sou · H0B382 · 2012-12-04 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2000/01:112 Reformeringen av domstolsväsendet – information och uppföljning av handlingsplanen uttalade regeringen i rubricerad skrivelse att hyres- och arrendenämnderna i , och hade såväl administrativ som judiciell bärkraft. Regeringen avsåg därför inte att föreslå organisatoriska förändringar för dessa nämnder. Motsvarande gällde dock inte, enligt regeringen, för de övriga hyres- och arrendenämnderna. Regeringen uttalade därför att man avsåg att ge i uppdrag att lämna förslag till hur dessa nämnder administrativt kunde knytas till tingsrätten vid respektive hyres- och arrendenämnds kansliort. ställde sig bakom regeringens bedömning i denna skri- velse och i skrivelsen 1999/2000:106. Promemorian Förfarandet vid hyresnämnderna och arrendenämnderna Promemorian Förfarandet vid hyresnämnderna och arrendenämn- derna upprättades på initiativ av av en arbets- grupp utsedd av BAHS. I promemorian förordade arbetsgruppen att det skulle göras en generell översyn av nämndprocessen. Som ett alternativ vid en sådan översyn borde man, enligt arbetsgruppen, överväga om det inte skulle vara en lämpligare ordning att i en helt ny lag föreskriva att bestämmelserna i ärendelagen skulle gälla i den mån inte annat föreskrevs. Bland de konkreta förslag som arbetsgruppen lämnade kan näm- nas att beteckningen intresseledamot skulle bytas ut mot särskild ledamot. Vidare innehöll promemorian förslag om att det skulle införas ett principiellt förbud mot att åberopa nya omständigheter och bevis i hovrätt samt en möjlighet att utfärda preklusions- och s.k. stupstocksföreläggande vid handläggningen i nämnderna. Allmänt om prövningen av hyres- och arrendetvister Rapporten för vissa hyres- och arrendenämnder Som aviserats i skrivelsen 2000/01:112 gav regeringen verket i uppdrag att utreda och lämna förslag som administrativt och organisatoriskt knöt de mindre nämnderna till en tingsrätt. Rege- ringen uttalade att förändringarna borde leda till att aktuell tingsrätt tog över ansvaret för ledning, budget, personalförsörjning, lokaler m.m. Vidare uttalade regeringen att förslagen skulle innebära att nämndernas konfliktlösande verksamhet bibehölls intakt samt att i sitt uppdrag skulle beakta de förslag som fanns i BAHS promemoria. Utredaren föreslog att de nio mindre hyres- och arrendenämn- derna skulle slås samman till fem nämnder. Enligt förslaget skulle de mindre nämnderna ombildas till särskilda domstolar inom tings- rätten medan nämnderna i , och skulle få ställning av specialdomstol. Hyresråden skulle därmed ges ställ- ning av domare och rådmanstjänster med huvudsaklig tjänstgöring vid hyres- och arrendedomstolen skulle inrättas. Även utredare ansåg att processordningen vid en sådan hyres- och arrendedomstol borde bli föremål för en generell översyn. I det sammanhanget borde man, enligt utredaren, överväga om inte ärendelagen och skulle kunna tillämpas också i dessa domstolar. En särskild lag om hyres- och arrende- domstolar skulle då kunna begränsas till att innehålla bestämmelser om bl.a. sammansättning och medling. I avvaktan på en generell översyn av processordningen föreslog utredaren att de regler som gällde för nämnderna, med några undan- tag, skulle tillämpas i domstolarna. Processen skulle, enligt utredaren, regleras i en ny lag om hyres- och arrendedomstolar. utredare kom fram till att en tingsrätt inte skulle kunna hänskjuta ett mål för medling vid hyres- och arrendedom- stolen. Vidare föreslog utredaren att man skulle avskaffa bestäm- melsen om att nämnden kunde fungera som skiljenämnd. Beträffande den upplysningsverksamhet som bedrevs av nämnd- sekreterarna uttalade utredaren att den i allt väsentligt borde kunna utföras inom ramen för en domstols verksamhet. Däremot borde rådmän endast mer undantagsvis svara för upplysningsverksamheten. Vidare ansåg utredaren att det borde övervägas att skapa en särskild upplysningscentral som var gemensam för hela riket. Allmänt om prövningen av hyres- och arrendetvister Budgetpropositionen för (prop. 2004/05:1, utg.omr. I budgetpropositionen för (prop. 2004/05:1, utg.omr. 4) delade regeringen bedömning om att antalet nämn- der borde minskas till åtta. Verksamheten vid nämnderna i , , och skulle därmed föras över till övriga nämn- der. Regeringen uttalade att det var angeläget att det enkla förfarandet och de särskilda inslagen i nämndernas verksamhet, såsom med- lingsverksamheten och upplysningsverksamheten, så långt möjligt bibehölls. Enligt regeringen var det inte lämpligt att i någon större omfattning föra in dessa i domstol. De mindre nämn- derna borde i stället samordnas administrativt med tingsrätten på respektive kansliort. Enligt regeringen skulle på så sätt den admini- strativa bärkraften stärkas som de särskilda inslagen i verk- samheten kunde bevaras. Den föreslagna samordningen var alltså framför allt inriktad på administrativa frågor. I syfte att möjliggöra ett mer flexibelt och effektivt användande av personalresurserna och för att skapa sam- hörighet över myndighetsgränserna borde det enligt regeringen även finnas förutsättningar för ett arbetsutbyte mellan myndigheterna. Regeringen uttalade att detta t.ex. kunde ske genom att någon eller några intresserade domare fick fasta förordnanden som ordförande i . En effektivare prövning av hyres- och arrendeärenden (prop. 2005/06:10) I propositionen En effektivare prövning av hyres- och arrendeären- den (prop. 2005/06:10) lade regeringen fram dels förslag som syftade till att effektivisera förfarandet i hyres- och arrendenämn- derna, dels förslag med anledning av att vissa nämnder administrativt samordnades med tingsrätterna. De förstnämnda förslagen grundade sig på BAHS promemoria Förfarandet vid hyresnämnderna och arrendenämnderna. Regeringen föreslog i detta avseende bl.a. följande: Möjligheten att avgöra en fråga utan deltagande av intresseleda- möter skulle utökas. Allmänt om prövningen av hyres- och arrendetvister Ordföranden skulle vara behörig att ensam avgöra en fråga genom skiljedom om parterna begärde det. Möjligheten att avgöra ett ärende utan sammanträde skulle något utökas. En möjlighet till delegering av beredande uppgifter till kansli- personalen skulle införas. Förslag med anledning av den administrativa samordningen med tingsrätten gick bl.a. ut på att det skulle införas en möjlighet till dele- gering av beredande uppgifter i en nämnd till anställda i en tingsrätt på samma ort och vice versa. Vidare skulle systemet med obliga- toriska ersättare för ordförande och övriga ledamöter i hyres- och arrendenämnd avskaffas. Förslaget ledde i båda delarna till lagstiftning som trädde i kraft . Enligt direktiven ingick det i uppdrag att bl.a. överväga möjligheten att överklaga vissa beslut av hyresnämn- den. I betänkandet Frågor om hyra och bostadsrätt (SOU 2008:47) föreslog utredningen att överklagandeförbudet beträffande beslut om förbehåll vid blockuthyrning (12 kap. 1 § sjätte stycket jorda- balken) och avstående från besittningsskydd (12 kap. 45 a och 56 §§ jordabalken) skulle tas bort. Förslaget har inte lett till lagstiftning. Projekt avseende erfarenhetsutbyte och verksamhetsutveckling beslutade att tillsätta ett projekt för kart- läggning av organisationen och arbetsformerna vid de fem mindre hyres- och arrendenämnderna. Syftet var att identifiera utvecklings- områden och behov av författningsändringar. Som en del i uppdraget ingick att bedöma hur en gemensam riksupplysning skulle påverka organisationen. I rapporten avseende erfarenhetsutbyte och verksamhets- utveckling för hyresnämnderna presenterade projektet sina förslag. De gick bl.a. ut på att borde begära dels författ- ningsändringar i förordningen (1980:1030) med hyresnämnds- Allmänt om prövningen av hyres- och arrendetvister instruktion för att möjliggöra en utvidgad delegation till personalen vid nämnderna, dels en översyn av nämndlagen för att möjliggöra en förnyelse av såväl processordningen som handläggningen av ären- den samt ett bättre utnyttjande av modern teknik. Ett utvecklingsområde som projektet identifierade var möjligheten att dokumentera förhör genom ljud- och bildupptagningar. Andra områden som behandlades var frågan om prövningstillstånd, nämn- dens sammansättning, utökade möjligheter att avgöra mål på hand- lingarna, ansökningsavgifter och ersättning till vittnen. Projektet valde däremot att inte lägga fram något förslag till en riksomfattande upplysningsverksamhet. En iakttagelse som gjordes inom projektet var att den admini- strativa samordningen mellan myndigheterna fungerade väl och att chefer och medarbetare överlag var nöjda. I rapporten konstatera- des dock att personalresurserna inte alltid användes så flexibelt och effektivt som vore önskvärt. handlade primärt om nämndernas inre organisation och arbetsformer. I ett särskilt yttrande till rapporten uttryckte tre lagmän, som även var chefer för varsin samlokaliserad hyresnämnd, sin gemensamma uppfattning om hur hyresnämnder- nas yttre organisationsform fungerade. De framhöll att den valda organisationsmodellen var mindre lämplig. Lagmännen föreslog i första hand att man skulle införliva hyresnämnderna fullt ut med de samlokaliserade tingsrätterna. Som ett andrahandsalternativ fram- fördes att hyresnämnderna skulle bilda en helt egen organisation, antingen genom en sammanläggning till en enda gemensam myn- dighet eller genom en organisatorisk sammanläggning mellan vissa hyresnämnder. presenterade sina överväganden i betänkandet Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol (SOU 2010:44). Utredningen hade närmast karaktär av modellutredning och lämnade därmed inga konkreta författningsförslag. förordade att ett generellt krav på prövnings- tillstånd borde införas för överklagande till hovrätt. Kravet på pröv- ningstillstånd skulle även gälla vid överklagande till hovrätt av beslut från hyres- och arrendenämnderna. Allmänt om prövningen av hyres- och arrendetvister I betänkandet konstaterade att vissa mål som rör hyres- och bostadsrättstvister handläggs med förtur till följd av bestämmelser som föreskriver att de ska handläggas skyndsamt. Mål- utredningen väckte frågan om dessa måltyper verkligen har behov av särskilda åtgärder för att åstadkomma särskild skyndsamhet och således om det är motiverat att handlägga dessa mål med förtur. Vidare ifrågasatte utredningen om gällande ordning med förkortad instanskedja för hyresmålen och vissa arrendemål är motiverad. 2.2Utgångspunkter för nuvarande kompetensfördelning Hyres- och arrendenämnderna är förvaltningsmyndigheter. Av 11 kap. 5 § regeringsformen följer att rättstvister mellan enskilda inte utan stöd av lag får avgöras av andra myndigheter än domstolar. Den allmänna principen, som ligger till grund för , är att alla tvistemål hör till de allmänna domstolarnas, dvs. tingsrät- ternas, hovrätternas och Högsta domstolens, kompetensområde om inte annat är särskilt föreskrivet. För förvaltningsmyndigheternas del bestäms deras kompetens i stället vanligen genom uttryckliga bemyndiganden (m.fl., Allmän förvaltningsrätt, 25 uppl., 2011, s. 236). Sådana bemyndigan- den för hyres- och arrendenämnderna finns i bl.a. jordabalken. Hyres- och arrendenämnderna är behöriga att medla i samtliga hyres- och bostadsrättstvister respektive arrendetvister. De kan även vara skiljenämnd i sådana tvister utom då den materiella rätten hind- rar detta. Nämnderna har däremot behörighet att pröva endast de tvister som framgår av bemyndigandena. De hyres-, arrende- och bostadsrättstvister som inte enligt uttryckliga bemyndiganden ska handläggas av hyresnämnderna handläggs alltså i de allmänna dom- stolarna eller av . En arrendenämnds uppgifter anges på ett översiktligt plan i 8 kap. 30 § jordabalken. Där föreskrivs att arrendenämnd har till uppgift att medla i arrendetvister och att pröva frågor om förlängning av arrendeavtal vid jordbruksarrende eller bostadsarrende, fastställan- de av villkoren för sådan förlängning och bestämmande av ersättning enligt 9 kap. 14 § jordabalken samt övriga frågor som enligt jorda- balken ankommer på nämnden. Vidare framgår att nämnden även kan vara skiljenämnd i arrendetvister. I paragrafen anges också att Allmänt om prövningen av hyres- och arrendetvister närmare bestämmelser om arrendenämnd meddelas i särskild lag. Sådana finns i nämndlagen. I 1 § första stycket nämndlagen finns en uttömmande uppräkning av arrendenämndernas uppgifter. Där anges att arrendenämnd har till uppgift att 1.medla i arrendetvist, 2.pröva tvist om förlängning av arrendeavtal vid jordbruksarrende, bostadsarrende eller fiskearrende eller om villkor för sådan förlängning samt tvist i fråga som avses i 9 kap. 14 § jordabalken eller vars prövning enligt 9 kap. 12 b, 17 a, 18, 21, 21 a, 31 eller 31 b §, 10 kap. 6 a § eller 11 kap. 6 b § samma balk ankommer på arrendenämnd, 3. pröva fråga om godkännande av förbehåll eller annat avtalsvillkor som avses i 9 kap. 2, 3, 7 eller 17 §, 10 kap. 2–4 eller 7 § eller 11 kap. 2 § jordabalken eller 3–6 § lagen (1957:390) om fiskearrenden, 4.vara skiljenämnd i arrendetvist, 5.pröva frågor enligt lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att för- värva arrendestället. En hyresnämnds uppgifter anges på ett översiktligt plan i 12 kap. 69 § jordabalken. Enligt bestämmelsen har hyresnämnd till uppgift att medla i hyrestvister samt att pröva frågor som enligt samma kapi- tel ankommer på nämnden. Vidare föreskrivs att nämnden även kan vara skiljenämnd i hyrestvister. Även beträffande hyresnämnder med- delas närmare föreskrifter i nämndlagen. På motsvarande sätt som för arrendenämnd innehåller 4 § första stycket nämndlagen en uttömmande uppräkning av en hyresnämnds uppgifter. Där anges att hyresnämnd har till uppgift att 1.medla i hyres- eller bostadsrättstvist, 2.pröva tvist om åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 11 § första stycket 5 och 16 § andra stycket, ändrad användning av lokal enligt 12 kap. 23 § andra stycket, skadestånd enligt 12 kap. 24 a §, överlåtelse av hyresrätt enligt 12 kap. 34–37 §§, upplåtelse av lägenhet i andra hand enligt 12 kap. 40 §, förlängning av hyresavtal enligt 12 kap. 49 §, villkor enligt 12 kap. 54 §, återbetalning av hyra och fastställande av hyra enligt 12 kap. 55 e §, uppskov med avflyttning enligt 12 kap. 59 § eller före- läggande enligt 12 kap. 64 §, allt jordabalken, 2 a. pröva tvist om hyresvillkor enligt 22–24 §§ hyresförhandlings- lagen (1978:304) eller om återbetalningsskyldighet enligt 23 § samma lag, 2 b. pröva tvist om hyresvillkor enligt 3 kap. 14 § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt eller tvist om upplåtelse med kooperativ hyresrätt enligt 4 kap. 6 § samma lag, 3. pröva tvist om medlemskap enligt 2 kap. 10 §, skyldighet att upp- låta bostadsrätt enligt 4 kap. 6 § eller villkor för upplåtelse av bostadsrätt enligt samma §, hyresvillkor enligt 4 kap. 9 §, upplåtelse av lägenhet i Allmänt om prövningen av hyres- och arrendetvister andra hand enligt 7 kap. 11 § eller utdömande av vite enligt 11 kap. 2 §, allt bostadsrättslagen (1991:614), 4.pröva fråga om godkännande av överenskommelse som avses i 12 kap. 1 § sjätte stycket, 45 a eller 56 § jordabalken eller av beslut som avses i 9 kap. 16 § första stycket 1, 1 a eller 2 bostadsrättslagen, 5.vara skiljenämnd i hyres- eller bostadsrättstvist, 5 a. pröva tvist mellan hyresvärd och hyresgästorganisation enligt hyresförhandlingslagen, 6.pröva frågor enligt bostadsförvaltningslagen (1977:792), tvist om upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 a–18 c §§ jordabalken eller förbättrings- och ändringsåtgärder enligt 12 kap. 18 d–18 f §§ och 18 h § samma balk, 7.pröva frågor enligt lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt. I 8 kap. 29 § respektive 12 kap. 68 § jordabalken föreskrivs att det i varje län ska finnas en arrendenämnd respektive en hyresnämnd. Av samma paragrafer följer att regeringen dock kan bestämma att annat område än län ska utgöra verksamhetsområde för arrendenämnd respektive hyresnämnd. Av förordningen (1975:518) om rikets indelning i verksamhets- områden för hyresnämnd och arrendenämnd framgår att det för när- varande finns åtta hyresnämnder respektive arrendenämnder. Nämn- derna har kansliort i , , , , , , respektive . En arrendenämnds kansligöromål utförs av hyresnämnd med samma verksamhetsområde som arrendenämndens. Verksamhetsområdet för respektive hyres- och arrendenämnd framgår av tabell 2.1. 2 I prop. 2012/13:1, utg.omr. 18, lämnar regeringen förslag till en lag (2012:000) om uthyr- ning av egen bostad samt föreslår en del ändringar i jordabalken, nämndlagen, bostadsrätts- lagen och lagen om rättegången i vissa hyresmål i . Enligt förslagen ska hyresnämnd pröva tvist om hyresvillkor enligt 4 § lagen om uthyrning av egen bostad. för detta betänkandes tryckning har inte behandlat förslagen i propositionen. SOU 2012:82 Allmänt om prövningen av hyres- och arrendetvister Verksamhetsområden för hyresnämnd och arrendenämnd Län eller kommuner som ingår , och län samt , , , , , , , , , , , , , och och samt Ale, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Tanums, Tjörns, , , , , , , Åmåls och Som framgår kan det geografiska avståndet mellan en enskild och nämnden vara betydande. Förordningen föreskriver dock att 18 tings- rätter fördelade över landet är skyldiga att på en nämnds vägnar ta emot handlingar i arrendenämnds- och hyresnämndsärenden som rör fastighet i det län inom vilket tingsrättens kansli är beläget. De angivna tingsrätterna ska även lämna upplysningar åt allmänheten och tillhandahålla ansökningsblanketter. De geografiskt stora verksamhetsområdena medför också en hel del resande för många av medarbetarna vid nämnderna. Det är mycket vanligt att sammanträden hålls utanför kansliorten. Allmänt om prövningen av hyres- och arrendetvister nämnas att i , enligt uppgift från nämnden, höll av sammanträ- dena utanför kansliorten. Den totala restiden där motsvarade i princip den totala sammanträdestiden. Det finns dock en förhållandevis stor variation mellan nämnder- na vad gäller resandet. Ett hyresråd har t.ex. uppgett att han kör cirka 1 i tjänsten. På en annan hyres- och arrendenämnd har man uppskattat att varje hyresråd reser . Enligt 3 § första stycket respektive 6 § första stycket nämndlagen är hyresråd ordförande i . Ett av hyres- råden i var och en av de tre största hyres- och arrendenämnderna, dvs. nämnderna i , respektive , ska vara chef för nämnden. Dessa nämnder ska alltså ha en egen myndighets- chef. har cheferna för nämnderna i respek- tive tidsbegränsade anställningar som chef. I uppbärs anställningen av ett av hyresråden medan lagmannen vid har ett personligt förordnande som myndighets- chef för nämnderna i . Övriga nämnder, dvs. de i , , , och , är administrativt knutna till tingsrätten på re- spektive ort med tingsrättslagmannen som chef. På dessa orter är tingsrätten respektive hyres- och arrendenämnden självständiga myndigheter men har gemensamma funktioner för bl.a. personal- och ekonomiadministration. Hyres- och arrendenämnderna ingår i Domstolar. Detta innebär bl.a. att de har samma verksamhetsstöd som de allmänna dom- stolarna. Även för nämnderna ansvarar för att i admi- nistrativt hänseende leda och samordna verksamheten. Närmare bestämmelser om hyres- och arrendenämndernas orga- nisation finns i förordningen (1980:1030) med hyresnämndsinstruk- tion. I denna föreskrivs bl.a. att det för varje hyresnämnd ska finnas en arbetsordning. Denna ska innehålla bestämmelser om grunderna för fördelningen av arbetsuppgifterna och de övriga bestämmelser som behövs för verksamheten i hyresnämnden. Huvudregeln är att ärendena vid nämnderna ska fördelas mellan de organisatoriska enheterna genom lottning. Undantag från kravet på lottning får bl.a. göras för ärenden från en viss del av verksam- hetsområdet. Allmänt om prövningen av hyres- och arrendetvister I tabell 2.2 finns en uppställning över personalen vid respektive hyres- och arrendenämnd. Uppgifterna har hämtats in från och från hyres- och arrendenämnderna vid olika tillfällen –. Syftet med redovisningen är att ge en ungefärlig bild över nämndernas respektive storlek och över hur de anställda fördelar sig mellan olika personalkategorier. Antalet an- ställda varierar och vi gör därför inte anspråk på att tabellen är helt exakt. I tabellen finns uppgifter också om årsarbetskraften vid respek- tive nämnd. Vid första anblick kan dessa uppgifter framstå som svåra att förena med uppgifterna om antalet anställda vid nämnderna. Differensen kan t.ex. förklaras med att samtliga anställningar inte är på heltid. En annan omständighet är att det förekommer att kost- naden för en del av en annan myndighets personal konteras på hyres- nämndens kostnadsställe. Så kan t.ex. vara fallet när en hyresnämnd anlitar en expeditionsvakt som är anställd vid annan myndighet, för t.ex. posthantering. Som har framgått är hyresråden ordförande i nämnderna. Det finns sammanlagt 28 hyresråd. I nämnderna arbetar även totalt 43 nämnd- eller beredningssekreterare. De utgör därmed den största personalkategorin. Andra anställningar som förekom- mer vid någon eller några av nämnderna är befattning som bered- ningschef, chefsadministratör, domstolssekreterare, expeditionsvakt, informatör, jurist, registrator samt registratorsassistent. Allmänt om prövningen av hyres- och arrendetvister SOU 2012:82 Personal vid hyres- och arrendenämnderna Medarbetarnas uppfattning om arbetssituationen Inom hyres- och arrendenämnderna bedrivs kvalitetsarbete, bl.a. av en inrättad kvalitetsgrupp. Hyres- och arrendenämndernas kvalitets- grupp redovisade förslag till verksamhetsförbättringar i rapporten av hyres- och arrendenämndernas arbetsformer och webbplats, m.m. Inom ramen för kvalitetsprojektet genomfördes maj–intervjuer med i princip samtliga medarbetare vid hyres- och arrendenämnderna. Vid intervjuerna fick medarbetar- na besvara frågor om bl.a. organisation, arbetsformer och stress. En översiktlig sammanställning över intervjuerna finns intagen i bilaga A till rapporten. Av sammanställningen framgår att de allra flesta medarbetare, dock inte alla, ansåg att organisation och arbetsformer fungerade ganska 3I denna kategori ingår befattning som beredningschef, chefsadministratör, domstolssekre- terare, expeditionsvakt, informatör, jurist, registrator, registratorsassistent och sekreterare. 4Uppgiften om årsarbetskraft avser 2011. Allmänt om prövningen av hyres- och arrendetvister Många uttryckte att man borde undersöka om inte nämnderna kunde bli effektivare och förbättra sina handläggnings- rutiner (bilaga A s. 2). Medarbetarna fick besvara frågan om vad som var viktigast att prioritera för att göra nämnderna bättre och hur man borde arbeta . Som ett axplock av de förslag som framfördes anteckna- des bl.a. följande allmänna synpunkter (bilaga A s. 6). Nämnderna måste få vara kvar och vi fortsätta med vårt viktiga arbete. Se över nämndernas organisation i stort. Minska nämndernas isolering och öka kontakterna med andra dom- stolsslag; mer tjänstgöring i tingsrätt och adjunktion i hovrätten. Utbyte och variation är stimulerande och engagerande! Vi är alltför anonyma i nämnderna och borde visa mer vilken tillgång vi är i samhället och vad vi är bra på! Vi borde kunna marknadsföra oss som medlare på olika sätt. Medarbetarna fick också svara på en fråga om de upplevde stress i det dagliga arbetet. I sammanställningen över svaren antecknades följande (bilaga A s. 5). De allra flesta upplever ingen negativ stress i arbetet men det förekom- mer. Arbetet innehåller naturliga arbetsanhopningar bl.a. beroende på ärendetillströmningen men det ger sällan upphov till stress. Det är i stället organisatoriska och personalpolitiska förhållanden/orsaker som ger upp- hov till stress. Hyresrådens arbetsförhållanden har också genom blivit föremål för undersökning. fick nämligen i uppdrag att genomföra en översyn av ordinarie domares och hyresråds arbetssituation.