sou · H0B319 · 2012-03-30 00:00:00 — Ett europeiskt patent kan meddelas av EPO till följd av en europeisk ansökan eller en internationell ansökan som fullföljs vid EPO. Om patent beviljas av EPO kan det valideras i och blir då gällande här på samma sätt som ett svenskt patent. Om förutsättningarna för patent är uppfyllda leder alltså dessa vägar till samma materiella resultat, dvs. ett patent med nationell giltighet. System är konkurrerande men kan också kombineras på olika sätt. 1 , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och (medlemsländer per ). Patentsystemet – en introduktion SOU 2012:19 48 2.6 Rättsverkningar av ett patent Innehavaren av ett patent ges en ensamrätt att kommersiellt utnyttja uppfinningen. Innehavaren kan alltså hindra andra från att kommersiellt tillverka, sälja, använda och importera den patentskyddade produkten eller att använda ett patentskyddat förfarande. Eftersom utvecklingskostnaderna för en ny produkt kan vara väsentliga är det av vikt att uppfinningen skyddas så att inte konkurrenter kan utnyttja den nya tekniken utan att ha haft utvecklingskostnaderna för den. Den som trots allt utnyttjar en patentskyddad uppfinning utan tillstånd begår patentintrång. Innehavaren av ett patent har då bl.a. möjlighet att vid domstol förbjuda intrångsgöraren från att fortsätta intrånget. Den som begår patentintrång kan också bli skyldig att betala skadestånd till patenthavaren. Från ensamrätten finns ett antal inskränkningar. En sådan inskränkning är den s.k. föranvändarrätten. Den som kan visa att han eller hon använt uppfinningen eller vidtagit väsentliga åtgärder för att använda uppfinningen yrkesmässigt när patentansökan lämnas in får fortsätta att göra det i oförändrad omfattning även efter att ett patent har meddelats. Anledningen är att de investeringar i form av resurser och utrustning som ofta krävs för att till exempel starta upp en produktion, inte ska gå till spillo. 2.7 Kostnader för patent Att ansöka om och upprätthålla patentskydd är kostsamt. Ansökningsförfarandet är förenat med avgifter som ska betalas till patentmyndigheten. Att utforma en patentansökan på ett sätt som medför ett effektivt patentskydd är dessutom i regel komplicerat. Vidare kan komplexa frågeställningar dyka upp under ansökningens handläggning. Den som vill ansöka om ett patent är därför i allmänhet hänvisad till att anlita ett professionellt patentombud, som tar betalt för sina tjänster. Om patent ska sökas i flera länder tillkommer dessutom översättningskostnader. Förutom kostnader för ansökningsförfarandet tillkommer sedan kostnader för att upprätthålla patentet. PRV har tagit fram olika exempel på företags kostnader för patent2. De exempel som lämnas är endast ungefärliga och 2 Se SOU 2012:19 Patentsystemet – en introduktion 49 kostnaden kan självfallet variera betydligt beroende bl.a. på patentansökningens omfattning och komplexitet, hur mycket skriftväxling som förekommer i ärendet och behovet av översättningar. Enligt ett av de exempel som PRV tagit fram kan kostnaden för att ansöka om patentskydd för en uppfinning nationellt i tre länder uppgå till ca 100 000–, varav översättningskostnaderna uppgår till ca . Enligt ett annat exempel ges en patentansökan först in i och sedan via PCT i ytterligare nio länder. Kostnaderna för detta uppskattas till ca 600 000–, varav översättningskostnaderna utgör ca . Översättningskostnaderna utgör alltså en stor del av kostnaderna för att få en uppfinning skyddad av patent i flera länder. Höga patenteringskostnader har ansetts utgöra hinder för innovationer och tillväxt och försämra europeiska företags konkurrensvillkor. Åtgärder har därför tagits på europeisk nivå för att få ner de höga patenteringskostnaderna, bl.a. genom att minska just översättningskostnaderna. 2.8 är central förvaltningsmyndighet för ärenden rörande patent i . Patentärenden handläggs vid PRV:s patentavdelning. Enligt regleringsbrevet är PRV:s uppdrag att tillhandahålla effektiva och ändamålsenliga system för registrering av industriella rättigheter samt arbeta för att förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap genom ändamålsenlig och kvalitativ information och service i immaterialrättsliga frågor. PRV ska vidare verka för en bättre service för medborgare och företag. PRV:s verksamhet regleras dels i myndighetsförordningen (2007:515), dels i förordning (2007:1111) med instruktion för . PRV har också ett serviceåtagande, vari anges tider för leveranser och andra åtaganden gentemot kunderna. I serviceåtagandet anges alltså t.ex. inom vilken tid från ingivningsdagen förelägganden ska skickas och slutligt beslut ska fattas i ett patentansökningsärende. Vid en internationell jämförelse är PRV:s handläggningstider i patentärenden korta. Den som väljer att ge in sin patentansökan till PRV kan alltså få ansökningen granskad och i Patentsystemet – en introduktion SOU 2012:19 50 förekommande fall få patentet beviljat inom en förhållandevis . PRV har alltsedan 1978 vidare varit en internationell myndighet enligt PCT. Genom avtal med har PRV status som för handläggning av PCT-ansökningar, såväl vad gäller nyhetsgranskning som förberedande patenterbarhetsprövning3. Av de nationella patentverken i innehar också det finländska, spanska och österrikiska patentverken status som granskande myndigheter enligt PCT. För att en myndighet eller organisation enligt konventionen ska kunna utses som , krävs det i princip att den har minst 100 årsanställda patentingenjörer som granskare. PRV är en avgiftsfinansierad myndighet som inte finansieras över statsbudgeten. PRV är därför beroende av intäkter från avgifter och uppdrag. Till följd av minskade intäkter har PRV nödgats minska kostnaderna, framför allt genom att minska personalresurserna. PRV har omkring 380 anställda, varav ca 180 patentingenjörer. PRV får också bedriva uppdragsverksamhet, såsom att tillhandahålla konsulttjänster för granskning och annan rådgivning. Detta görs genom PRV InterPat, som dock inte är en del av PRV:s myndighetsverksamhet. 2.9 Statistik Patentansökningar uppgick antalet nationella patentansökningar hos PRV till ca 2 500. Sedan tillträdde EPC och PCT har antalet svenska patentansökningar minskat drastiskt. inkom ca 15 000 patentansökningar till PRV. inkom knappt 5 000 nationella patentansökningar och inkommer alltså ungefär hälften så många. Av de ca 2 500 nationella patentansökningar som gavs in utgjordes merparten av sådana ansökningar som gavs in till PRV som första nationella myndighet (förstagångsansökningar). I denna siffra ingår emellertid också ansökningar som initialt lämnats in vid nationell myndighet i annat land och först därefter ges in till 3 Förordning (1978:218) om patent- och registreringsverkets verksamhet som internationell myndighet enligt konventionen om patentsamarbete. SOU 2012:19 Patentsystemet – en introduktion 51 PRV (följdansökningar). Vidare ingår även sådana internationella patentansökningar som fullföljts i . Den absoluta majoriteten av de nationella patentansökningarna vid PRV ges in av svenska sökande. Av de ca 2 500 ansökningar som inkom 2010 utgjordes ca 2 200 av ansökningar från svenska sökande. Andelen sökanden med enstaka ansökningar har ökat, medan de som söker många patent allt oftare använder sig av andra vägar för att få patentskydd. Vad gäller europeiska patentansökningar mottog EPO ca 150 000 ansökningar (europeiska patentansökningar och internationella patentansökningar som designerats EPO). Av dessa kom ca 3 500 ansökningar från svenska sökande. Allt fler svenska sökande väljer också att lämna in ansökan om patent till det amerikanska patentverket (USPTO), inkom 3 840 patentansökningar som härrörde från svenska sökande till USPTO. Det är en ökning med drygt 1 000 ansökningar 2 000. Beviljade patent beviljade PRV ca 1 400 nationella patent, vilket utgjorde av de nationella ansökningar som inkom . beviljade EPO drygt 58 000 patent, varav ca 1 500 från svenska sökande. Det året validerades också ca 8 800 europeiska patent i . Sammantaget blev alltså drygt 10 000 patent gällande i . Av dessa utgjordes sålunda av europeiska patent. Tendensen är också att andelen europeiska patent ökar. Vid utgången av uppgick det totala antalet patent i kraft i till omkring 97 000. Av dessa var europeiska patent och nationella svenska patent. 53 3 Handläggningen av patentansökningar Som omnämnts i kapitel 2 finns tre vägar för att få ett patent med giltighet i : en nationell, svensk patentansökan, en internationell patentansökan som fullföljs i och ett europeiskt patent som valideras i . I detta kapitel beskrivs den närmare handläggningen av nationella patentansökningar och internationella ansökningar som fullföljs i . De grundläggande patenträttsliga bestämmelserna såvitt gäller finns i patentlagen (1967:837), PL. till lagen är intagna i patentkungörelsen (1967:838), PK. Lagen och kungörelsen kompletteras av Patent- och registreringsverkets föreskrifter (PRVFS 1997:1, P:32 senast omtryckt i PRVFS 2007:2, P:63) med patentbestämmelser (Patentbestämmelserna, PB), som bl.a. innehåller detaljerade regler om innehållet i och utformningen av en patentansökan. PRV:s patentavdelning utfärdar vidare riktlinjer, som utgör interna policy och gränsdragningsbestämmelser avseende handläggningen av patentärenden. 3.1 Nationell svensk patentansökan 3.1.1 Ansökningsförfarandet Handläggningen av svenska patentansökningar regleras i 2 kap. patentlagen. Den närmare regleringen av innehållet i en svensk patentansökan finns i 8 § PL och 2 § PK. En nationell svensk ansökan ges in till PRV. Ansökningen ska bl.a. innehålla en uppgift om vem som är sökande, vem som är uppfinnare och en kort och saklig benämning på den patentsökta uppfinningen. Ansökningen ska även innehålla en beskrivning av uppfinningen, inklusive Handläggning av patentansökningar SOU 2012:19 54 ritningar om sådana behövs, patentkrav och ett sammandrag. Eftersom det kan vara svårt att skriva en korrekt patentansökan som är avfattad för att ge ett effektivt patentskydd tar sökanden ofta hjälp av ett specialiserat patentombud i ansökningsprocessen. PRV:s statistik visar att ansökningar som lämnats in av professionella patentombud leder till långt fler patent än ansökningar som hanterats av sökandena själva. I samband med ansökan ska anmälningsavgift () och granskningsavgift () betalas. Innan patentet kan meddelas ska sökanden också betala en meddelandeavgift (). Under ansökningsstadiet och under hela patentets giltighet ska vidare årsavgifter betalas. Årsavgifterna är låga i början () men stiger till det sista och tjugonde året (). Avgiftssystemet inom patentområdet bygger alltså på relativt låga ansökningsavgifter och progressiva årsavgifter. Tanken är att sådana patent som det inte finns ekonomiska intressen av att upprätthålla ska avföras och att de patent som upprätthålls är framgångsrika och på så sätt kan bära de stigande årsavgifterna. Avgiftssystemet motiveras vidare av att patentsystemet ska vara ekonomiskt självbärande. I patentlagen och patentkungörelsen finns reglerat när avgifter ska tas ut. Storleken på avgifterna återfinns i bilagan till patentkungörelsen. 3.1.2 Närmare om ansökningens innehåll En svensk patentansökan ska innehålla en beskrivning av uppfinningen och eventuella ritningar samt bestämda uppgifter om vad som söks skyddat genom patentet (patentkrav) (8 § andra stycket PL). Ansökan ska dessutom innehålla ett sammandrag av beskrivningen och patentkraven (8 § tredje stycket PL). I patentbestämmelserna utvecklas närmare hur de olika delarna av en patentansökan ska utformas. Beskrivningen Beskrivningen är den del av patentansökan som förklarar uppfinningen. Beskrivningen ska inledas med en kortfattad benämning på uppfinningen (5 § PB). Beskrivningen består vidare av en allmän och en speciell del. I den allmänna delen anges uppfinningens SOU 2012:19 Handläggning av patentansökningar 55 användningsområde, bakgrunden till uppfinningen och teknikens ståndpunkt. I samband härmed ska även det tekniska problem som uppfinningen avser lösa anges. Dessa uppgifter ska överensstämma med vad som anges i patentkraven. Av den allmänna delen ska det också framgå hur uppfinningen kan tillgodogöras industriellt. I den speciella delen ska uppfinningen beskrivas i detalj, med konkreta exempel på utföringsformer. Beskrivningen ska även innefatta ritningar om sådana behövs. Beskrivningen ska vara så tydlig att en fackman med ledning av den kan tillämpa uppfinningen (8 § andra stycket PL). Beskrivningen består vanligtvis av 10-20 sidor. Kravet på en utförlig beskrivning får ses mot bakgrund av den principiella utgångspunkten att patenthavaren får den ensamrätt som ett patent skänker i utbyte mot att ny teknisk kunskap ställs till samhällets förfogande. Kravet på tydlighet har dessutom till syfte att säkerställa att allmänheten efter patentskyddets utgång kan utnyttja den uppfinning som beskrivs. Av 17 § första stycket PK framgår vidare att beskrivningen endast får innehålla sådant som bidrar till att klargöra uppfinningen. Om en nyskapad eller annan term som inte är allmänt godtagen måste användas, ska termen förklaras. Beskrivningen får användas för att tolka kraven vid bestämmandet av patentets skyddsomfång. Även vid bedömning av ett patents eventuella ogiltighet kan beskrivningen beaktas vid tolkningen av kraven Patentkraven Patentkraven definierar uppfinningen och innehåller en uppräkning av vad som ska skyddas genom patentet. Kraven bestämmer patentets skyddsomfång (39 § PL). Av patentkraven framgår alltså vad patenthavaren kan hindra andra från att göra. Formuleringen bestämd uppgift om vad som sökes skyddat genom patent (8 § andra stycket PL) innebär också att det ställs krav på att patentkravet ska vara tydligt, i syfte att göra osäkerheten om vad som skyddas av patentet så liten som möjligt. Kraven består som regel dels av en inledande del som motsvarar teknikens ståndpunkt dels en kännetecknande del som innehåller det nya och säregna med uppfinningen (11 § PB). Varje patentkrav ska beskriva uppfinningen utan att stödja sig på beskrivningen eller ritningar. Däremot går det bra att hänvisa till dessa. Av 6 § PB framgår att Handläggning av patentansökningar SOU 2012:19 56 uppfinningen i beskrivningen ska vara så exemplifierad att patentkraven är tillräckligt underbyggda. Vad som söks skyddat genom kraven ska alltså anges i beskrivningen i den omfattning, som är nödvändig för bedömningen av kravet. För att bestämma ett patents skyddsomfång får kraven tolkas med ledning av beskrivningen (39 § PL). Patentkraven består vanligtvis av 1-3 sidor. Sammandrag Ansökan ska vidare innehålla ett sammandrag. Sammandraget ska ange till vilket tekniskt område uppfinningen hör och ska innehålla en kortfattad sammanfattning av vad som framgår av beskrivningen, patentkraven och ritningarna (21 § PB). Sammandraget ska avspegla beskrivning och patentkrav så som de utformats i ansökningen när den ingavs. Sammandragets slutliga lydelse ska fastställas innan ansökningen hålls allmänt tillgänglig enligt 22 § andra stycket PL. Ändringar i ansökningen därefter medför inte att sammandraget ska ändras. Enligt 8 § tredje stycket PL är sammandraget endast avsett att ge teknisk information om innehållet i ansökningen och får inte tillmätas betydelse i något annat avseende. Detta innebär att sammandraget inte har någon rättsverkan och får t.ex. alltså inte användas vid tolkningen av ett patents skyddsomfång. Sammandraget har främst betydelse som nyhetsgranskningsmaterial hos patentmyndigheter och underlättar vid datorsökningar. Sammandraget omfattar vanligen ca en halv sida. 3.1.3 PRV:s handläggning När ansökningen kommit in till PRV kontrolleras ansökningen i formellt hänseende av en formaliaenhet och en ingivningsdag fastställs. Om patentansökningen har formella brister utfärdar PRV ett föreläggande där sökanden uppmanas att avhjälpa bristerna. Ansökningen skickas sedan vidare till en teknisk enhet för materiell prövning, där den granskas utifrån patenterbarhetskriterierna, dvs. om uppfinningen är ny, har uppfinningshöjd och kan tillgodogöras industriellt. Ansökningen genomgår där en nyhetsundersökning. Genom denna undersökning klarläggs teknikens ståndpunkt, dvs. vad som var känt vid dagen för ansökan inom det tekniska området SOU 2012:19 Handläggning av patentansökningar 57 för uppfinningen. Ansökningar utan prioritet1 granskas normalt från ingivningsdagen. Större delen av nyhetsgranskningen sker genom sökningar i datoriserade system som bl.a. innehåller patentskrifter och artiklar i vetenskapliga tidskrifter. Eftersom det saknar betydelse var i världen tekniken offentliggjorts är den absoluta merparten av de dokument som undersöks vid nyhetsgranskningen på annat språk än svenska. De patentingenjörer vid PRV som granskar ansökningarna har därför stor vana av att läsa och bedöma patentdokument och annan teknisk litteratur på t.ex. engelska. Om ansökningen har brister som medför att patent inte kan meddelas utfärdas ett tekniskt föreläggande. Förelägganden – såväl formella som materiella – utfärdas enligt 15 § PL. I föreläggandet redovisas vad som utgör hinder mot patent. Hindret kan t.ex. bestå i att uppfinningen inte är ny eller saknar uppfinningshöjd mot bakgrund av vad som framkommit vid utredningen. Det kan t.ex. också finnas problem i utformningen av patentkraven. Sökanden ges tillfälle att komma in med svaromål för att bemöta de påstådda bristerna i ansökningen. I samband härmed förekommer det ofta att sökanden justerar patentkraven. En sökande kan också begära en muntlig förhandling för att framföra sina synpunkter. Sedan sökanden gett in svaromål och eventuell förhandling har hållits görs en ny bedömning. Om sökanden inte skulle efterkomma ett föreläggande, skrivs ansökningen av (15 § andra stycket PL). Om det även efter att svaranden kommit in med yttrande över föreläggandet finns hinder för bifall till ansökningen – t.ex. om vad sökanden anfört inte medför att PRV:s bedömning ändras eller om föreläggandet endast efterkommits i viss del – ska ansökningen avslås, om det inte finns anledning att ge sökanden ett nytt föreläggande (16 § PL). Om PRV anser att ansökningen inte kan beviljas avslår PRV alltså ansökningen. Om ansökningen däremot uppfyller alla krav utfärdas ett slutföreläggande (29 a § PK). I slutföreläggandet informeras sökanden om att PRV avser att meddela patent. Med slutföreläggandet bifogas de handlingar som PRV avser att godkänna (kontrollhandlingar). PRV har i samband med slutföreläggandet också möjlighet att enligt 15 § PL förelägga att sökanden 1 Den som har lämnat in en patentansökning i ett land som är anslutet till den s.k. har rätt att lämna in en likalydande ansökning i ett annat land och begära prioritet från den tidigare ansökningen. Prioritet innebär att den senare ansökningen i nyhetshänseende anses vara gjord med den första. Handläggning av patentansökningar SOU 2012:19 58 yttrar sig i frågan eller vidtar vissa åtgärder. När eventuella kvarstående brister åtgärdats och kontrollhandlingarna bekräftats skickar PRV meddelande om att patent kan meddelas (19 § PL). När sökanden betalat en meddelandeavgift bifalls patentansökningen och beslutet kungörs i . Något motiverat beslut att bevilja patentet upprättas alltså inte av PRV. När kungörelse har skett är patentet meddelat. En patentskrift ska framställas. består av beskrivning, patentkrav och sammandrag jämte vissa uppgifter. publiceras i Svensk Patentdatabas, som finns tillgänglig på Internet. 3.1.4 Språket i ansökningsförfarandet Språket i ansökningen Ett nationellt svenskt patent måste beviljas på svenska. En ansökan om patent kan dock ges in på annat språk än svenska. Den närmare regleringen av språket i en patentansökan finns i 3 § PK. Enligt första stycket i denna bestämmelse ska beskrivning, patentkrav och sammandrag vara skrivna på svenska. Av andra stycket kan utläsas att ansökningshandlingar kan ges in på annat språk än vad som följer av första stycket men att en översättning av ansökningen då ska ges in. Om ansökningen är skriven på norska, danska eller engelska kan ansökningen också tas upp till prövning av PRV innan översättningen har inkommit (47 § 6 p. PB). Enligt 3 § tredje stycket PK ska sökanden föreläggas att lämna in översättningen innan ansökningen blir allmänt tillgänglig enligt 22 § PL, vilket inträffar arton månader efter det att ansökan gjordes. Vanligtvis kombineras uppmaningen att ge in en översättning av ansökningen till svenska med det tekniska föreläggande som utfärdas efter nyhetsgranskningen. En översättning ska vara bestyrkt av den person som har gjort översättningen. Om den handling som har översatts är skriven på danska, norska, engelska, franska eller tyska är det dock tillräckligt att sökanden eller hans ombud intygar att översättningen överensstämmer med den utländska handlingen (39 § PB). Om PRV vid en genomgång av handlingarna finner att översättningen inte skulle överensstämma med den ursprungliga handlingen har myndigheten möjlighet att förelägga sökanden enligt 15 § PL att komma in med en korrigerad översättning. SOU 2012:19 Handläggning av patentansökningar 59 Det är alltså möjligt att lämna in en nationell svensk patentansökan på engelska. PRV har ingen exakt uppgift på hur stor andel av de nationella patentansökningarna som ges in på annat språk än svenska. Man kan emellertid få en uppfattning om antalet ansökningar som lämnas in på något annat språk utifrån antalet tekniska förelägganden med begäran att inge översättning som skickats från PRV i patentansökningsärenden. Enligt uppgift från PRV utgick föreläggande med översättningsbegäran i av de patentansökningar som gjordes . Av de patentansökningar som getts in på annat språk än svenska utgör ansökningar avfattade på engelska den stora merparten. Grundhandlingar En patentansökan får inte ändras så att patent söks på något som inte framgick av ansökan på ingivningsdagen (13 § PL). Bestämmelsen anger den yttersta ram inom vilket ändringar i patentansökningen får göras. I patentkungörelsen anges närmare vilken lydelse som är avgörande när det gäller att fastställa den ram inom vilken patentansökan får ändras. Utgångspunkten för denna bedömning är de s.k. grundhandlingarna. Enligt 21 § PK förstås med grundhandling beskrivningen med tillhörande ritningar och patentkraven på svenska, danska eller norska, som förelåg på ansökans ingivningsdag. Fanns inte sådan handling , ska första därefter inkomna beskrivning med tillhörande ritning och patentkrav på svenska anses som grundhandling, i den mån innehållet har tydlig motsvarighet i handlingar som förelåg när ansökningen gjordes. Om en patentansökan getts in på engelska, utgörs ansökningens grundhandlingar alltså av den svenska översättningen som sedan inges. En sådan översättning kan inte senare justeras med hänvisning till att ansökningen i dess engelskspråkiga lydelse innehöll något som inte medtagits i översättningen. PRV:s handläggningsspråk Handläggningsspråket hos PRV i ett nationellt ansökningsärende är svenska, dvs. förelägganden och beslut skrivs på svenska. En sökande kan dock på begäran få det tekniska föreläggandet i ett Handläggning av patentansökningar SOU 2012:19 60 ansökningsärende översatt till engelska. Översättningen görs av den handläggare som har skrivit föreläggandet och tillhandahålls av PRV som en tjänst mot en avgift om exklusive moms. 3.1.5 Avskrivna ärenden Om en sökande inte svarar på ett föreläggande från PRV skrivs ärendet av. Avskrivningar sker i av de nationella patentansökningar som ges in till och granskas av PRV. Det kan finnas flera skäl till att en sökande väljer att överge sin ansökan. Det kan t.ex. bero på att sökanden efter att ha fått det tekniska föreläggandet bedömer chansen till patent som liten. Om ansökningen är skriven på engelska kan det också bero på att sökanden inte vill lägga ner den kostnad som en översättning till svenska är förknippad med.