sou · H0B321 · 2012-03-30 00:00:00 — I sammanhanget vill vi poängtera att det är oklart exakt vad som menas med begreppet e-handel. I första hand tycks begreppet avse applikationer inom området elektronisk upphandling. It- och näringspolitikens omfattning och inriktning Det offentliga åtagandet inom it-politiken är relativt begränsat och fokuserar i första hand på tillgänglighetsaspekter. Inriktningen är att det i första hand är marknadens aktörer som ska tillhandahålla it-infrastruktur av god kvalitet. Som en konsekvens av detta är det främst goda ramvillkor för marknadens aktörer som styr politikens inriktning. I de fall marknadens aktörer av olika skäl inte bygger ut infrastrukturen kan emellertid staten agera. Regeringen genomför därför olika satsningar på området för bredbandsinfrastruktur. Det handlar om åtgärder för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer samt satsningar på nyetablering av bredbandsinfrastruktur. Regeringen satsar bl.a. medel inom ramen för Landsbygdsprogrammet för bredbandsutbyggnad inklusive medfinansiering av åtgärder inom programmet. Hur it används i samhället i stort uppmärksammas endast till viss del inom ramen för själva it-politiken. Politikens nya mål och antagandet av den digitala agendan kan möjligen peka i en riktning som innebär att frågan kan komma att ges ökad vikt. It-politiken kan möjligen komma att få en tydligare pådrivande roll gentemot andra viktiga politikområden för att det nya målet för politiken ska kunna uppnås. Ett något utökat offentligt åtagande kan möjligen bli konsekvensen av detta. Inom politikområdet ryms företagsutveckling, främjande av entreprenörskap, innovationsutveckling, regelförenkling, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Vidare ingår undersökning av och information om landets geologi, mineralhantering, tillstånd och tillsyn enligt minerallagen samt miljösäkring. Därutöver ingår bidrag till forskning och utveckling inom bl.a. metrologi samt bidrag till rymdverksamhet. Områden som är av särskilt intresse utifrån utredningens uppdrag är främst företagsutveckling, insatser för att stärka innovationskraften och delvis insatser för att förenkla för företagen. It- och näringspolitikens omfattning och inriktning Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Till området företagsutveckling hör frågor om kapitalförsörjning, information och rådgivning samt vissa riktade insatser till särskilda branscher eller målgrupper. Politiken ska säkerställa att system för kapitalförsörjning fungerar i syfte att främja start av, och tillväxt i företag. Regeringen noterar att brister finns gällande finansiering i företagandets allra tidigaste skeden samt på riskkapitalområdet. Behovet av extern finansiering bedöms vara som störst i samband med företagsstart och i skeden av utveckling och expansion. Företagens förmåga att tillgodogöra sig och tillämpa ny kunskap anses vara viktigt för företagens konkurrenskraft. Behovet av kunskap spänner över en rad områden. För många små och medelstora företag anses bl.a. tillgången till rådgivning, nätverk och mötesplatser vara av stor betydelse för företagens utveckling. Inom politiken ryms därför rådgivningsinsatser som ett verktyg. Behovet av informations- och rådgivningsinsatser bedöms vara särskilt stort i uppstartsskede och i samband med utvecklingsåtgärder. Rådgivningsinsatserna genomgår en förändring som innebär att den statliga rådgivningen i större utsträckning ska upphandlas på den privata marknaden. Vidare ska rådgivning som sker från företagare till företagare, t.ex. mentorskapsinsatser vidareutvecklas och ges ökad betydelse. Riktade insatser bedrivs inom ramen för politiken för att stödja särskilda grupper av potentiella eller befintliga företagare. Riktade åtgärder omfattar bl.a. företagande inom de kreativa och kulturella näringarna och besöksnäringen. För de kulturella och kreativa näringarna ges särskilt fokus på åtgärder för att främja en ökad internationalisering av företag verksamma inom området. It- och näringspolitikens omfattning och inriktning Arbetet med att stärka innovationskraften bedrivs på bred front och inte enbart inom ramen för näringspolitiken. För utredningens syfte är det emellertid främst de delar som direkt kopplas till näringspolitiken som är av särskilt intresse. Insatser bedrivs dels i form av riktade insatser, dels genom insatser av mer generell karaktär. En stor del av arbetet rör behovsmotiverad forskning och utveckling, kommersialisering av varor och tjänster samt immaterialrättsliga frågor samt utveckling av det svenska innovationssystemet för att möta framtidens utmaningar. Politiken ska på olika sätt inriktas på att stärka de svenska företagens förmåga att bibehålla en stark position i de globala värdekedjorna. De små och medelstora företagen måste utvecklas i en riktning som gör dem attraktiva som samarbetspartners. Politiken bör också på olika sätt bidra till att de små och medelstora företagen kan stärka sin innovationsförmåga. Regeringen har inlett ett arbete med att ta fram en nationell innovationsstrategi som ska presenteras . Ett viktigt syfte med strategin är att utveckla innovationsförmågan i det svenska samhället, såväl inom offentlig som privat sektor. Arbetet ska bl.a. beakta de analyser och slutsatser som och EU presenterade . De små och medelstora företagens innovationsförmåga lyfts fram som en viktig fråga. Likaså lyfts it och internets betydelse för innovation fram. Ett omfattande arbete bedrivs inom näringspolitiken för att på olika sätt förenkla för företagen. En viktig utgångspunkt för arbetet är det faktum att den allra största delen av företagen är små med begränsade personella och ekonomiska resurser. Det bedöms därför vara angeläget att regler är enkla och att de inte medför onödig administrativ och ekonomisk börda. En viktig fråga är att förenkla för företagen i deras kontakter med myndigheter. It- och näringspolitikens omfattning och inriktning Näringspolitiken handlar i första hand om att skapa goda ramvillkor för företagandet i , men kan också inkludera kompletterande riktade insatser. Med ramvillkor avses olika generella åtgärder som syftar till att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag samt att anställa. Särskilt ramvillkoren för de små företagen lyfter regeringen fram som ett viktigt område. På kapitalförsörjningsområdet ska statens insatser vara marknadskompletterande. Statens åtagande ska därför i första hand begränsas till insatser där marknadens aktörer inte bedöms säkra näringslivets behov av kapitalförsörjning. Regeringen konstaterar bl.a. i budgetpropositionen att kapitalförsörjning från privata aktörer i de allra tidigaste skedena är bristfällig. Staten har en tydlig och motiverad marknadskompletterande roll när det gäller finansiering i tidiga skeden. Tidiga skeden präglas ofta av osäkerhet, värderings- och informationsproblem samt långa ledtider till finansiell bärighet vilket gör att marknaden ofta inte ensamt kan eller vågar gå in med kapital. finns det en samhällsnytta i att ta tillvara och stödja utveckling och kommersialisering av innovativa idéer. Internationella jämförelser visar att det finns relativt gott om statligt och privat riskkapital i , men i relation till flera andra jämförbara länder är relativt sett mindre kapital allokerat till de allra tidigaste faserna där behovet av statlig marknadskompletterande finansiering är störst. Trenden är att omfattningen riskkapitalinvesteringar minskat i allmänhet och i investeringar i de tidigaste faserna (sådd- och start-up) i synnerhet2. För att utjämna vissa geografiskt betingade skillnader i företagandets villkor kan företag i mer perifera regioner ta emot olika former av företagsstöd. Dessa åtgärder är en del av den regionala tillväxtpolitiken. Ett viktigt område inom näringspolitiken är främjandet av företagsutveckling genom informations- och rådgivningsinsatser. Även dessa ska vara marknadskompletterande. Informations- och rådgivningsinsatser i statens regi bör också i ökad utsträckning främja en ökad mångfald inom företagsrådgivning genom utveckling av kundvalssystem. 2 Se bl.a. statistik från , och and , It- och näringspolitikens omfattning och inriktning Det offentliga åtagandet är i första hand inriktat på att säkerställa goda ramvillkor. Om marknadsmisslyckanden föreligger ska eventuella offentliga insatser vara marknadskompletterande. Med detta avses inte minst att offentliga åtgärder inte bör leda till undanträngningseffekter som kan få negativa konsekvenser för aktörer verksamma på den privata marknaden. Inom näringspolitiken är främjandet av företagsutveckling genom informations- och rådgivningsinsatser en viktig aspekt. I utredningens direktiv nämns två grundläggande principer för det offentliga åtagandet. Dels ska kostnader som normalt anses vara ett ansvar för företagen inte bli en del av det offentliga åtagandet, dels ska det offentliga åtagandet begränsas till åtgärder som motiveras av olika former av marknadsmisslyckanden. Vi vill i det här sammanhanget erinra om den snabba teknikutveckling som sker och hur det offentliga agerar i omvärlden. Att avvakta och se vilka marknadsmisslyckanden som eventuellt föreligger kan i skenet av detta ibland vara förenligt med vissa risker. Inte minst om andra länder agerar mer proaktivt för att stärka itanvändningen bland småföretag. Svenska småföretag riskerar då att förlora i konkurrenskraft. En medvetenhet kring omvärldens agerande är betydelsefull. Utifrån utredningens uppgift och inriktning tar vi i följande avsnitt upp ett antal offentliga aktörer som genom operativ verksamhet kan vara av betydelse för att öka småföretagens konkurrenskraft och utveckling med hjälp av it. Även aktörer som inte direkt har till uppgift att främja näringslivets konkurrenskraft och utveckling behandlas. Sådana aktörer kan komma att beröras av våra överväganden då de på olika sätt indirekt kan påverka småföretagens möjligheter att använda it. Att vi i detta avsnitt avgränsar oss till offentliga aktörer ska inte tolkas som att vi inte anser att även icke-offentliga aktörer kan spela en viktig roll i sammanhanget. sker samarbeten med sådana i olika insatser. Det kan handla om branschförbund, intresseorganisationer, handelskammare men också kommersiella aktörer som på olika sätt kan bidra till utvecklingen. Genomgången tjänar till att ge en bild av den huvudsakliga karta över offentliga aktörer som utredningen navigerar efter. Aktörer som omnämns här behöver inte nödvändigtvis beröras av överväganden och förslag som vi återkommer till i slutbetänkandet. Vi noterar emellertid att det inte finns någon central offentlig aktör med uppdrag att följa och främja småföretagens it-använd- ning samt att bygga upp ökad förståelse för teknikens betydelse för småföretagens konkurrenskraft och utveckling. 6.1Aktörer med verksamhet för näringslivets utveckling är en viktig myndighet för genomförandet av näringspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken. I detta ingår även ansvar för relevanta EU-relaterade program. Myndighetens verksamhet ska bidra till fler och växande företag samt ett hållbart och konkurrenskraftigt näringsliv i alla delar av landet. I syfte att uppnå detta ska utveckla och genomföra insatser som främjar entreprenörskap, ökad konkurrenskraft och tillväxt i företag, samt utvecklingskraft i alla delar av landet, med stärkt nationell, regional och lokal konkurrenskraft. Enligt myndighetens instruktion, Förordning (2009:145) med instruktion för , ska myndigheten verka för att fler och växande företag utvecklas i alla delar av landet. Detta sker bl.a. genom att utforma och genomföra insatser för kvinnors och mäns entreprenörskap och företagande, i syfte att öka företagens konkurrenskraft. Vidare ska myndigheten på ett enkelt och samordnat sätt erbjuda myndighetsinformation som är relevant för företagen och vägleda blivande och redan etablerade företagare till andra myndigheter, organisationer och aktörer som främjar företagsutveckling. Inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken ska bl.a. bidra till genomförandet av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselssättning 2007–2013 och bidra till det regionala tillväxtarbetet med utgångspunkt från förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete. Myndigheten handlägger även ärenden om vissa regionala företagsstöd och ge information till företag om dessa. Insatser som myndigheten utvecklar och genomför ska utgå från företagens och företagarnas behov. Insatserna ska främja goda förutsättningar för företagande inom såväl befintliga näringar som nya och potentiella tillväxtområden. ska även genom verksamheten främja samarbete, samordning, erfarenhetsutbyte och lärande mellan regionala och nationella aktörer av betydelse för företagsutveckling och hållbar regional tillväxt. Bland de EU-relaterade uppgifterna kan särskilt nämnas rollen som förvaltande och attesterande myndighet för EU:s regionala strukturfondsprogram. Myndigheten ska också samordna genomförandet av de regionala strukturfondsprogrammen med det av Europeiska socialfonden delfinansierade nationella strukturfondsprogrammet för konkurrenkraft och sysselsättning (programområdena kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud). Vidare är huvudansvarig i för delprogrammet Entreprenörskap och innovation inom ramen för EU:s ramprogram för konkurrenskraft och innovation. I detta ingår även att samordna det svenska nätverket till stöd för små och medelstora företag inom programmet (). Myndigheten jobbar särskilt med företags- och affärsutveckling för små och medelstora företag inom målomfrådet fler och växande företag som är ett av tre målområden verksamheten indelas i. Här ryms bl.a. olika programsatsningar. Som exmpel kan nämnas program för medelstora företag i förändring och produktutveckling av varor och tjänster i småföretag. Vidare finns satsningar som särskilt tar sikte på miljödrivna marknader samt marknaderna för hälsa, vård och omsorg. Inom ramen för det sistnämnda området pågår ett program för pilotsatsning med utvecklingscheckar. Programmet syftar till att ge små företag inom området möjlighet att utveckla en tjänst, ett arbetssätt eller en vara och stimulera till affärsutveckling. och dess föregångare Verket för näringslivsutveckling () har ansvarat för genomförandet av de tre nationella it-proram som genomförts den senaste tioårsperioden. Senast i raden var programmet Handlingskraft med IT som avslutades . pågår inget it-relaterat program inom ramen för myndighetens verksamhet. Det finns inte heller vad utredningen erfar någon kompetensöverföring eller uppföljning av hur it kan bidra eller har bidragit i affärsutvecklingsprocesser av olika slag. ägs av staten och är moderbolag i en koncern med operativ verksamhet i 16 regionala dotterbolag, och . De regionala dotterbolagen ägs till av moderbolaget och till av regionala ägare. Dotterbolagens styrelser består av politiker och företagare från regionen. ägs till av moderbolaget och IFS Rådgivning ägs till av moderbolaget och av stiftelsen . Moderbolagets uppgift är att svara för ledning, samordning, utveckling av produkter och verksamhet samt service i koncerngemensamma funktioner. är kanalen för näringspolitiska insatser med syfte att främja näringslivets utveckling. Förståelse för företagarens verklighet och regionala förutsättningar är viktiga komponenter för verksamhet. Ofta krävs också både ett nationellt och globalt perspektiv för att bidra till företagens framgång. kompletterande roll vilket innebär att verksamheten inte ska konkurrera med den privata marknadens utbud av tjänster. verksamhet omfattar lån, riskkapital och rådgivning i företagandets alla faser. kompletterar marknaden genom att erbjuda riskvilliga lån när ingen annan gör det. roll att är ta lite större risk. Bärkraften i idén och företagets framtidspotential har större betydelse än de reala tillgångarna. Viktigt är också entreprenörens och företagets förmåga att utveckla och ta tillvara idén eller investeringen. För att kompensera för den högre risken och för att inte konkurrera med den privata marknaden tar ut en ränta som är högre än en genomsnittlig bankränta. erbjuder företagslån, mikrolån, finansiering för företag som verkar på internationella marknader samt särskilt anpassade finansieringsformer för innovatörer. Kreditgivning sker i samverkan med andra kreditgivare och bankerna är viktiga samarbetspartners. är riskkapitalbolag som investerar i svenska företag som står inför en tillväxtfas. Investeringsobjekt är ofta företag i tidiga utvecklingsskeden med skalbara affärsmodeller och möjlighet till långsiktig värdetillväxt. Investeringarna görs alltid tillsammans med en partner. består av sex regionalt baserade riskkapitalfonder som förvaltar totalt . Rådgivning utförs av rådgivare eller av externa underkonsulter. bedriver även ett omfattande mentorprogram med ideella mentorer. Kontaktförmedling är en viktig del av rådgivningsverksamheten. verksamhet är regionalt baserad. Utifrån de regionala förutsättningarna och efter bolagets egna resurser varierar erbjudandena inom rådgivning från region till region. Rådgivningen är huvudsakligen indelad i innovations-, nyföretagar- och övrig rådgivning. Därutöver tillkommer mentorer som är ett komplement till ordinarie rådgivning för nya företag och företag i tidiga skeden. arrangerar även seminarier och nätverksträffar. Enligt de senaste ägardirektiven (Ägardirektiv till styrelsen för , N2010/2807/ENT) ska regionala dotterbolag i ökad utsträckning än vad tidigare varit fallet upphandla privata konsulter i genomförandet av rådgivningsverksamheten. uppgick nyutlåning till . Nyutlåningen fördelad på de olika låneprodukterna var: var efterfrågan på rådgivning stor. Antalet företag som tagit del av rådgivningen uppgick till 15 483 stycken. Därutöver deltog 25 501 personer i seminarier. Fördelningen av rådgivningserbjudanden per målgrupp var nyföretagande, innovation och övrig rådgivning. Andelen kvinnor bland rådgivningskunderna var . avser att utveckla sina erbjudanden inom rådgivning på tema Innovativa affärsmodeller där it-kompetens är en viktig del. genomförs också en särskild kompetensutvecklingsdag för rådgivare på tema e-handel. Företag som kommit i kontakt med har i ökad utsträckning efterfrågat it-relaterade insatser. Som exempel kan nämnas sociala medier och e-handel. 6.1.3Verket för innovationssystem () lyder under och är inom ramen för näringspolitiken central för att främja det svenska innovationssystemet, främst genom att på olika sätt stimulera behovsmotiverad forskning och utveckling. Enligt instruktionen, Förordning (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem, ska verksamheten främja hållbar tillväxt i genom att finansiera behovsmotiverad forskning samt utveckla effektiva innovationssystem. Med innovationssystem avses nätverk av offentliga och privata aktörer där ny teknik och kunskap produceras, sprids och används. Myndigheten ska vidare stärka universitet och högskolor, industriforskningsinstitut, företag och offentliga organisationer i det svenska innovationssystemet och utveckla samarbetet mellan dem. Detsamma gäller för viktiga sektorer i innovationssystemet. har också en roll att sprida information om forskning och innovation till utförare, användare och allmänhet. Myndigheten ska stimulera internationellt samarbete för att ytterligare stärka svensk forskning och innovation. Myndigheten har en viktig funktion i att främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling. I uppgiften ingår bl.a. att sprida information om programmet, samordna det svenska deltagandet samt utvärdera det. är också svensk kontaktpunkt för IKT-stödprogrammet inom ramen för EU:s ramprogram för konkurrenskraft och innovation. verksamhet bedrivs huvudsakligen inom ramen för olika program. Vilka konkreta verksamheter som finansieras beslutas i regel om efter offentliga utlysningar. Besluten grundas på expertbedömningar och förslag från programråd med kompetens inom forskning, företagande och offentlig verksamhet. genomför ett tiotal program som på något sätt adresserar små och medelstora företag. uppgick programmens sammanlagda budget till ungefär en kvarts miljard kronor. Flertalet av programmen har en tydlig FoU-inriktning och där målgruppen är relativt nyetablerade företag. Ingen direkt koppling till it-området finns med undantag för programmet VarDagsIT. Det är ett program som ska främja företags utveckling av nya it-lösningar som adresserar hållbarhetsaspekter i privatpersoners vardagsliv. Programmets budget uppgick till . Ett annat program, Produktionslyftet, riktar sig till etablerade tillverkande företag. Syftet är att företag genom programmet på olika sätt ska kunna effektivisera produktionen. ägs gemensamt av staten och näringslivet. Förutom en traditionell konsultroll har ett offentligt finansierat uppdrag att främja svensk export och handel. Inom ramen för det statliga uppdraget erbjuds tjänster som är avgiftsfria eller delfinansierade av staten. har 20 regionala exportrådgivare runt om i som hjälper företag att analysera förutsättningarna för utlandsetablering. utvecklar , tillsammans med , en tjänst för småföretags export via e-handel. Tjänsten inriktas på stöd avseende exporttekniska frågor bl.a. kring skatter, tull- och konsumenträttsliga frågor. I ett första steg inriktas verksamheten på framtagande av landguider avseende regelverk och bestämmelser i ett 10-tal länder, framför allt i . ger även allmän rådgivning för grupper av e-handels- företag och har utbildat samtliga regionala exportrådgivare i frågor som rör e-handel. 6.1.5Länsstyrelser, självstyrelseorgan och samverkansorgan ansvarar tre olika organ för tillväxtfrågor på regional nivå: länsstyrelser, självstyrelseorgan och samverkansorgan. Självstyrelseorgan och samverkansorgan tillhör den landstingskommunala sektorn. Självstyrelseorganen och samverkansorganens ansvar för det regionala tillväxtarbetet regleras i lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen och i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Länsstyrelser ansvarar för frågan i , , och . Självstyrelseorgan finns i , och och . Samverkansorgan finns i , , , , , , , , , , , och . De regionala organ som ansvarar för tillväxtarbetet har skyldighet att utarbeta ett regionalt utvecklingsprogram och samordna genomförandet av programmet, löpande följa länets utveckling i förhållande till regionala och nationella mål och följa upp, låta utvärdera och till regeringen redovisa resultaten av det regionala tillväxtarbetet. I flera län väljer man att förutom de övergripande utvecklingsprogrammen utarbeta s.k. regionala tillväxtprogram. Dessa program är inriktade på tillväxtfrågor ur ett näringslivsperspektiv. Tillväxtprogrammen kan t.ex. innehålla strategier och målsättningar för företagsutvecklingsarbetet i länet. Kommunerna befinner sig relativt nära det enskilda företaget vilket medför en god bild av de utmaningar och möjligheter som de lokala företagen står inför. I regel har kommunerna någon form av särskild funktion inom förvaltningen som övergripande arbetar med utvecklings- och tillväxtfrågor, exempelvis kommunledningsförvaltning, tillväxtenhet etc1. Att arbeta med näringslivsutveckling i kommunerna är ett frivilligt åtagande. Kommunallagen ger enligt 2 kap 8 § stöd för att 1 Avsnittet bygger huvudsakligen på uppgifter i rapporten i kommuner och regioner – Tillväxtarbete i flernivåstyrningens tidevarv, rapport 2011:01, Tillväxtanalys. allmänt arbeta med näringsfrämjande insatser; kommuner och landsting får genomföra åtgärder för att allmänt främja näringslivet i kommunen eller .