sou · H0B380 · 2012-11-29 00:00:00 — 135 § 1 st. 4 p. Av kommittédirektivet (2011:87) framgår att den nya anställnings- formen ska underlätta för unga kvinnor och män att etablera sig på arbetsmarknaden och särskilt stimulera mindre företag att anställa. Anställningsformen måste vara attraktiv för arbetsgivare så att dessa väljer att anställa, bland annat genom att vara lätt att förstå och använda sig av. Det finns olika möjligheter till såväl arbetsplatsför- lagt lärande som tidsbegränsade anställningar. Detta regleras dels i författning, dels i kollektivavtal. Den nya anställningsformen ska komplettera övriga möjligheter. Den nya anställningsformen bör enligt kommittédirektivet i första hand regleras i lagen om anställningsskydd. Utredningen har utformat förslag till ny anställningsform med utgångspunkten att det ska vara enkelt för arbetsgivaren att anställa. Om anställningsformen är enkel att använda underlättas ungas etablering på arbetsmarknaden. Anställningsformens utformning utgår från befintlig provanställning i LAS. För arbetsgivaren är varje anställning ett stort åtagande och innebär en risk. Utbildningsanställning ska kunna avslutas med kort varsel utan angivande av skäl. En felbedömning vid rekryteringen, av verksamhetens möjligheter att ekonomiskt bära ytterligare en anställd eller att tillhandahålla utbildning, kan hanteras relativt enkelt. Därmed minskar riskerna med att rekrytera. En utbildningsanställning ger inte företrädesrätt till återanställning. Arbetsgivaren tar även på detta sätt en mindre risk än vid någon annan tidsbegränsad anställning som pågår mer än . Om ingen avslutar anställningen övergår den med automatik i en tillsvidareanställning. Arbetsgivaren behöver således inte vidta ett förnyat rekryteringsförfarande om arbetstagaren efter avslutad utbildningsanställning uppfyller arbets- givarens behov av kompetens. Anställningsformen är flexibel i och med att utbildningsinnehållet utformas efter överenskommelse mellan arbetsgivare och arbets- tagare. Varje utbildningsanställning kan således göras unik, utfor- mad efter arbetsgivarens förutsättningar och behov och arbets- tagarens möjligheter, i varje enskild anställning. Även längden kan variera efter vilka behov av kunskaps- och kompetenshöjning som föreligger. Arbetstagarens anställningsskydd har stora likheter med den provanställdes, men innebär ett svagare anställningsskydd än vid tillsvidareanställning och övriga tidsbegränsade anställningar i LAS. Bedömningen grundas på att anställningen kan avslutas med kort varsel utan angivande av skäl och att anställningstiden i utbild- ningsanställningen inte ger företrädesrätt. övergår anställningen i en tillsvidareanställning med automatik efter utbildningsanställningens sluttidpunkt, och då till- godoräknas den tidigare anställningstiden så att företrädesrätt före- ligger om tillsvidareanställningen avslutas på grund av arbetsbrist. Övergången till en tillsvidareanställning inträder tidigare än vid allmän visstidsanställning och vikariat. Den utbildning som arbetstagaren får under anställningen leder sannolikt till ökade möjligheter till anställning även hos annan arbetsgivare. Arbetsgivaren och arbetstagaren ska komma överens om utbild- ningsinnehållet, det blir därmed individuellt anpassat med avseende på såväl ungdomens behov som verksamhetens krav och förutsättningar att erbjuda ett lärande. För att vara en tillåten anställning krävs att arbetsgivaren och arbetstagaren kommit överens om en skriftlig utbildningsplan. Av planen ska målen för utbildningen framgå, vad utbildningen ska bestå av, hur uppföljningen av lärandet ska ske och i vilken omfattning och under vilka perioder av anställningen utbildningen ska genomföras. Av planen ska även framgå vem eller vilka som är handledare och vilken form som dokumentationen av lärandet ska ha. På detta sätt skapas en struktur för utformningen av utbildnings- innehållet vilket ger förutsättningar för att ett faktiskt lärande sker. 10.6.1Effekter för kvinnor respektive män Utredningen konstaterar att de flesta av de yrken där det finns traditionella lärlingsavtal avser yrken som domineras av manliga arbetstagare. En utbildningsanställning skulle kunna locka kvinnor till dessa branscher. Det är fler män än kvinnor som inte fullbordar gymnasiet, vilket kan innebära att fler män söker arbete som utbildningsanställd. Fler kvinnor än män läser teoretiska program på gymnasiet. Fler kvinnor kan därför ha intresse av att ändra yrkesinriktning genom en utbildningsanställning. 10.6.2Effekter för sysselsättning av unga Enligt utredningens bedömning kommer det totala antalet unga som anställs med utbildningsanställning vara begränsat. Detta beror dels på att unga inte kan anställas, dels att arbets- givaren har många andra möjligheter att rekrytera unga. Den totala sysselsättningseffekten blir därmed, åtminstone på kort sikt, sannolikt inte så stor. Utredningen bedömer att antalet unga med utbildnings- anställning kan komma att uppgå till 5–10 000. från hur många som har anställts med de kollektivavtalade anställ- ningsformerna. Kollektivavtalen om yrkesintroduktion eller ungdomsplatser har ännu en begränsad omfattning. Antalet anställda med den kollektivavtalade lärlingsanställningen har uppskattats till ungefär 10 000. I kollektivavtalen finns bestämmelser om lägre lön för lärlingar. Löne- och anställningsvillkor ingår inte i utredningens uppdrag. Genom att tillhandahålla den utbildning som efterfrågas, gynnas företag på . Med ett arbetsliv med allt mer specialiserade anställningar kan utbildningsanställning skapa förutsättningar för att unga i större utsträckning än utbildas i en specialitet inom ramen för en anställning. Detta skulle kunna leda till att fler unga sysselsätts. 10.6.3Effekter för sysselsättning av unga utrikes födda Många unga utrikes födda står långt från arbetsmarknaden. Såsom framgår av kapitel 2 gäller det även unga utrikes födda som har avslutat en gymnasieutbildning. En förklaring till denna grupps svårigheter till etablering är sannolikt bristen på erfarenhet och kontakter samt frånvaron av relevant yrkesutbildning. En utbildningsanställning skulle ge ökade möjligheter i alla dessa avseenden. Anställningsformen kan därmed medverka till att bryta de inträdeshinder som finns även för unga utrikes födda med fullbordad gymnasieutbildning. Kommuner, yrkes- och studie- vägledare och Arbetsförmedlingen kan genom information om anställningsformen bidra till att utbildningsanställning används för att öka etableringen av unga utrikes födda. Arbetsgivare har uppgett att möjligheten till visstidsanställning är viktigare än sänkta minimilöner för anställning av flykting- invandrare.1 Utbildningsanställning kan därmed utgöra ytterligare en möjlighet till ökad sysselsättning. 1 KIs rapport nr 17 2012. Kollektivavtal och arbetsmarknad: Minimilöner och flyktinginvandrares arbetsmarknadssituation, sid. 38. 10.6.4Effekter för ungas kompetensutveckling De snabbt förändrade kraven i arbetslivet gör att de kunskaper och färdigheter som förmedlas via formell utbildning snabbt föråldras. Det finns en rad utbildnings- och arbetsmarknadspolitiska insatser som syftar till att underlätta ungas omställning, att under- lätta övergång från studier till arbete och från ett arbete till ett annat. Trots detta har många unga svårt att etablera sig på arbets- marknaden. En ung som anställs med utbildningsanställning får dels erfarenhet från arbetslivet, dels en ökad kunskap och kompetens. Den erfarenhet och kompetens som den unge fått i utbildnings- anställningen, kommer öka möjligheterna till anställning även hos annan arbetsgivare. 10.6.5Effekter för kompetensutveckling på arbetsplatserna De arbetsgivare som anställer med utbildningsanställning kommer att få en ökad förmåga att identifiera utbildningsbehov och bättre förutsättningar att genomföra utbildningsinsatser. Detta innebär att anställda som inte omfattas av kompetensutveckling kan komma att erbjudas bättre möjligheter till lärande . Utbildningsanställning kan bidra till att utveckla en generell modell för kompetensutveckling i arbetslivet. De arbetstagare som engageras på arbetsplatsen som handledare kommer att utveckla sin kompentens. 10.6.6Effekter för användandet av olika anställningsformer Utbildningsanställning är unik jämfört med de anställningsformer som finns i LAS eftersom den innebär att arbetsgivaren åtar sig att tillhandahålla utbildning under anställningen. Det finns dock inget som hindrar att en arbetsgivare tillhandahåller motsvarande utbildning även inom ramen för befintliga anställningsformer. Det extra åtagandet kommer sannolikt innebära att arbets- givaren i första hand även i fortsättningen använder befintliga anställningsformer, utan utbildningsåtagande, om de uppfyller arbetsgivarens behov. Utbildningsanställning kan komma att användas i stället för andra anställningsformer när en arbetsgivare har svårt att rekrytera personal med tillräckliga kvalifikationer. Då kan möjligheten att tillhandahålla utbildning, speciellt anpassad för den enskilde arbets- givaren, ge möjlighet att få personal med den kunskap och kompe- tens som arbetsgivaren behöver. 10.6.7Effekter för flödet mellan olika anställningsformer och även in och ur arbetslöshet Om de utbildningsanställda rekryteras bland ungdomar som är eller riskerar att förbli arbetslösa, kan anställningsformen bidra till att minska antalet arbetslösa och den genomsnittliga tiden i arbets- löshet. Den erfarenhet och det lärande som kommer ungdomarna till del under utbildningsanställningen kommer sannolikt att öka deras möjlighet till annan anställning och minska risken för arbetslöshet. Utbildningsanställning ska övergå i en tillsvidareanställning om den inte avslutas före anställningstidens utgång. Om utbild- ningsanställning väljs som ett alternativ till andra tidsbegränsade anställningsformer kan den bidra till att fler unga snabbare får en tillsvidareanställning. 10.6.8Effekter för företag och särskilt små företags incitament att anställa unga Det extra åtagandet att tillhandahålla utbildning innebär sannolikt på kort sikt att anställningsformen inte är särskilt attraktiv. Arbetsgivaren har inget skydd mot att den utbildningsanställde väljer att byta arbetsgivare när den fått utbildning. Utredningens bedömning är att anställningsformen görs mer attraktiv om arbetsgivaren kan få stöd att utforma utbildnings- innehållet och att tillhandahålla utbildning. Särskilt små företag kan behöva ett sådant stöd. Den kommunala vuxenutbildningen medverkan kan på lång sikt leda till en bättre samverkan mellan arbetsliv och skolväsende, där utbildning i större utsträckning utformas i relation till arbetslivets krav, den enskildes behov av kompetensutveckling och arbets- givarens aktuella önskemål. Tillgång till ekonomiskt stöd till arbetsgivaren ökar sannolikt arbetsgivarens vilja att anställa unga med utbildningsanställning. Utredningen föreslår ett särskilt ekonomiskt incitament till arbetsgivaren för att kompensera för det extra åtagandet som tillhandahållandet av utbildning medför. Det ekonomiska stödet kommer sannolikt inte vara avgörande för att motivera att utbildningsanställning väljs framför någon annan anställningsform. Utbildningsanställning kan dock vara en attraktiv anställningsform för de arbetsgivare som inte kan rekrytera personal med tillräckliga kvalifikationer, men som med en utbildningsanställning kan forma och kompetensutveckla arbetstagaren. 10.6.9Effekter för den kommunala vuxenutbildningen Den kommunala vuxenutbildningen har utvecklats på ett sätt som enligt utredningens bedömning gör den lämpad som stödstruktur för utbildningsanställning. Kartläggning och validering av individens kunskaper och kompetenser utgör viktiga inslag i den kommunala vuxenutbildningen och förekomsten av orienterings- kurser och individuella kurser möjliggör ett individanpassat och flexibelt arbetssätt. Den kommunala vuxenutbildning kan också erbjuda och samverka med utbildningar som är orienterade mot arbetslivet och arbetslivets behov. Utbildningsanställning kan ge en möjlighet för den kommunala vuxenutbildningen att ytterligare utveckla och fördjupa detta arbetssätt. I den mån den kommunala vuxenutbildningen används som stödstruktur skapas möjligheter för kommunen att knyta kontakter med arbetslivet som kan vara av betydelse i andra sammanhang, bl.a. för utbildningsplanering och tillgång till praktikplatser. I samband med införandet av den nya anställningsformen föreslår utredningen att det genomförs informationsinsatser. Utredningen föreslår också att den kommunala vuxenutbildningen ska kunna utgöra en stödfunktion för utbildningsanställning och att ett statsbidrag ska lämnas till kommunerna för detta stöd. 2 Underlaget till avsnitten 10.7 har utarbetats av fil.dr. arbetsgivarna ska få ekonomiska incitament för att åta sig att tillhandahålla utbildning inom ramen för en anställning. Ett syfte med den nya anställningsformen är att den unge efter utbildningsanställning ska få en anställning med högre produk- tivitet, högre lön och mindre risk för arbetslöshet än vad som annars hade varit fallet. Vid beräkning av typfallet är utgångspunkten att den som inte får en utbildningsanställning fortsätter att vara inaktiv, arbetslös, i Jobbgarantin för ungdomar (normalt efter tremånaders arbets- löshet) eller i Jobb och utvecklingsgarantin (i Jobbgarantin för ungdomar) antingen under vägledning/coachning eller i åtgärder. Under den tiden bidrar den alternative ungdomen inte alls eller mycket lite till produktionen3. Även en del av de ungdomar, som inte får en utbildnings- anställning, får antas få en anställning, med eller utan subvention. Efter 6 månaders arbetslöshet är Nystartsjobb en möjlighet. Utgångspunkten är dock att lönerna kommer att ligga högre för den som fullföljer utbildnings- anställningen än för den som inte haft utbildningsanställning. I Jobbgarantin för ungdomar ingår vägledning, coachning och andra åtgärder vilka innebär statsfinansiella kostnader, dels för utvecklingsersättning,4 dels för resurser inom Arbetsförmedlingen (inklusive externa aktörer) och eventuella bidrag till arbetsgivaren. Utvecklingsersättningen5 är för ungdomar i åldern 20–samt för ungdomar 18–som avslutat gymnasiet. För ungdomar 18–som inte avslutat gymnasiet är utvecklingsersättningen . Utvecklingsersättningen är inte skattepliktig. Alla ungdomar med utbildningsanställning kan dock inte för- väntas genomföra den planenligt. För de som inte fullföljer sin utbildningsanställning kommer staten att ha vissa kostnader för utbildningsanställningen som intäkterna inte kan förväntas bli lika stora som vid ett fullföljande av utbildnings- anställningen. 3Undantag kan vara vissa produktionsbidrag i åtgärden Praktik och i fas 3 i Jobb- och utvecklingsgarantin. Praktik är dock en kortvarig åtgärd och få ungdomar som går till Utbildningsanställning kan antas ha fas 3 som alternativ. 4I vissa fall skulle det kunna handla om aktivitetsersättning men det torde vara undan- tagsfall. 5Utvecklingsersättning respektive per dag för ungdomar 20–och 18–om de avslutat gymnasiet, respektive för ungdomar 18–om de inte avslutat gymnasiet. Med dessa utgångspunkter exemplifieras utbildningsanställ- ningens kostnadskonsekvenser nedan. Det rör sig om en mycket förenklad kalkyl där försök görs att uppskatta de mest uppenbara kostnader och intäkter. Kalkylerna karaktäriseras också på många punkter av genuin osäkerhet, inte minst beroende på att det inte går att veta varifrån ungdomar som anställs med utbildningsanställning kommer, och hur deras alternativ till utbildningsanställning ser ut. Det är inte heller möjligt att förutse lönerna. Ur statsfinansiell synvinkel är de förutsägbara kostnaderna för den nya anställningsformen: informationskostnader (4 miljoner), eko- nomiska incitament till arbetsgivaren () och statsbidrag till den kommunala vuxenutbildningen (). Vissa arbetsgivare kan antas komma att avstå från de ekonomiska incitamenten och det är inte alla arbetsgivare som kommer använda den kommunala vuxenutbildningen som stöd. Summa kostnad för statsbidrag till den kommunala vuxen- utbildningen och ekonomiska incitament till arbetsgivaren, kommer därför att blir 30 000–eller, utslaget , mellan och med ett genomsnitt på kanske Om verksamheten antas komma igång successivt med 5 000 utbildningsanställningar första året och 10 000 andra året skulle ett räkneexempel för kostnader, intäkter och nettokostnader kunna se ut på följande sätt: 5 000 utbildningsanställningar som varar (30 000 månader utbildningsanställningar) à = . 6 I beräkningarna ingår inte statsbidraget för handledarutbildning om per utbildningsanställd. 10 000 utbildningsanställningar där 5 000 varar och 5 000 (90 000 månader utbildnings- anställningar) à = . Mot det ska ställas att utbildningsanställningar kan antas öka statens intäkter genom inkomstskatt och arbetsgivaravgift på lön för utbildningsanställning. Beräkningarna nedan baseras på en skattesats som stiger från till och en arbetsgivaravgift på . i statsfinansiella kostnader skulle kunna ge mellan cirka 3 000 och i inkomstskatt och arbetsgivaravgift. Med en låg lön i utbildningsanställning skulle det i genomsnitt per anställning och månad ungefärligen gå ihop sig. Med en högre lön i utbildningsanställning, skulle det bli ett inte obetydligt överskott. Överskottet skulle kunna ligga i intervallet cirka 0–. Vid en månadslön på och en skattesats på skulle överskottet bli , vilket illustrerar att överskottet stiger med ökad lön. Till detta kommer att vissa statsfinansiella kostnader eventuellt faller bort: Utvecklingsersättning vid programdeltagande, cirka 1 000–. Arbetsförmedlingens kostnader, för t.ex. Jobbgarantin för ungdomar. Kostnaderna skulle kunna uppskattas till utifrån antagandet att dessa kostnader ligger på samma nivå som ersättningen till den kommunala vuxenutbildningen () för utbildnings- anställningarna. Sammanlagt blir alltså besparingen (2 900 +850 kronor) . Överskott (0–) och kostnadsbesparingar () kan anses finansiera informations- kostnaderna. får man räkna med viss sysselsättning och därmed vissa intäkter även för ungdomar som inte anställs med utbildnings- anställning. De skulle dock ligga på en lägre nivå än i fallet med utbildningsanställning. Dessa intäkter minskar det statsfinansiella överskottet för utbildningsanställning men skulle i enlighet med våra antaganden inte upphöra. Till detta kommer med tiden avtagande kostnader för informationsinsatser. Dessa räkneexempel visar att utbildningsanställning skulle kunna vara statsfinansiellt intressant. Här har vi studerat utvecklingen när den unge full- följer anställningen. Om anställningen avslutas bör man försiktigtvis inte räkna med några långsiktiga positiva effekter. Däremot upphör de löpande kostnaderna och intäkterna i samband med anställningens upphörande. Några löpande förluster för de passerade månaderna behöver det dock inte bli frågan om eftersom intäkterna troligen redan kompenserat för kostnader . Sammanfattningsvis handlar det i ett statsfinansiellt perspektiv om att genom en informationsinsats omfördela resurser från arbets- marknadspolitiken till arbetsgivare och stödstrukturen och däri- genom skapa ett större skatteunderlag. De fasta informations- kostnaderna kan betala sig redan på kort sikt. Om det inte blir några utbildningsanställningar, därför att inga arbetsgivare eller ungdomar vill använda möjligheten, uppstår inga löpande kostnader och intäkter för staten men den initiala fasta informationskostnaden skulle kvarstå. Samhällsekonomiskt får man räkna med samma direkta kostnader som för de statsfinansiella för informationsinsatser, stöd till den kommunala vuxenutbildningen och ekonomiska incitament till arbetsgivaren, och utbildningsanställning.8 Till de samhällsekonomiska intäkterna hör lönen (inklusive arbetsgivaravgift) i utbildningsanställning9, i enlighet med räkne- exemplet ovan från till . Vid en månadslön om blir De avdrag som kan bli aktuella i den samhällsekonomiska kalkylen har bl.a. med undanträngning att göra. En del av den sysselsättning som skapas i utbildningsanställning skulle ha kunnat komma till stånd utan dem. Vid anställningsstöd har man i forskningen räknat med ganska stora undanträngningseffekter på 60–medan utbildningsprogram inte ansetts ge upphov till någon undanträngning alls. Utbildningsanställning skulle kunna hamna på knappt hälften av genomsnittet eller kanske t.o.m. något lägre, dvs. på 30 eller kanske . Förklaringen skulle vara att utbildningsanställning motiveras av att det finns brist på kompetens och att det i huvudsak är genom kombinationen av anställning och utbildning som den kan fyllas. Intervallet för de samhällsekonomiska intäkterna skulle med dessa antaganden om undanträngning reduceras till 8 100–. Vid en månadslön om skulle intäkterna bli . skulle ungdomar som inte har en utbildningsanställning knappast stå för några produktionsbidrag alls utan kanske tvärtom dra resurser då de deltar i aktiviteter 7Underlaget för avsnitten 10.7 har utarbetats av fil.dr. 8Samhällsekonomiskt är det de totala utbildningskostnaderna som gäller, vare sig staten eller företagen står för dem. I beräkningarna ingår inte statsbidraget för handledarutbildning om 9Till detta kommer en rad andra mer svårbedömda effekter. Exempel är positiva effekter av kortare arbetslöshetstider på humankapital och hälsa samt minskad risk för kriminalitet. anordnande av Arbetsförmedlingen. skulle dock viss sysselsättning och produktion komma till stånd även för de som inte har utbildningsanställning men dessa produktionsbidrag skulle i genomsnitt vara lägre än för de som fullföljer utbildnings- anställning. Detta gör att vi både har att räkna med positiva samhällsekonomiska intäkter i form av produktions- bidrag för utbildningsanställning. Till detta kommer att de direkta kostnaderna i utbildningsanställning med tiden faller bort vilket också skulle påverka resultatet positivt. Inledningsvis har man att väga fasta informationskostnader och direkta kostnader på mot intäkter på 8 100– enligt kalkylen ovan. Resultatet på kommer också att vara positivt även om vi här avstått från att illustrera det kvantitativt. Detta gäller de ungdomar som fullföljer anställningen. Om anställningen upphör räknar vi försiktigtvis inte med några långsiktiga positiva effekter. Däremot upphör de löpande kostnaderna och intäkterna. Några löpande förluster för de passerade månaderna behöver det dock inte bli frågan om eftersom intäkterna troligen redan kompenserat för kostnader . Ur samhällsekonomiskt perspektiv handlar det om en invest- ering som verkar ha stora förutsättningar att ge positivt resultat. Om det inte blir några utbildningsanställningar, p.g.a. att inga arbetsgivare eller ungdomar vill använda möjligheten, bortfaller de löpande samhällsekonomiska kostnaderna och intäkterna medan de fasta informationskostnaderna kvarstår. Endast uppföljning och utvärdering kan utvisa om utgångs- punkterna för ovanstående kalkyler håller. 11.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd I bestämmelsen i andra stycket har paragrafen med den nya anställ- ningsformen i 5 a § lagts till som en av de paragrafer som det går att göra avvikelser från genom kollektivavtal. I bestämmelsens fjärde stycke har 30 b § lagts till, vilket innebär att det är tillåtet att göra avvikelser genom kollektivavtal såvitt gäller den lokala arbetstagarorganisationens rättigheter. I bestämmelsens första stycke har paragrafen med den nya anställ- ningsformen (5 a §) lagts till som en av de paragrafer som innehål- ler en sådan tidsbegränsad anställning som det får träffas avtal om. I bestämmelsens andra stycke har paragrafen med den nya anställningsformen (5 a §) lagts till som en av de paragrafer som innehåller ett avsteg från att en anställning kan avslutas på annat sätt än utan föregående uppsägning vid anställningstidens utgång eller när arbetet är slutfört.