sou · GZB335d2 · 2012-01-01 00:00:00 — Myndigheten driver en rad utvecklingsprojekt, bland annat avseende metoder, och ger olika forskargrupper stöd i användningen av olika nationella register (. CRF tillhör den samhällsvetenskapliga fakulteten vid och bedriver forskning med samhälls- och humanvetenskaplig inriktning inom missbruksområdet. Forsk- ningsprojekten rör bland annat frågor om omhändertagande, vård och behandling av personer med missbruk eller beroende. Centret har en multidisciplinär kompetens och personalen består bland annat av psykologer, etnologer och jurister (). I finns och välfärd (THL) som är ett forsknings- och utvecklingsinstitut inom social- och hälsovårdsministeriets förvaltningsområde. bedrevs mot- svarande verksamhet vid Stakes och . THL har till uppgift att främja befolkningens välfärd och hälsa, att förebygga sjukdomar och sociala problem samt att utveckla social- och hälsotjänsterna. Institutet är statistikmyndighet inom social- och hälsosektorn och sörjer för framtagandet och nyttig- görande av kunskapsunderlag inom sitt ansvarsområde. Institutet bedriver även tillämpad forskning inom missbruksområdet. När det gäller alkohol och droger omfattar forskningen främst studier om konsumtionsmönster av alkohol och andra droger, skadeverkningar av alkohol- och drogkonsumtion, alkohol- och nar- kotikapolitik, prevention, vård och behandling samt övevakning (). I finns Trimbos instituut som är ett självständigt organ för forskning och kunskapsspridning inom missbruks- och psykiatriområdet. Institutet utför uppdrag av Ministeriet för hälsa, välfärd och sport, som är formell nationell kontaktpunkt för rapporteringen av uppgifter om missbruk- situationen i till ECNN. Forskningen bedrivs genom projekt inom ramen för 13 tema- tiska program. Vid institutet arbetar totalt 250 personer. Flera av de ledande forskarna är knutna till universitetsinstitutioner (). I finns Statens institutt for rusmiddelforskning () som ett självständigt organ för samhällsvetenskaplig forskning och kunskapsspridning inom missbruksområdet. är nationell kontaktpunkt i för ECNN. Institutet förvaltar även ett nationellt dokumentationssystem med information om behandling av personer med missbruk eller beroende. Forskningsprojekten spänner över en rad olika forskningsfält, från kohortstudier och longitudinella studier om alkoholvanor till drogpolitiska studier och studier av drogmissbruk bland ungdomar och invandrare och inom kriminalvården (). I finns ytterligare några forskningscentra med anknyt- ning till universitet och högskolor som bidrar till forskningen och kunskapsspridningen inom missbruksområdet. Kvalitetsgranskningar och analyser av forskningen inom olika forskningsområden görs regelbundet, bland annat av forsknings- finansiärer, som ett underlag för övergripande inriktning av forsk- ningsmedlen. I har det inte gjorts någon särskild samlad utvärdering av forskningen inom missbruksområdet, men miss- bruksområdet har i större eller mindre utsträckning berörts i några utvärderingar av andra forskningsområden. 31.8.1Vetenskapsrådets utvärdering av den kliniska forskningen genomför regelbundet i egen regi eller tillsam- mans med andra finansiärer utvärderingar av den svenska forskning inom olika områden. Den utvärdering som gjorts av den kliniska forskningen i och inkluderar information som är av relevans för forskningen missbruksområdet (och 2009). I utvärderingen analyseras bland annat publiceringsvolym och citeringsgrad inom olika kliniska forskningsfält. Inom området drogmissbruk var publiceringsvolym och citering förhållandevis låg. Produktionen av högt citerade vetenskapliga publikationer är generellt måttlig i . Detta beror på att det finns få starka forskningsområden med högt citerade publikationer. Citerings- index för forskning om drogmissbruk (substance abuse) har rela- tivt sett utvecklats negativt –2006. Tillsam- mans med mångvetenskaplig teknisk forskning är drogmissbruk det område där citeringsgraden minskat mest. Andra områden upp- visar en positiv utveckling mätt i citerings- grad, till exempel statsvetenskap, medicinsk kemi och reumatologi. är det lärosäte i som generellt sett producerar de mest citerade publikationerna. Därefter följer och . Företag och sjukhus ligger något längre ner på listan medan ett samlat mått för landets högskolor ger dem näst sista plats. Det bör dock noteras att , trots den vikande trenden, internationellt sett fortfarande ligger på sjätte plats av jämförda länder. I utvärderingen slås fast att den kliniska forskningen håller hög internationell standard i både och . konstateras att forskarkarriären är så attraktiv för yngre läkare och att det har blivit allt svårare att kombinera kliniskt arbete med forskning. 31.8.2FAS utvärdering av forskningen om tvångsvård I FAS utvärdering av den forskning som Statens institutions- styrelse finansierar om vård av unga och vård av personer med missbruk eller beroende konstateras att mycket av den social- vetenskapligt inriktade missbruksforskning främst har publicerats på svenska och därmed haft svårt att nå ut internationellt och kvalitetsgranskas på sedvanligt sätt. Vidare noteras att det finns skillnader mellan svensk och internationell forskning inom miss- bruksområdet när det gäller val av perspektiv och metoder. Den svenska forskningen tenderar att fokusera mer på personen med missbruk som individ och den individuella situationen medan den internationell forskning tenderar att fokusera på personer med missbruk som grupp och som statistiska kategorier (och 2004). 31.8.3Riksdagens rapport om forskningen inom område har i en särskild rapport redogjort för den aktuella svenska forskning som berör socialtjänstlagen och komp- letterande regelverk (/10:RFR3). I rapporten konstateras bland annat att det finns få forsknings- projekt inom området missbruksvård. Bristen på evidensinriktad forskning, avsaknaden av en adekvat infrastruktur för forskning och utvärdering som stöd för lyfts fram. Det fram- hålls att kunskapsutbyggnaden måste vara långsiktig och ske med ett nationellt perspektiv, men är det viktigt med regional och lokal förankring. De nuvarande lokala och regionala forsknings- och utvecklingsenheterna kan utvecklas för att möta dessa behov, men det kan också vara motiverat att inrätta särskilda forsknings- institut vid universiteten. De forskarintervjuer som låg till grund för rapporten indikerar att det är svårt att tillämpa entydiga diagnoser vid missbruk. Problematiken är ofta sammansatt. Det finns även en stor individuell variation och svårigheter att isolera effekten av själva behandlingen från andra variabler. Detta gör det också svårt att följa upp behand- lingseffekter som specifikt rör missbruk av alkohol och andra droger. I rapporten uttrycks också önskemål om att den vetenskapliga styrningen av behandling och vård borde öka och att Social- styrelsens nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevården har en alltför generell och ytlig utformning. Vissa av de intervjuade forskarna anser att forskningen för utformningen av de nationella riktlinjerna inte kunde ge något entydigt stöd för enskilda behandlingsmetoder. 31.8.4Regeringens åtgärdsplan 2009 för ANDT-området I regeringens åtgärdsplan för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakpolitiken (ANDT) identifieras forskning och kunskapsuppbyggnad som en generell och viktig förutsättning för att åstadkomma en kunskapsbaserad utveckling inom missbruks- området. I anslutning till ett par andra åtgärder identifieras mer specifika behov. I anslutning till åtgärder inom dopningsområdet uppmärk- sammas behovet av att öka kunskapen om förekomsten av dopning och av att utveckla adekvat vård och behandling för personer med missbruk eller beroende av dopningsmedel. I anslutning till den nationella strategin för missbruks- och beroendevården framhålls det som angeläget att stärka kunskapen om missbrukande kvinnors särskilda problem och att utveckla behandlingsformer som tar hänsyn till kvinnors specifika behov (2009). 31.8.5Nationella alkohol- och narkotikahandlingsplaner –2010 I regeringens nationella alkohol- och narkotikahandlingsplaner för perioden –2010 (prop. 2005/06:30) uppmärksammas också i viss mån behovet av forskning och kunskapsuppbyggnad. I alkoholhandlingsplanens avsnitt om uppföljning, forskning och statistik sägs dels att statistiken om konsumtions- och skade- utvecklingen bör vidareutvecklas, bland annat genom ett enhetligt nationellt system och en gemensam begreppsapparat, dels att kunskapen om alkohol och narkotika bör stärkas, framför allt inom samhälls- och beteendevetenskap. Exempel på forskningsområden är effektiva preventionsmetoder, alkoholens kostnader för samhälle och arbetsliv samt alkoholens påverkan på familj och barn. I narkotikahandlingsplanens avsnitt om uppföljning, forskning och statistik sägs att det krävs fortsatta insatser för att utveckla ett sammanhållet nationellt system för statistik och uppföljning, bland annat när det gäller alkohol- och narkotikarelaterade dödsfall. Vidare identifieras i avsnittet om metod- och kompetensutveckling klinisk behandlingsforskning som ett eftersatt område. 31.9Missbruk och beroende av läkemedel har inrättat en särskild arbetsgrupp om missbruk och beroende av läkemedel. I uppdraget ingick bland annat att definiera begreppen missbruk och beroende av läkemedel, att kartlägga problemets utbredning, evidensbaserade behandlings- alternativ och befintligt behandlingsutbud, samt att skissera struk- turer för vård nationellt, regionalt och lokalt respektive för kun- skapsuppbyggnad och kunskapsspridning. Uppdraget har redovisats i en rapport som ingår som kapitel 12 i utredningens forskningsbilaga. I rapporten konstateras att mot bakgrund av en genomgång av tillgängliga registeruppgifter och befolkningsstudier är kunskapen om förekomsten av missbruk och beroende av läkemedel jäm- förelsevis begränsad. Vidare konstateras utifrån en inventering av publicerad forskning att det i princip saknas nationella forskar- grupper inom läkemedelsmissbruksområdet i . Området bedöms följaktligen vara underforskat. Behandlingsutbudet och behandlingsmetoderna varierar mellan olika landsting. I några landsting finns särskilda enheter för behandling av personer med missbruk eller beroende av läkemedel, bland annat , och . Målgruppen för dessa enheter är i först hand komplicerade fall. I ett landsting av genomsnittlig storlek är målgruppen inte obetydlig. Det bör röra sig om upp till 2 500 patienter. Nedtrappning och utsättning av läkemedel och behandling i okomplicerade fall är ett ansvar för förskrivande läkare, till exempel inom primärvården. Vårdens struktur och innehåll uppvisar betydande likheter vid de särskilda enheterna för behandling av missbruk och beroende av läkemedel. I riktlinjer för missbruks- och beroendevården redovisas inte heller evidensbaserade metoder för behandling av personer med missbruk eller beroende av läkemedel. En viktig orsak till att riktlinjerna inte omfattar behandling av missbruk och beroende av läkemedel är den begränsade forskning som finns inom detta område. Det bedöms finnas ett behov av nationella riktlinjer för behandling av missbruk och beroende av läkemedel. Det bedöms också föreligga ett behov av att modernisera före- skrifterna för underhållsbehandling vid smärta och riktlinjerna för smärtbehandling. De bör även ha ett beroendeperspektiv. Kun- skapsutveckling inom området bör inkludera bland annat social farmaci, psykiatri, beroendemedicin och klinisk farmakologi. 31.10 Missbruk och beroende av dopningsmedel har inrättat en särskild arbetsgrupp om missbruk och beroende av dopningsmedel. I uppdraget ingick bland annat att definiera begreppen missbruk och beroende av dopningsmedel, att kartlägga problemets utbredning, evidensbaserade behandlingsalternativ och befintligt behandlingsutbud, samt att skissera strukturer för vård nationellt, regionalt och lokalt respek- tive för kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning. Uppdraget har redovisats i en rapport som ingår som kapitel 13 i utredningens forskningsbilaga. I rapporten konstateras utifrån en gemenomgång av tillgängliga undersökningar att det saknas säkra uppgifter om förekomsten av dopning i . Vidare konstateras att det inte finns några ran- domiserade studier av behandling av personer med beroende av dopningsmedel. De få forskningsartiklar som finns berör störd kroppsuppfattning, muskeldysmorfi och behandlingsstrategier. I avsaknad av evidens om specifika behandlingsmetoder framhålls som ett alternativ att tillämpa generella evidensbaserade strategier. Behandlingsutbudet och behandlingsmetoderna varierar mellan olika landsting. I flertalet landsting saknas särskilda enheter, vilket sannolikt förklaras av att det i ett landsting av genomsnittlig storlek rör sig om ett jämförelsevis begränsat antal patienter. I några landsting har det dock inrättas särskilda behandlingsenheter inom dopningsområdet, bland annat i och . Vid dessa enheter bedrivs utöver behandling även viss forsknings- och utvecklingsverksamhet. Vidare finns ett forskningscentrum verksamt inom dopningsområdet i . Det finns också ett nationellt nät- verk mot anabola androgena steroider. I riktlinjer för missbruks- och beroendevården redovisas inte evidensbaserade metoder för behandling av personer med missbruk eller beroende av dopningsmedel. En viktig orsak till att riktlinjerna inte omfattar behandling av missbruk och beroende av dopningsmedel är den begränsade forskning som finns inom dopningsområdet. Arbetsgruppen förordar att det inrättas ett nationellt kompe- tenscentrum för behandling av personer med missbruk eller bero- ende inom dopningsområdet. Centrumet bör vara knutet till ett universitet, bedriva forskning om behandlingsmetoder samt arbeta med kunskapsspridning. Det kan med fördel integreras med någon av de befintliga verksamheterna i , eller . 31.11 Sammanfattning och slutsatser Forskningsfinansieringen inom missbruksområdet är totalt sett jämförelsevis begränsad. Det har dock skett en avsevärd för- stärkning genom FAS tidsbegränsade utökade anslag för forskning inom ANDT-området. Det finns flera olika finansiärer i olika sek- torer, varav flertalet förfogar över jämförelsevis begränsade medel. Det är forskningsråden FAS och VR som tar ett långsiktigt ansvar för finansiering av forskningsprogram, forskningsprojekt och forskar- tjänster. Forskningsfinansieringen framstår sammantaget som frag- menterad. FAS är den enskilt största finansiären. Totalt sett är det en betydande översökning av FAS medel inom ANDT-området, det vill säga inkomna ansökningar summerar till ett betydligt högre belopp än de medel som FAS har att fördela. Men är söktrycket lägre än inom flera andra jämförbara forskningsområden som FAS finansierar. Forskningen utförs inom olika discipliner och vid ett stort antal universitets- och högskoleinstitutioner och andra forskningsorgan. SoRAD och IKM är två exempel på socialvetenskapliga centrum- bildningar med särskild inriktning mot missbruksområdet. Det finns få exempel på miljöer som bedriver tvärvetenskaplig forsk- ning. Utförarledet framstår sammantaget som splittrat. Detta understryker vikten av att organisera forskningen och kunskapsspridningen på ett mer effektivt sätt. 31.11.2 Vikande kvalitet och bristområden Kvaliteten på forskningen inom missbruksområdet har sjunkit i jämförelse med andra forskningsområden mätt i publikations- volym och citering. Den socialvetenskapliga forskningen publiceras ofta på svenska och inte i vetenskapliga tidskrifter, vilket försvårar spridning. Det finns särskilda bristområden, bland annat tvärvetenskaplig behandlingsforskning, klinisk behandlingsforskning, forskning om det sociala arbetets effekter och effektivitet, behandlingsformer för kvinnors särskilda behov, förekomst av dopning och behandling av personer med missbruk eller beroende av dopningsmedel samt missbrukets samhällsekonomiska kostnader. Detta visar på behovet av att stärka forskningen och kunskaps- spridningen inom området för att uppnå målsättningen om en kunskapsbaserad missbruks- och beroendevård. 31.11.3 Läkemedel och dopningsmedel Missbruk och beroende av läkemedel respektive dopningsmedel är två områden för vilka det saknas evidensbaserade behandlings- metoder och som följaktligen inte berörs i de nationella riktlinjerna för missbruks- och beroendevården. Både när det gäller läkemedel och dopningsmedel finns dock på vissa platser i landet särskilda enheter för behandling samt forskning och utveckling. Behand- lingens struktur och innehåll uppvisar stora likheter vid de särskilda enheterna. I flertalet landsting saknas dock särskilda verksam- heter för behandling av personer med missbruk eller beroende av läkemedel respektive dopningsmedel. Detta talar för att särskilda satsningar på forskning och kun- skapsspridning är motiverade när det gäller bland annat missbruk av läkemedel respektive dopningsmedel. (1994). Sensation seeking as a psychological trait of drug abuse among persons with spinal cord injury. Rehabi- litation Counseling Bulletin, 38(2), 154–163. Andrade, L., , E. E., Gentil, V. och , R. (2002) Prevalence of ICD-10 mental disorders in a catchment area in the , . Social Psychiatry and Epidemiology 37: 316–325. APA (2000). Disorders, 4th. & Grafman, K. (2002). Alkoholprevention i primär- vården. Patienterna positiva till att frågor om alkohol och livsstil tas upp. , 43 (99), 4252–4255. , S, , H, , B. (2002). Short-term treatment for alcohol problems: four vs. A rando- mised, controlled trial. Alcohol, 28, 57–62. Armelius, B. Å. och Armelius, K. (2009, 2011). En naturalistisk studie av 14000 svenska missbruksklienter baserad på Addiction Severity Index, ASI. I: Missbruket, Kunskapen, Vården (SOU 2011:6). Babor, TF, de la Fuente, JR, , , . (1992). AUDIT, the Alcohol Use Disorders Identification Test: Guidelines for use in primary health care. Babor, TF, & Higgins-Biddle, JC. (2001). Brief Intervention for Hazardous and Harmful Drinking: A Manual for Use in Primary Care. Babor, TF, McRee, BG, Kassebaum, PA, , , , K, , J. (2007). Screening, Brief Intervention, and Referral to Treatment (SBIRT): toward a public health approach to the management of substance abuse. Substance Abuse, 28 (3), 27–30. Babor, TF (ed) (2010). Alcohol – no ordinary commodity. Beich, A, Gannik, D, Saelan H, , T. (2007). Screening and brief intervention targeting risky drinkers in Danish general practice – a pragmatic controlled trial. Alcohol and Alcoholism, 42, 593–603. Beresford, TP & Lucey, MR. (1995). Ethanol metabolism and intoxication in the elderly. In Beresford TP, Gomberg E (eds), Alcohol and Aging. (2001). Långtidsförloppet vid alkohol- och narkotika- problem. I: Behandling av alkohol- och narkotikaproblem. En evidensbaserad kunskapssammanställning. nr 156, vol. I, pp 401–17. , M, , S, . (eds) (2003). Treatment of alcohol and drug problems – an evidence based review. , K, , C, , U, , M, , J. (2006). Individuals with excessive alcohol intake recruited by advertisement: demographic and clinical characteristics. Alcohol and Alcoholism, 41, 200–204. , M, , E (2010). Funktionsnedsättning och miss- bruk. , M (2010). Alkohol och äldre. Rapport för Missbruks- utredningen. , H, , H. (2000) Befolkningens alkoholvanor enligt AUDIT-testet; Sänkt gränsvärde fördubblade andelen kvinnor med riskabla alkoholvanor. , 97(17), 2078–2084. Bertholet, N, Daeppen, JB, Wietlisbach, V, , M, Burnand, B. (2005). Reduction of alcohol consumption by brief alcohol intervention in primary care: systematic review and metaan- alysis. , 165, 986–995. Bhuvaneswar, C.G., , G., Epstein, L.A., , T.A. (2007). Alcohol use during pregnancy: prevalence and impact. J. Clin. Psychiatry, 9, 455–460. Biederman, J., Wilens, T., , , , T., & Faraone, S. V. (1999). Pharmacotherapy of attention-deficit/hyperactivity disorder reduces risk for substance use disorder. Pediatrics, 104(2), e20. Bijl, R.V., , A. och van Zessen, G. (1998). Prevalence of psychiatric disorders in the general population: results of the Mental Health Survey and Incidence Study (NEMESIS). Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology 33:587–595. Bijl, R.V., van Zessen, G., , A., de , C. och Langendoen, Y. (1998). The mental Health Survey and Incidence Study. Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology 33:581–586. (2002). Recovery with and without treatment: A comparison of resolutions of alcohol and drug problems. Addic- tion Research and Theory 10(2):119–168. , J, , J, , L, , L. (2007). Att förbättra sina alkoholvanor - om olika mönster för förändring och om vad vården betyder. SoRAD – Forskningsrapport nr 42. , C.H., Stroud, M.W., PC, & Rimmele C.T. (2004). Do preinjury alcohol problems predict poorer rehabilitation prog- ress in persons with spinal cord injury? 85(9), 1488–1492. , et al. (2002). Så påverkade SBU praxis i vården. , 99:4628–34. (2003). Vård av missbrukare i anstalt. En utvärdering av kriminalvårdens särskilda satsning på narkotikabe- kämpning, : . (2005). Kriminalvårdens särskilda narko- tikasatsning. En utvärdering av arbetet –2004. (2008). Behandling av narkotikamissbru- kare i fängelse. (2009). Misshandel mellan obekanta. (2010). En kartlägg- ning, , BRÅ. , E., (2009). Tvåspråkigt projekt med mix av kvalitativ och kvantitativ metod. Studie med döva och hörselskadade ungdomar på svenska och svenskt teckenspråk. Burns, L. och Teesson, M. (2002). Alcohol use disorders comorbid with anxiety, depression and drug use disorders. Findings from the Survey of Mental Health and Well Being. Drug and Alcohol Dependence 68:299–307. A., , E. L., & , G. (1994). Issues in chemical dependency treatment and aftercare for people with learning differences. Health & Social Work, 19(1), 63–70. CAN (2006). Mönstrandes drogvanor 2006. CAN (2009). Skolelevers drogvanor 2009. CAN (2010). CAN (2010). Skolelevers drogvanor 2008. Carlen, C., , A., , , , E.K. (2009). Barn- morskans guide för samtal om alkohol. (2010). Gravida missbrukare kartlagda. Cewers, H. (2010). Verksamhetsberättelse om Ambulatoriebarn- morsketjänsten 2009. , G., , T.K., Orav, E.J., Koby, D., Lavigne, A., Ludman, B., Vincitorio, N.A., , L. (2005). Brief intervention for prenatal alcohol use: a randomized trial. Gynecol., 105, 991–998. , A; , H; Kasprow, W; Rosenheck, RA (2007). Impact of supported housing on clinical outcomes: analysis of a randomized trial using multiple imputation technique. 195(1) 83–8. Cherpitel, CJ. (1999). Drinking patterns and problems: A com- parison of primary care with the emergency room. Substance Abuse, 20, 85–95. Chisholm, D, , J, van , , Monteiro, M. (2004). Reducing the global burden of hazardous alcohol use: a comparative cost-effectiveness analysis. on Alcohol, 65, 782–793. (1991). brukarinflytandet – en väg till ökad delaktighet och bättre service. , Allmänna förlaget. Couwenbergh C., , Zwart K., Vreugdenhil C., . (2006). Comorbid psychopathology in adolescents and young adults treated for substance use disorders. European Child & Adolescent Psychiatry 15:319–328. de Graaf, R., Bijl, R. V., Smit, F., Vollenbergh, W. A. M. och Spiker, J. (2002). Risk Factors for 12-Month Comorbidity of Mood, Anxiety and Substance Use Disorders: Findings From the Mental Health Survey and Incidence Study. 159:620–629. de , J. och , K. (2006). Women in European The- rapeutic Communities: Conclusion of the . International J of Therapeutic Communities, 1:12-149. DiNitto, D.M., & Webb, D. (1998). Compounding the problem: Substance abuse and other disabilities. In: C.A. McNeece & D.M. DiNitto. Chemical dependency: A systems approach, 2:a upplagan, s. 347–390. : and Bacon. En vårdöverenskommelse om missbrukarvården. Trygghet och säkerhet för individen – behörighet för per- sonal i hälso- och sjukvård och socialtjänst. DOnofrio, G, & Degutis, LC. (2002). Preventive care in the emergency department: Screening and brief intervention for alcohol problems in the emergency department: A systematic review. Academic Emergency Medicine, 9, 627–638.