymnasiet och ha högskolekompetens. Sen kan utbildningen ta lite för vissa. För fanns en juridisk oklarhet i direktiven, häv- dade han. Den anställningsform som föreslås är provanställning, men den befintliga provanställningen i lagen om anställningsskydd gäller . –Den här introduktionen ska pågå längre och i min värld bety- der det att den som omfattas blir tillsvidareanställd. Det är en otydlighet. Unionens utgångspunkt är att alla sådana här former ska leda till tillsvidareanställning. Tanken kan väl inte vara att arbetsgivarna kan ta in en ung person och därefter en annan och så vidare. Det försämrar villkoren. Men något löfte om anställning går inte att utfärda, enligt . Är det tanken, kommer inte många unga omfattas av lärlingsprovanställningar. Att arbetsgivaren ersätter en ung praktikant med en annan ansåg han inte var problematiskt. –Det betyder att fler får yrkeserfarenhet och referenser. Det vi vet är att av alla med tillfälliga anställningar går över till fasta anställningar och lärlingsprovanställningen är en bra intro- duktion till fast jobb. pågår också diskussioner mellan parterna och regeringen om en så kallad jobbpakt. Vilka krav skulle ställa på regeringen i samband diskussionerna ville inte säga under seminariet. Det var något för . En kravlista förbereddes dock, sade han. Också inom LO och Unionen förbereddes kravlistor. lyfte fram hand- ledarstöd som något viktigt. Och underströk att lagstiftning är fel väg. –Det viktigaste budskapet från oss i det här sammanhanget är ändå att den här utredningen är fel. Den ändrar ett viktigt funda- ment mellan parterna och försvårar i stället för att förenkla. Det som står i direktiven säger vi nej till, sade . Publiken inbjöds att komma med frågor och kommentarer. , från , ville ge sin beskrivning av avtalet mellan Handels och som han ansåg att lämnat en felaktig bild av. Enligt avtalet ingår utbildning på ett helt annat sätt än beskrivningen, hävdade han. –Det är fel att säga att avtalet saknar utbildningsinslag. Vi är överens om att ska vara utbildning, sade han. Det Handels gör är bra, svarade . Men det finns en risk med att bara fokusera på utbildningen. Vad tycker ungdomsförbunden? , förbundsordförande för , MUF , förbundsordförande , SSU Innan det var dags för ungdomsförbundens företrädare att säga vad de tyckte om lärlingsprovanställning kom en fråga från publiken. Det var från Transport. Han undrade om det inte är möjligt att införa klausuler som tvingar företag att ta emot lärlingar? svarade att han anser att klausuler är en fiffig lösning som borde användas mer. Enligt är det svårt att se hur det skulle vara möjligt med den detaljreglering som i så fall behövs. konstaterade att det finns lär- lingsklausuler i byggbranschen. Men det handlar om rekommen- dationer i avtalen som sällan används. –Man ska fundera mycket innan den här typen av regelverk införs, risken är att det utvecklas till hinder i verksamheten. När parterna svarat på frågan var det dags för representanterna från ungdomsförbunden att ge sin syn på förslaget till lärlingsprov- anställningar. konstaterade att det kan vara bra, men måste utredas ordentligt. Och om det införs kommer inte så många omfattas. ansåg också att frågan måste utredas ordentligt och det är ett skäl till att SSU inte tar ställning förrän det finns ett konkret förslag. Det finns också en risk för att praktikplatserna inte räcker till. Bland gymnasieelever som ska ha arbetsplatsförlagd utbildning är det som får de platser de har rätt till. –Därför är det viktigt att rikta mer uppmärksamhet till den arbetsplatsförlagda utbildningen och se till att den fungerar, sade han. konstaterade också att mycket mer än lärlings- provanställning behövs. Det finns ett samband mellan att var fjärde elev inte klarar gymnasieskolan och att ungefär var fjärde ungdom är arbetslös. Sambandet att inte klara gymnasieskolan och arbets- löshet är uppenbart. Därför är långsiktiga åtgärder för att förbättra gymnasieskolan viktiga. –Det som gäller nu är att förbättra den arbetsplatsförlagda utbildningen, den har aldrig fungerat. Men det räcker inte. En 21- åring som har gått ut gymnasiet är inte hjälpt av det, sade han. Yrkesintroduktion kan var en av nycklarna som behövs, men också lärlingsprovanställning. efterlyste också andra åtgärder, förutom en förbättrad gymnasieskola och arbets- platsförlagd utbildning. Det finns intressanta försök som pågår i kommunerna, hävdade han. I anställs arbetslösa ungdomar av kommunen och i jobbar arbetslösa ungdomar halvtid och pluggar på halvtid. –Den här typen av åtgärder skulle leda till lägre kostnader för socialhjälp, högre produktivitet och starkare individer. Finansie- ringen skulle kunna ske genom att använda de 16 miljarder som används för halverade arbetsgivaravgifter till ungdomar. Det är en åtgärd som inte ger speciellt stor effekt, sade han. Åtgärder för att skapa ett bra system för validering var något som lyfte fram. Det är ett system som också behövs när det gäller lärlingsprovanställningen. –Vi måste veta hur vi ska säkerställa den. Hur mäter vi kompe- och hur kvalitetsstämplar vi innehållet? Men validering är bra av andra skäl, enligt . De som arbetat länge på ett ställe och känner att de vill byta jobb behöver dokumentera vad de kan. Om det är inte är möjligt är risken att man avstår från att flytta. Ett annat exempel är alla invandrare som behöver validera utbildningar och kunskaper från andra länder. –Om vi kan få en diskussion om hur vi ska validera kunskap i den här utredningen så har utredningen åstadkommit något mycket viktigt, sade han. Diskussion mellan , , Representanterna från parterna konstaterade att validering är vik- tigt och att mer säkert kan göras. De var också överens om att det är svårt att bedöma hur de nya yrkesintroduktionsavtalen kommer att fungera. Men det kan vara så att avtalen är lite otydliga när det gäller utbildningens innehåll och kvalitetssäkring. Mer utvecklingsarbete hade kunnat ske och därför finns det anled- ning till självkritik, enligt . –Jag tror inte att vi prioriterat de här frågorna. Men det är dags att ta det här på allvar. Och det är viktigt att de branscher som anställer många ungdomar får fortsätta göra det, sade han. Enligt är det hotell- och restaurang-, handels- och byggsektorn som anställer flest ungdomar. –Min uppmaning är därför att vi ska se till att vi fortsatt har mycket jobb i de här sektorerna eftersom det är den mest naturliga ingången till arbetsmarknaden. De båda representanterna för ungdomsförbunden fick uppma- ningen att ge sina uppfattningar om vad parterna kan göra ihop för att förbättra läget på arbetsmarknaden för ungdomar. hävdade att parterna måste ta mer plats i skol- och utbildningsdebatten. –Men lyft också upp yrkesutbildningen och skapa en diskussion hur kvaliteten kan förbättras och fortsätt arbeta för bra utbild- ningar som teknik- och vårdcollege, sade han. uppmanade också parterna att arbeta mer till- sammans med utbildningsfrågor. Parterna kan också se till att fler företag tar emot praktikanter och att ett valideringssystem införs. Med mer fokus på de här frågorna är det inte uteslutet att lärlings- systemen kan växa på samma sätt som i . –Men drick också lite mer kaffe med varandra. Tilltro mellan er är bra, sade han. Hur skapas och kvalitetssäkras ett utbildningsinnehåll? , professor i pedagogik , sakkunnig i arbetsplatslärande och processledare , vd för , utredare på avdelningen för lärande och arbetsmarknad Eftersom och föreläst på förmid- dagen, inleddes avsnittet med att och presenterade sig. Handelns Kompetensbyrå verkar under Handelns Kompetens- råd, som är ett partsgemensamt organ där , och och företag inom handeln ingår. Byrån utvecklar, enligt , metoder och modeller för att främja företag och medarbetare inom handeln. Bland annat har ett valideringsarbete genomförts och branschen har tillfrågats om kraven på olika yrken. –Man brukar säga att folk står i affär när det handlar om i jobba Men det är ett jobb som kräver olika kompetenser. videfinierat vad som krävs när det gäller säljare och butiksledare, sade . Det betyder att personer som gärna vill jobba inom handeln men som saknar formell utbildning eller dokumenterad kunskap kan genomgå en validering där bland annat tester, samarbets- övningar och rollspel ingår. Färdighetsträning är något annat som Handelns Kompetensbyrå tagit fram för branschen. –Ingen vill gå ut på om bilarna körs av folk som bara gjort teoriprov men inte haft någon praktisk lektion. Det är lika i handeln. Man måste träna på sin profession. har ägnat åt gymnasie- och vuxenutbild- ningsfrågor. arbetar han på Kommuner och Landsting, SKL och hans utgångspunkt när det gäller lärlingsprov- anställning är att den ger en möjlighet till introduktion. Det ger en möjlighet att testa yrken. –För den som ska välja gymnasieutbildning i sjuan eller åttan är det svårt att veta hur efterfrågan ser ut vid slutexamen. Vad behö- ver till exempel 2018? Utvecklingen går snabbt, konstaterade han. I ett slag kan gå ut och hävda att företaget behöver 900 ingenjörer. Ungdomarna har insett att utvecklingen går snabbt och försöker därför skaffa sig så breda gymnasieutbildningar som möjligt. Men ungdomarnas beslutsvånda handlar inte om gymnasieskolans kvalitet, enligt . –Det är inget fel på gymnasieskolan. Den är mycket bättre än vad som sägs. Internationellt håller vi hög standard. För företag som vill anställa personer som de anser saknar rele- vant kompetens kan lärlingsprovanställning vara bra. Det ger en möjlighet för de anställda att fylla på kompetens, konstaterade han. Efter presentationen av och fick hela panelen möjlighet att utveckla sin syn på om företagen behöver någon form av struktur för att klara av lärlingsprovanställ- ningen. tog, som han sade på sig hatten som företagare, och berättade att det företag han ledde tog slutade det hela med besvikelse. De unga var ointresserade och kom inte tid. Så anställdes en kvinna på företaget som hade läst beteendevetenskap och var duktig på pedagogik. Hon ändrade på inriktningen. Praktikanterna fick uttrycka sina egna mål, fick lära sig mer och på ett systematiskt sätt. –Det gjorde stor skillnad. Ungdomarna trivdes och vi insåg att här fanns vår rekryteringsbas. Men alla företag kan inte räkna med att få in någon med så mycket kunnande om vad som behövdes. Därför behövs stöd till företagen. berättade att han regelbundet träffar landets 20– 25 vuxenutbildningschefer och de anser att en bättre dialog om matchning mellan arbetsliv- och utbildningsansvariga är viktigt prioritera. Det gäller både regional och lokal nivå. –Kommunen kan stå för information, validering, studier och yrkesvägledning och bygga individuella studieplaner. Det säger jag inte för att jag arbetar på SKL utan för att det är vad landets vuxen- utbildningschefer säger. Också tyckte att vuxenutbildningen måste utvecklas mer, medan underströk behovet av stödstrukturer mer allmänt. En struktur som skulle kunna använ- das är den som redan finns för teknik- och vårdcollege. förde fram vikten av att varje bransch måste vara delaktig och att företagen har en stödstruktur som hjälper dem med att forma utbildningen. tyckte att det lokala perspekti- vet var viktigt. –Det handlar inte om kommunen som utförare av utbildning utan att det måste finnas en lokal struktur. Det är där kunskapen om behoven finns. Det finns också utmärkta ämnes- och kurspla- ner framtagna som går att använda, sade . Hon konstaterade också att samarbete är viktigt. Innehållet i utbildningen måste dessutom växa fram genom en dialog mellan arbetsgivaren, den anställde och pedagoger, enligt . –Om inte individen uppfattar utbildningsinnehållet som rele- vant faller motivationen direkt. LO:s avtalssekreterare åberopade igen direk- tiven till utredningen. Enligt dem ska lärlingsprovanställning gälla småföretag som saknar kollektivavtal. Men det sägs ingenting om hur utbildningen på arbetsplatsen ska kvalitetssäkras, hävdade han. –En ung person som hoppat av skolan, är blir anställd på den lokala korvmojen och begär att få läsa matematik. rens lösning blir att den anställde får räkna korvar. Jag förstår inte hur man ska kvalitetssäkra utbildningen. svar blev att tre parter kommer att vara involverade, individen, arbetsgivaren och en pedagogisk stöd- struktur. underströk också behovet av att tre parter är involverade. Inte minst yrkeslärarna blir viktiga, enligt , och ansåg att individuella studie- planer kommer att vara till hjälp. från frågade om inte Arbetsförmedlingen kunde vara stöd- och skyddsfunktion för lärlingsprovanställningen. Men det var en lösning som panelen inte var speciellt förtjust i. konstaterade att om och dess verksamhet fungerade optimalt skulle inte komplement vara nödvändigt. ansåg att inte hade rätt kompetens för uppdraget. Ett treparts- system som innehåller validering trodde han var bäst. –Med ett valideringstänkande fastställs innehållet i utbildningen initialt och sen kan man kontrollera i efterhand om det blev som man tänkt, sade han. ställde inte någon fråga till panelen, utan ville istället göra ett medskick till utredningen. Direktiven handlar om två delar, en ny anställningsform och om utbildningsinnehållet, sammanfattade han. –Diskussionen mellan parterna har visat att det är svårt att inrätta en ny anställningsform. Därför vill jag istället göra med- skicket att utredningen ska lägga mer tid och tankar på det som gäller utbildningsinnehållet och stödstrukturer. I bästa fall kan förslag tas fram som leder till att de avtal som redan finns används mer och att nya avtal kommer till, konstate- rade han. Att lärlingsprovanställningen ska användas av företag som inte har kollektivavtal, borde däremot inte utredningen stirra sig blind på. Utredningens utgångspunkt borde istället vara att kollektivavtal är en förutsättning, sade han. råd var att försöksverksamhet för lärlingspro- vanställning införs. Då finns det något konkret att visa upp och hon var övertygad om att det dessutom skulle visa på mycket goda resultat. ansåg att statligt stöd till parterna var viktigt. –Då tror jag mycket händer inom olika branscher. Också tyckte att försöksverksamhet var en bra idé. Men konstaterade han att utbildning och arbets- platslärande är komplicerat – och viktigt. Kompetensförsörjning och utveckling är en förutsättning för att svenska företag ska kunna möta en global konkurrens och i det sammanhanget är arbetsplatslärande en viktig pusselbit. fick avsluta diskussionen. –Det finns stora gränser mellan utbildning och arbetsmarknad. Men finns det ett stort intresse för att hitta åtgärder för unga. Lärlingsprovanställning är en pusselbit som saknas och jag känner stor entusiasm för det här. Den ansvariga utredaren, , avslutade dagen med att tacka alla talare, paneldeltagare och publiken. Utredningens ambition är att presentera fakta om vad parterna redan gjort inom det här området och om det finns förklaringar till att de avtal som finns inte används. –Det vi hoppas kunna presentera är något som underlättar för parterna och som kan bli till glädje för regeringen, sade han. Lärlingsprovanställning – en väg för unga att etablera sig på arbetsmarknaden? Kaffe 10.15–10.45 Lunch 12.15–13.00 Behövs en lärlingsprovanställning? , LO , Unionen/PTK Kaffe 14.30–15.00 Hur skapas och kvalitetssäkras ett utbildningsinnehåll? , och lärande (IBL), , DalaWux/, Handelns kompetensbyrå , SKL Beskrivning från några kommuner om samarbetet mellan arbetslivet och den kommunala vuxenutbildningen Vuxenutbildningen som stödstruktur för ungdomars lärande på arbetsplats? Den kommunala vuxenutbildningens uppdrag Målet för den samhällsstödda vuxenutbildningen, beslutat av riks- dagen, är brett och handlar både om den enskildes personliga utveckling samt hans eller hennes möjlighet att ställa om för en ökad sysselsättning. har också ställt sig bakom ett antal strategier som ska känneteckna vuxenutbildningen. De ställer bl.a. krav på god tillgänglighet till utbildning, t.ex. oberoende av tid och rum, att den bedrivs i flexibla former samt att det som genomförs verkligen bygger på behovsanalyser hos medborgarna. Information om arbetslivets behov av kompetens är också ett viktigt inslag. Något som enligt statens intentioner också ska känneteckna verk- samheten är ett valideringsperspektiv, dvs. att den vuxne ges kredit för alla de kunskaper och kompetenser han eller hon har med sig in i utbildningen. De kunskaper som förvärvats i t.ex. arbetslivet ska tillgodoräknas den enskilde vilket får effekter för såväl genom- förandet som för organisering av utbildningen. Vuxenutbildningen i femton kommuner har allt sedan samarbetat på olika sätt. Samarbetet formaliserades i en ideell förening, Dalawux, vars syfte är att utveckla vuxenutbildningen så att den blir en väl fungerande aktör i den regionala strukturen för kompetensförsörjning. I föreningens stadgar § 4 beskrivs föreningens verksamhetsidé enligt följande: Föreningens ändamål är att i samarbete mellan anordnare av vuxenutbildning verka för en kvalitativ och positiv utveckling av vuxenutbildningen i . Föreningen ska också initiera utbildningar utgående från regionens verkliga behov. har Dalawux med medel från dalakom- munerna, Region och Europeiska socialfonden systema- tiskt arbetat för att förverkliga ambitionen i nationella mål och riktlinjer för vuxenutbildningen. De områden som har haft särskilt fokus är samverkan, behovsanalys, individualisering och uppföljning. Med utgångspunkt från de ställningstaganden som lyfts fram i utredningen om lärlingsprovanställning redogörs här för de utveck- lingsdelar som bedöms vara aktuella i arbetet med den angivna målgruppen. Behovsanalys för anställda och företag En del av Dalawux utvecklingsarbete har genom Dalalyft syftat till att för målgruppen solo- och microföretag tyd- liggöra företagens behov av strategisk kompetensförsörjning. Målet har också varit att kompetenshöjande insatser ska utföras på ett sätt som gör det möjligt för anställda att delta. Projektet har genomfört behovsanalyser på 375 företag och stora delar av dess 1 400 anställda. Erfarenheter från arbetet visar att flertalet företag varken tar sig tid eller har kunskap om hur man gör en kompetensbehovsanalys. Detsamma verkar gälla även för små- och medelstora företag, SMF. Det har också visat sig att det är svårt att se behoven i den egna organisationen. Synpunkter och stöd från någon kunnig person utifrån höjer kvalitén. Diskussion har inletts med lokala och regionala beslutsfattare om att etablera ett pro- cesstöd för sådan analys där vuxenutbildningen i samverkan med kommunernas näringslivsenheter kan bistå företag och offentliga arbetsplatser med viktig kompetens. De analysmetoder som används, och som effektiviseras med digital teknik, bygger på tidigare erfarenheter och utgår från fysiska möten. Det har visat sig vara en fördel om samtliga medar- betare i ett företag deltar i analysen och tidsåtgången varierar bero- ende på ambitionsnivå. Analysarbetet på företaget följer i huvudsak följande upplägg: 2.Affärsidé, produkter, tjänster, marknad, kunder, konkurrenter, leverantörer, samarbetspartners 5.SWOT – styrkor, svagheter, hot, möjligheter Därefter görs bedömning av kompetensbehov som stäms av mot befintlig kompetens. Eventuella kompetensgap identifieras och en utvecklingsplan utarbetas. Naturligtvis kan en sådan process verka överdriven i syfte att identifiera utbildningsinnehåll för en ungdom i lärlingsprovanställ- ning. Men den medvetenhet processen ger om arbetsplatsens aktu- ella kompetensbehov utgör en mycket god grund för matchning av individ, för att identifiera utbildningsinnehåll och för att få delak- tighet och engagemang i genomförandet. Arbete pågår för att göra det möjligt att anpassa processen från att vara helt självinstruerande till att erbjudas i en form med fysiskt processtöd. Graden av stöd beror på arbetsplatsens kompetens om hur man genomför en behovsanalys. Den unges introduktion på arbetsplatsen arbete, som ägs av , syftar till att stödja kommunerna i arbetet med arbetslösa ungdomar i åldern 18–.