sou · GZB302 · 2012-01-01 00:00:00 — Förtydligande av föreskrifterna och handläggarstödet behöver genomföras för att säkerställa att följs. Det bedöms kunna ske inom ramen för det löpande föreskrifts- arbetet. Informationen till jordbrukarna behöver kompletteras med aspekten att sökande behöver beakta om det finns krav i beslut om djurhållning som omöjliggör ansökan om viss miljöersättning. Förslaget om administrativ kontroll är ett nytt moment vid hand- läggningen av stödansökningarna. Antalet ärenden som behöver kontrolleras mot beslut om djurhållning varierar mellan länen men sammantaget är det inte ett stort antal ärenden, se tabell 5.1 ovan. Arbetet är störst första gången en stödansökan ska kontrolleras, därefter behöver kontroll endast ske om företaget har ett nytt eller ändrat beslut om djurhållning. Beroende på hur tillgängliga besluten är på länsstyrelserna kan arbetet ta . Kontrollen av djurhållningsbeslutet gentemot den sökta miljö- ersättningen är inget omfattande arbete. Behovet att bedöma om miljöersättning kan beviljas eller inte efter en administrativ kontroll är beroende av hur utformar reglerna. Kontrollen bedöms kunna göras inom ramen för det löpande arbetet. I samband med nya tillståndsärenden för djurhållning bör de handläggare som arbetar med denna typ av ärenden informeras om konsekvensen av särskilda villkor för olika typer av miljöersättning. En bedömning bör göras om ett särskilt villkor behövs eller om ett frivilligt miljöstödsåtagande är tillräckligt. Statsbudgeten påverkas inte när de krav som EU-reglerna ställer genomförs korrekt. Om EU-reglerna inte uppfylls kan det medföra sanktioner för . Förslagen innebär inte ökade kostnader för eller länsstyrelserna utan bör kunna inrymmas inom befintlig verksamhet. Kommunernas arbete påverkas inte. Däremot är det angeläget att information lämnas till kommunerna så att de ser vilken konsekvens ett föreläggande om försiktighetsåtgärd kan medföra för vissa typer av miljöersättning. En bedömning bör göras om ett föreläggande behövs eller om ett frivilligt miljöstödsåtagande är tillräckligt. 5.7.3Konsekvenser för enskilda och näringslivet Förslaget om administrativ kontroll berör de djurhållande företag som är tillstånds- eller anmälningspliktiga och får miljö- ersättningar som är likalydande med villkor/förelägganden i beslut. I tabell 5.1 anges det totala antalet företag som var anslutna till vissa miljöersättningar . Det torde främst röra sig om små företag. Det är därför särskilt viktigt att information ges om kontrollen och den begränsning villkor/förelägganden i beslut får samt att de administrativa kostnaderna inte ökas. Vad förslaget kan innebära för företagens administrativa kostnader beror på den närmare utformningen av föreskrifterna och rutinerna för kontrollen. I möjligaste mån bör länsstyrelserna själva ombesörja att de får del av tillstånds-/anmälningsbeslut och inte begära in det från jordbrukaren. I sådana fall ökar inte företagens administrativa kostnader. De administrativa kontrollerna medför att om en felaktig ansökan lämnas in kan det få ekonomiska konsekvenser i form av avdrag på miljöersättningen. Den information som upprättas behöver vara tydlig så att de som är berörda uppmärksammar att de behöver kontrollera i vilken mån särskilda villkor/föreläggande i beslut om djurhållning inne- håller krav som omöjliggör en anslutning till viss form av miljö- ersättning. Tydligheten är även viktig så att de som inte är berörda, det vill säga rena växtodlingsföretag och djurhållande företag som inte är anmälnings- eller tillståndspliktiga, lätt kan se att de inte är berörda av den delen av informationen. Särskilda villkor i till- ståndsbeslut samt föreläggande om försiktighetsåtgärder i anmäl- ningsärenden innebär att en åtgärd måste genomföras hos en jordbrukare om kravet finns i beslutet om djurhållning, medan en annan jordbrukare kan göra det som en frivillig miljöåtgärd. Det innebär att jordbrukaren med villkor i beslut gör miljöåtgärden utan ersättning, medan den andre får ekonomisk ersättning via landsbygdsprogrammet. Det påverkar således konkurrensför- hållandena för företagen. Konsulter som anlitas av jordbrukare för att upprätta en miljökonsekvensbeskrivning behöver beakta effekten av utformningen av miljökonsekvensbeskrivningen och vilka förslag till villkor som ställs upp. Detsamma gäller vid anmälan om djurhållning. 5.7.4Konsekvenser för samhället i övrigt Förslagen bedöms inte leda till några konsekvenser för den kom- munala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 5.7.5Konsekvenser för konkurrenskraften på EU:s inre marknad Beroende på det nationella regelverket kan miljöåtgärder i en med- lemsstat vara tvingande medan en annan medlemsstat har utformat den nationella lagstiftningen så att det är möjligt att skapa en miljöersättning med motsvarande syfte. Det kan ha påverkan på konkurrenskraften på EU:s inre marknad. Det strider dock inte mot reglerna eftersom landsbygdsprogrammet har godkänts av Europeiska kommissionen. Förslaget om förtydligande av att en administrativ kontroll behöver genomföras överensstämmer med och krävs för att säkerställa att följs. 5.7.6Sammanvägning av de samhällsekonomiska konsekvenserna Förslagen innebär att resurserna i landsbygdsprogrammet kan användas för att uppnå de åtgärder som utgör frivilliga åtaganden och risken för dödvikt minskar, dvs. medel betalas inte ut för åtgärder som ändå måste genomföras. En väl utformad information till de jordbrukare och konsulter inom området som berörs minskar risken för att miljöersättning söks trots att det inte är möjligt på grund av innehållet i beslutet om djurhållning. Den administrativa kontrollen är ett krav enligt EU-reglerna och som utbetalningsställe för EU-stöd ansvarar för att utbetalningarna är korrekta och därmed för hur arbetet ska bedrivas. Den närmare utformningen av underlag för att underlätta länsstyrelsernas arbete samt lämplig information till berörda jord- brukare är upp till att utforma. Den sammanvägda bedömningen är att åtgärder utöver det som sker bör göras både på och på läns- styrelserna för att inte riskera felaktiga utbetalningar och därmed riskera sanktioner för . I utredningens direktiv anges att lagstiftningen i andra länder i vårt närområde och särskilt i och ska beaktas vid utformningen av förslagen. Utredningen har därför besökt NaturErhvervstyrelsen i . På mötet deltog även rep- resentanter från Miljøstyrelsen och Fødevarestyrelsen. Utredningen har också besökt , Food and Rural Affairs i . Redovisningen nedan bygger på uppgifter från dessa besök och på uppgifter från myndigheternas webbplatser. Nedan redogörs övergripande för regler i och om hantering av stallgödsel och andra biologiska produkter som förekommer i jordbruket eller i djurhållande verksamheter, pröv- ning av djurhållande verksamhet och biogasanläggningar på gårds- nivå samt samlad information om tillstånds- respektive anmälnings- pliktiga djurhållande verksamheter. Inledningsvis redovisas statistik om djurhållningens omfattning samt balanser för kväve och fosfor. Det finns ett gemensamt som länderna ska genomföra i sin nationella rätt respektive tillämpa direkt. Vid den internationella utblicken har dock utredningen funnit att de övriga nationella reglerna som finns i respektive land medför att det är svårt att göra jämförelser av olika detaljer eftersom det kan ge en alltför begränsad bild sett till helheten. Internationell utblick till och 6.2.1Statistik om djurhållning och gödsel I utgör av landytan jordbruksmark. Det kan jämföras med som har jordbruksmark. När det gäller balansen av kväve gentemot total jordbruksmark är den per hektar i , vilket kan jämföras med i . Fosforbalansen är per hektar i och cirka 2 i . (Environmental Performance of Agriculture in Countries since 1990: and Country Selection, 2008.) I finns cirka 1 571 000 nötkreatur, 13 173 000 svin och 160 000 får. Det kan jämföras med nötkreatur, 1 520 000 (Jordbruksstatistisk årsbok 2012) Med anledning av den kustnära arealen, de lätta jordarna och den höga djurtätheten har hela landet definierats som känsligt område enligt nitratdirektivet. Hela landet är därefter indelat i olika klasser beroende på nitratkänslighet. 35–av den danska arealen är nitratklassad i klasserna 1, 2 och 3. Dessa områden måste leva upp till krav som är strängare än de generella reglerna. 6.2.2Regler om hantering av stallgödsel och andra biologiska produkter Gödselreglerna, reglerne om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække, innebär bl.a. en registreringsskyldighet i ett register om gödselräkenskaper. Skyldigheten omfattar alla företag som har mer än tio djurenheter, mer än en djurenhet per hektar eller tar emot gödsel och uppfyller ett omsättnings- krav. Övriga väljer om de vill vara med, t.ex. rena växtodlings- företag, för att undgå att betala avgift vid köp av handelsgödsel. De som är registrerade är skyldiga att anmäla leveranser av gödsel till andra verksamheter. Verksamheter som inte finns med i registret ska anmäla leveranser till registrerade företag. Vidare ska tillåten tillförsel beräknas utifrån en mark- och gödslingsplan där man för varje gröda räknar fram behov av kväve, fosfor och kalium. Nivån är under ekonomiskt optimum för att gödsla till viss gröda. Tabellerna fastställs av staten och tas fram i samarbete med forskare och branschen. Samma tabell gäller över hela landet, men Internationell utblick till och värdena varierar med jordtyp. Räkenskaperna ska skickas in till staten en gång . Staten kontrollerar att räkenskaperna följs genom både administrativa kontroller och kontroller i fält. De s.k. harmonireglerna reglerar hur mycket gödsel som får tillföras marken . Reglerna finns i Bekendtgørelsen om husdyrbrug og erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning, ensilage m.v. (Husdyrgødningsbekendtgørelsen). Harmonireglerna gäller alla som håller djur, lagrar eller använder gödsel som motsvarar en yrkesmässig djurhållning, oavsett om de är registrerade eller inte. Som exempel på vad som utgör yrkesmässig djurhållning kan nämnas två kor med tillhörande kalvar, fyra kor, 30 hönor, fyra hästar med tillhörande föl eller fyra hundar med valpar. Huvud- regeln är att gödselmängden som tillförs marken högst får uppgå till 1,4 djurenhet per hektar och planperiod. har beviljats undantag från nitratdirektivets regel om begränsning av kvävetill- förseln till kväve per hektar och år. I vissa fall får kväve tillföras. Undantaget är tidsbegränsat och förutsätter att kompensatoriska åtgärder vidtas. I övrigt regleras i Husdyrgødningsbekendtgørelsen krav på bl.a. lagringskapacitet, täckning av lagringsbehållare, spridning och avstånd till grannar. Det finns även regler om slam i Bekendtgørelse om anvendelse af affald til jordbrugsformål (Slambekendtgørelsen). När det gäller reglerna om animaliska biprodukter finns ett undantag från kravet på handelsdokument för naturgödsel. Det ställs dock krav på att spårbarheten ska säkerställas, vilket innebär att det ska finnas annan dokumentation över mängd, datum, mottagare m.m., t.ex. i form av en faktura. Beträffande naturgödsel ska det i vissa fall finnas ett skriftligt avtal mellan avsändaren och mottagaren. Avseende reglerna om desinfektion och rengöring görs det skillnad mellan transport till biogasanläggningar där det finns risk för korskontaminering och där det inte finns sådan risk. Om någon risk inte föreligger behöver inte transporten desinficeras och rengöras vid transport från en viss given anläggning till biogasanläggningen och vid efterföljande transport av rötresten tillbaka till samma anläggning. Regler om avfall finns i Bekendtgørelse om affald (Affaldsbekendtgørelsen). Om gödsel eller andra biologiska produkter från jordbruk eller djurhållning i ett enskilt fall ska klassificeras som avfall eller inte avgörs av Kommunalbestyrelsen. I Affaldsbekendtgørelsen finns regler om bl.a. biprodukter och när Internationell utblick till och avfall upphör att vara avfall. Däremot verkar det inte finnas några särskilda undantag för animaliska biprodukter, för naturligt material från jord- eller skogsbruk och för djurkroppar. 6.2.3Prövning av djurhållande verksamheter Vilken djurhållning som är tillståndspliktig regleras i Bekendtgørelse af lov om miljøgodkendelse m.v. af husdyrbrug (Husdyrgodkendelsesloven). Det finns tre olika typer av prövnings- kategorier: ett förenklat tillstånd (s.k. tillåtelse) för 15–75 djurenheter (i vissa fall tre djurenheter för pälsdjur), ett godkännande för mer än 75 djurenheter respektive ett godkännande för mer än 250 djur- enheter inklusive IPPC-/IED-nivån. En djurenhet motsvarar kväve. Till skillnad från de svenska reglerna om djurenheter är de danska mer differentierade och för vissa djurslag, t.ex. nöt- kreatur, uppdelade på ras och för andra djurslag, t.ex. hästar, uppdelade efter vikt. Som exempel kan nämnas att för mjölkkor utgör en djurenhet 0,85 kor förutom för rasen där det är 1 ko. Beträffande hästar är en djurenhet 1 häst i men en djurenhet är 1,9–4,9 hästar i beroende på vikt. När det gäller slaktsvin utgör producerade antal svin med en normal beläggning samma antal i som i . Den högsta nivån omfattar bl.a. anläggningar som är tillstånds- pliktiga enligt IPPC-/IED-direktiven. Den mellersta nivån har vissa lättnader när det gäller krav på bästa tillgängliga teknik. Ett tillstånd omfattar inte bara själva anläggningen utan även markanvändning såsom spridning av gödsel och växtföljd, samt i viss utsträckning även kontrakterad areal för gödselspridning. Vid miljöprövningen kontrolleras om nitratdirektivets regler om maximal tillförsel av kväve följs. I tillståndet kan kvävetillförseln begränsas ytterligare. När det gäller MKB-direktivet är miljökonsekvensbeskrivningen en integrerad del av prövningen av miljötillståndet. Djurhållning av mer än 15 djurenheter (i vissa fall tre djurenheter för pälsdjur) är föremål för ett urval (screening) som en del av prövningen av miljötillståndet. Det finns ett särskilt elektroniskt ansökningssystem som ska användas vid ansökan. Genom att fylla i uppgifter i systemet får verksamhetsutövaren reda på vilka villkor som kommer att ställas på verksamheten. Systemet räknar ut hur mycket utsläppen bör Internationell utblick till och reduceras och verksamhetsutövaren kan i regel själv välja vilken metod som ska användas för att reducera utsläppen. Om verksam- heten ligger på en viss utsläppsnivå har verksamhetsutövaren rätt till ett tillstånd. De parametrar som systemet bedömer är bl.a. utsläpp av ammoniak, kväve och lukt. Även en lokaliseringsbedöm- ning görs. Hur många verksamheter som redan finns i området påverkar hur stora utsläppen får vara. Beträffande handläggningstider är målet att ärenden i kategorin 75 djurenheter ska ha avgjorts och kategorin 250 djurenheter . I praktiken tar det från ansökan till det att ärendet avgjorts. Anmälan krävs vid yrkesmässig djurhållning enligt reglerna i Husdyrgødningsbekendtgørelsen. Syftet med detta är att säker- ställa att de generella kraven på t.ex. avstånd uppfylls. Om kom- munen inte hör av sig får verksamheten påbörjas. 6.2.4Prövning av biogasanläggningar på gårdsnivå En biogasanläggning ska godkännas enligt reglerna i ABP- förordningarna. I ställs inte upp några krav på att naturgödsel ska vara trycksteriliserad eller att den ska genomgå ett hygieniseringssteg eller alternativ behandling innan den omvandlas i en biogasanläggning, oavsett om gödseln kommer från en eller flera gårdar. Rötresten anses under dessa förhållanden vara obear- betad. Rötresten kan spridas på mark under samma förutsättningar som naturgödsel. Förutom naturgödsel kan även matavfall användas utan hygienisering under förutsättning att det är ett kategori 3- material, dvs. inte kommer från transportmedel i internationell trafik. Enligt information vid utredningens besök i provtas rötresten avseende salmonella och därför ansågs det inte finnas någon risk för vidare spridning till . Anläggningar som behandlar biomassa per dag omfattas av Miljøbeskyttelseloven och kräver miljögodkännande från kommunen. För dessa anläggningar finns standardvillkor bl.a. inom områdena hantering och lagring av inkommande substrat, hantering av avfall, skydd av mark, grundvatten och ytvatten samt resultat från inspektion och kontroller inom egenkontrollen. flytgödsel per dag motsvarar drygt 400 kor med rekrytering. Mindre anläggningar på gårdsnivå prövas enligt byggnadslovs- plikten. Internationell utblick till och Beträffande regler avseende täckning av flytgödselbehållare har de reviderats till att även omfatta rötrest efter naturgödsel och efter enbart växtmaterial, t.ex. majs. Avgången av ammoniak är det främsta skälet till att samma krav ska ställas på täckning av rötrestbehållare som på flytgödselbehållare. Reglerna trädde i kraft . Kravet på täckningens kvalité reviderades vid samma tillfälle och det förtydligades att om tillsynsmyndigheten finner att täckningen inte är tillräckligt bra vid det första till- synsbesöket samt vid ett förnyat besök ska krav på täckning med tak ställas. 6.2.5Samlad information om tillstånds- respektive anmälningspliktiga djurhållande verksamheter I finns inte någon särskild databas med tillståndsbeslut, men kommunen är skyldig att offentliggöra sina beslut. I ansöknings- systemet sparas dock ansökan och tillståndet med villkor. torde man kunna få ut uppgifter från detta system, men det är okänt om en sådan avsikt finns. Villkor i tillstånden krockar antagligen inte med stödsystemet, varför frågan om en särskild databas eller ett kontrollsystem inte har varit aktuell för . 6.3.1Statistik om djurhållning och gödsel Utredningens uppdrag begränsar sig till . Eftersom det i vissa fall har varit svårt att få fram statistik endast över presenteras nedan i vissa fall statistik för hela . I utgör av landytan jordbruksmark (Environmental Performance of Agriculture in Countries since 1990: Country Selection, 2008). Nitrat- problem finns främst i , eftersom det är där det intensiva jordbruket bedrivs. Av areal utgör känsligt område . När det gäller balansen av kväve gentemot total jordbruksmark är den per hektar i hela och fosfor- balansen är per hektar. (Environmental Performance of Internationell utblick till och Agriculture in Countries since 1990: Country Selection, 2008). I hela finns cirka 9 901 000 nötkreatur, cirka 4 423 000 svin och 31 000 000 får (Jordbruksstatistisk årsbok 2012). I finns cirka 5 416 000 nötkreatur, 3 600 000 svin och 14 326 000 får (Crop areas, livestock populations and agricultural workforce 2011 – final results, Defra, ). Det kan jämföras med där det finns cirka 1 537 000 nötkreatur, 1 520 000 svin och 565 000 får (Jordbruksstatistisk årsbok 2012). 6.3.2Regler om hantering av stallgödsel och andra biologiska produkter Miljölagstiftningen i baseras ofta endast på internationella krav och åtaganden. I övrigt är tanken att de miljömål som finns ska uppnås genom rådgivning och riktlinjer. De regler som genomför nitratdirektivet är the Nitrate Pollution Prevention Regulations, som är bindande och gäller i känsliga områden. I de områden som inte är utpekade som känsliga områden gäller Code of Good Agricultural Practice for framers, growers and land managers. Det är riktlinjer som inte är bindande för den enskilde. De bindande reglerna för känsliga områden bygger på riktlinjerna för god jordbrukarsed. För känsliga områden finns t.ex. regler om perioder då man inte får sprida gödsel. Hur det rör sig om varierar med jordtyp och om det är vall eller öppen odling. har beviljats undantag från regeln om begränsning av tillförsel av kväve till . Jordbrukare som uppfyller vissa krav, bl.a. att av arealen är vall och att jordanalys och fosforgödslingsplan gjorts, får efter ansökan tillföra upp till kväve per hektar och år. Undantaget är tidsbegränsat och förutsätter att kompensatoriska åtgärder vidtas. När det gäller spridningsteknik är det bl.a. inte tillåtet att använda stallgödselspridare som gör att gödseln sprids högre än . Det finns inga regler om täckning av flytgödselbehållare. Reglerna och riktlinjerna gäller endast i jordbruket och häst- hållning utanför jordbruksföretag omfattas således inte av dem. När det gäller reglerna om animaliska biprodukter finns ett undan- tag från kravet på handelsdokument för naturgödsel. Det gäller vid transport mellan jordbruksföretag eller mellan jordbruksföretag och användare av gödseln. Beträffande kraven på fordon och behållare Internationell utblick till och använder sig den behöriga myndigheten i dessa situationer av möj- ligheten att godta transporter av naturgödsel under andra villkor förutsatt att oacceptabla risker för människors och djurs hälsa förhindras. De villkor som ställs är en fråga om sunt förnuft, t.ex. att läckage inte är acceptabelt. Transport av naturgödsel i andra samman- hang måste följa de krav som ställs i , förutom vad gäller märkning. Regler om avfall finns i The (and ) Regulations 2011. Reglerna omfattar inte sådant avfall som är undantaget från tillämpningsområdet för ramdirektivet för avfall. Beträffande biogas har the uttalat att gödsel som ska behandlas (t.ex. i en biogasanläggning) är avfall. När sub- stratet utgör avfall är även biogasen och rötresten avfall till dess att de har nått sin slutanvändning. Däremot anses inte rötrester utgöra avfall om substratet bestått av gödsel och de sprids på mark i gödningssyfte. (Position Statement 029, .) 6.3.3Prövning av djurhållande verksamheter I finns ett system med miljöprövning enligt IPPC-/IED- direktiven och ett separat system med miljökonsekvensbeskriv- ningar enligt MKB-direktivet som knyts till bygglovsprocessen. Endast anläggningar som omfattas av IPPC-/IED-direktiven kräver tillstånd (The Environmental Permitting [and ] Regulations). Annan djurhållning kräver varken tillstånd eller anmälan. Specifika aktiviteter kan dock kräva tillstånd, t.ex. hantering och transport av avfall samt uppförandet av biogas- anläggning och silo. För andra verksamheter än djurhållning finns, förutom individuella tillstånd, ett system med standardiserade undantag, som är en form av anmälningsförfarande, och standard- tillstånd med fasta villkor. Tillstånd till djurhållande verksamhet gäller endast själva anlägg- ningen. Det kan t.ex. innehålla villkor om byggnaden såsom ventilation och golv, hantering av gödsel inom byggnaden och utfordring av djuren. Villkor om spridning är mycket sällsynt. Det förekommer endast om spridning sker på platsen för anläggningen, inte om spridning sker på . Om nitratdirektivet följs kon- trolleras inte genom miljöprövningen, utan det hanteras genom separata regler. Internationell utblick till och När det gäller handläggningstider är målet att en tillståndspröv- ning ska vara genomförd . Om mer tid krävs måste myndigheten få medgivande till förlängning av den sökande. kan det krävas om ansökan är bristfällig eller om anlägg- ningen ligger intill ett särskilt skyddat naturområde. Exempel på ansökningar har tagits fram i syfte att underlättat för den enskilde och förkorta handläggningstiderna. Miljökonsekvensbeskrivning krävs för anläggningar för djurhåll- ning av svin och fjäderfä över tröskelvärdena i bilaga I till MKB- direktivet. Obligatorisk miljökonsekvensbeskrivning krävs även för anläggningar för intensiv djuruppfödning enligt bilaga II till MKB- direktivet om golvytan överstiger eller om verk- samheten utförs i ett känsligt område. I övrigt ska projekten bli föremål för en urvalsbedömning(screening). (and Country Planning [Environmental ImpactAssessment] [and ] Regulations.) 6.3.4Prövning av biogasanläggningar på gårdsnivå I krävs inget ABP-godkännande av en biogasanläggning som endast använder naturgödsel som substrat, oavsett om natur- gödseln kommer från en eller flera gårdar.