sou · H0B383 · 2012-12-11 00:00:00 — Innehållet i föreskrifterna är normalt först och främst en uppräkning av vilka uppgifter som ska lämnas. Detta görs vanligtvis genom att frågeformuläret läggs med som en bilaga till föreskrifterna. Uppgiftsskyldigheten i lagen om den officiella statistiken ska ses över. Utredaren ska analysera om förteckningen över de uppgifter som näringsidkare och andra är skyldiga att lämna för den officiella statistiken är ändamålsenlig när det gäller avvägningen mellan be- hovet av uppgifter för den officiella statistiken och målsättningen att minska bördan för uppgiftslämnarna. I detta sammanhang ska behovet av och förutsättningarna för att samla in och behandla ekonomiska uppgifter för den officiella statistiken från kommuner och landsting analyseras. I detta sammanhang bör uppgiftsskyldig- heten för kommuner, kommunalförbund och landsting ses över. Förslaget om ett samlat system för automatiserad datafångst av upp- gifter till grund för kommunstatistiken, års översyn av kommunalstatistik (SOU 2009:25), bör analyseras. Det bör också analyseras om det förekommer fall där en myndighet å ena sidan behöver framställa statistik för att uppfylla EU-rättsliga förplikt- elser och å andra sidan inte har något eget behov av eller någon rätt att begära in uppgifterna för att framställa officiell statistik och inte kan få tillgång till uppgifterna på annat sätt. Om så är fallet bör det övervägas att införa en lagstadgad skyldighet för juridiska personer att lämna uppgifter i sådana situationer. Statistiksystemet behöver ses över Statistiksystemet har gått från att vara ett decen- traliserat system till ett centraliserat system för att återgå till att vara ett decentraliserat system. Argument för en centraliserad statistikorganisation har varit knappa resurser och svårdelbara resurser, t.ex. datorkraft och metodkompe- tens. Andra argument har varit stordriftsfördelar, professionalism, samordning, standardisering, statistiksekretess och EU-medlemskap. Argument för en decentraliserad statistikorganisation har varit bättre anpassning av statistiken till användarnas behov och en mer optimal prioritering genom att statistiken vägs mot andra behov inom ett sakområde i stället för, mot annan statistik. Andra argu- ment har varit ökade inslag av konkurrens till förmån för nytänk- ande och effektivitet. Mot denna bakgrund ska för- och nackdelar med ett centraliserat respektive decentraliserat statistiksystem analyseras. SCB har tre olika roller i det statistiska systemet: en ansvarsroll, en produktionsroll och en förvaltningsroll. SCB har ansvar för den sektorsövergripande officiella statistiken, dvs. stora delar av den När det gäller statistikproduktion har SCB en än mer dominerande ställning. SCB producerar dels den officiella statistik som myndigheten ansvarar för, dels merparten av den officiella statistik som andra statistikansvariga myndigheter ansvarar för. Förvaltningsuppgifterna innebär samordning och stöd samt upp- gifter i övrigt som är gemensamma för statistiksystemet. SCB:s olika roller i det statistiska systemet kan innebära målkonflikter, exempelvis när SCB ska samordna myndigheterna i systemet och producera officiell statistik på uppdrag av samma myn- digheter. Mot denna bakgrund behöver det utredas hur de beskrivna målkonflikterna ska hanteras. EU-samarbetet bör få större genomslag i det svenska statistiksystemet EU-samarbetet på statistikområdet skiljer sig från annat inter- nationellt statistiksamarbete såtillvida att det ytterst handlar om be- redning av förslag till tvingande lagstiftning. Lagstiftningen har till syfte att harmonisera statistiken för att möjliggöra jämförelser mellan medlemsländerna. Dessa producerar statistiken medan sammanställer och publicerar den gemensamma statistiken. Regel- verket är omfattande och består av ca 320 rättsakter, varav ca 40 pro- cent reglerar ekonomisk statistik och jordbruksstatistik. Genom utvidgningen av EU:s politik har harmoniseringen av statistiken utvidgats till nästan alla politikområden. Utvecklingsarbetet inom många statistikområden sker i stor utsträckning snarare inom ca 160 arbetsgrupper, där medlemsländerna är represen- terade, än på nationell nivå. Europeiska kommissionen presenterade ett med- delande till och rådet om produktionsmetoden för EU-statistik: en vision för (KOM (2009) 404). Syftet med en förändrad produktionsmetod är att åstadkomma effektivitetsvinster och minska uppgiftslämnarbördan. Till följd av revisionen av statistiska data i beslutade rådet skärpningar av förordningen med avseende på kvaliteten på statistiken i samband med alltför stora underskott, se rådets förordning (EG) nr 679/2010 om ändring av förordning (EG) nr 479/2009 med avseende på kvaliteten på stati- stiken i samband med förfarandet vid alltför stora underskott. Eko- finrådet har därefter föreslagit att uppförandekoden för europeisk statistik ska stärkas. Händelserna i visar på nödvändigheten av god kvalitet i EU-statistiken och nära samarbete mellan och de nationella statistikmyndigheterna. Vidare har harmoniseringen av ekonomisk statistik stor betydelse för finansieringen av EU-budgeten. Merparten av EU-budgeten finansieras genom nationella bidrag baserade framför allt på BNI- statistik, vilket ytterligare understryker vikten av EU-samarbetet på statistikområdet. SCB har här en central roll. Mot denna bakgrund bör det övervägas om EU-medlemskapet bör få ett ännu större genomslag i det svenska statistiksystemet i allmänhet och i SCB:s verksamhet, prioriteringar och arbetsformer i synnerhet. Myndigheters säljverksamheter inom statistikområdet behöver analyseras (SOU 2008:118) föreslog att det införs en huvudregel som innebär att statliga myndigheter inte får sälja varor och tjänster på en konkurrensutsatt marknad eller en potentiell konkurrensutsatt marknad. Regeringen har i propositionen Offent- lig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315) gjort bedöm- ningen att statliga myndigheter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden. Mot denna bakgrund behöver det analyseras hur beslutet om myndigheters säljverksamheter påverkar statistik- området. Konsekvenserna av lagen om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen behöver utredas Genom och rådets direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI- direktivet) har regler införts för att skapa ökade förutsättningar för informationsmarknaden inom EU och ge allmänheten och närings- livet bättre möjligheter att utnyttja och kommersiellt använda den information som finns inom den offentliga sektorn. Genom lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen) genomförs PSI-direktivet i Bilaga 1 SOU 2012:83 svensk rätt (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Lagen trädde i kraft . SCB kan beröras av lagen på flera sätt. Inom ramen för sina offentliga uppgifter tillhandahåller myndigheten information såväl fritt som mot avgift. Myndigheten bedriver också affärsverksamhet som innefattar vidareutnyttjande av de egna informationsresurserna. Mot den bakgrunden behöver det utredas vilka konsekvenser den nya lagen får för myndighetens verksamhet. Utredaren ska se över SCB och systemet för den officiella statistiken och i detta sammanhang analysera för- och nackdelar med ett cen- traliserat respektive decentraliserat statistiksystem. Utredaren ska särskilt granska statistikkvaliteten och tillgängligheten till statistiken, inbegripet dokumentation, prissättning och statistiksekretess. I utredarens uppdrag ingår också att analysera vad det innebär för den samlade statistikproduktionen att statliga myndigheter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden. Det gäller dels konsekvenserna för SCB och systemet för den officiella statistiken, dels effekterna på de marknader där myndigheterna är verksamma. Utredaren ska också analysera konsekvenserna för SCB av PSI- lagen. Med utgångspunkt i den genomförda översynen och analysen ska utredaren föreslå åtgärder som säkerställer kvaliteten i den officiella statistiken inklusive förslag till förbättringar av den interna styrningen och kontrollen, åtgärder som minskar uppgiftslämnarnas kostnader, åtgärder som förbättrar tillgängligheten till statistiken inklusive ett system för tillsyn av tillgängligheten, åtgärder som förbättrar dokumentationen av statistiken, en prissättningsmodell, för- och nackdelar och ekonomiska kon- sekvenser av denna modell samt andra tänkbara modeller, de ändringar som behövs i lagen om den officiella statistiken särskilt när det gäller dels det offentliga åtagandet på statistik- området, dels avgränsning och precisering av begreppet officiell statistik och dels uppgiftsskyldigheten, hur systemet för den officiella statistiken ska utformas, de ändringar som behövs i förordningen om den officiella stati- stiken särskilt när det gäller vad som är officiell statistik och vilka myndigheter som ansvarar för den, mål, uppgifter, resurser och prioriteringar för SCB, effektiviseringar i SCB:s verksamhet, hur målkonflikterna inom SCB ska hanteras, en ny förordning med instruktion för SCB, hur EU-medlemskapet ska få ett ännu större genomslag i det svenska statistiksystemet i allmänhet och i SCB:s verksamhet, prioriteringar och arbetsformer i synnerhet, ändringar i svenska författningar till följd av Europaparlamen- tets och rådets förordning om europeisk statistik, hur uppförandekoden för europeisk statistik kan införlivas i det nationella statistikregelverket, hur beslutet om myndigheters säljverksamheter ska tillämpas på statistikområdet, eventuella förändringar för SCB till följd av PSI-lagen, hur SCB:s samverkan med universitet och högskolor och andra myndigheter kan stärkas så att kompetensen vid myndigheten säkerställs, eventuella övriga författningsändringar som bedöms nödvändiga till följd av förslagen. Utredaren ska också analysera och lämna förslag på hur sekre- tesskyddet för personuppgifter som begärts in i samband med såväl statistikansvariga som andra myndigheters framställning av statistik bör regleras. Här ingår att överväga om inte det behov av sekretess som andra myndigheter än statistikansvariga myndigheter har bör tillgodoses genom en sekretessbestämmelse direkt i OSL i stället för att en ändring ska behöva göras i OSF varje gång en myndighet behöver utföra en statistisk undersökning. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt 14–15a §§ kommitté- förordningen (1998:1474). Utredaren ska belysa de ekonomiska konsekvenserna och lämna förslag till finansiering. Utredaren ska även bedöma och redovisa förslagens konsekvenser av betydelse för miljön. Utredaren ska bedriva arbetet i kontakt med statistikanvändare, statistikansvariga myndigheter, , berörda utredningar och . Utredaren ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer in- formerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. Utredaren ska redovisa uppdraget . 2012 (Fi 2011:05) Regeringen beslutade kommittédirektiv om en översyn av () och systemet för den officiella statistiken (dir. 2011:32) för att analysera för- och nack- delar med ett centraliserat respektive decentraliserat statistiksystem. Utredaren ska särskilt granska statistikkvaliteten och tillgänglig- heten till statistiken, inbegripet prissättning och dokumentation. Regeringen ger nu utredaren i uppdrag att också föreslå organisa- toriska och tekniska åtgärder som kan underlätta registerbaserad forskning. Vid utformningen av förslagen ska utredaren väga behovet av att förbättra förutsättningarna för registerbaserad forskning mot behovet av skydd för individens personliga integritet. Uppdraget ska fortfarande redovisas . Ett delbetänkande med förslag på organisatoriska och tekniska åt- gärder för registerbaserad forskning ska dock redovisas . Uppdraget att föreslå åtgärder som kan underlätta registerbaserad forskning Det finns en mängd olika register i som skulle kunna utnyttjas på ett mer effektivt och samordnat sätt för att fullt ut ta till vara deras potential för att ta fram ny kunskap. Många av dessa register innehåller personuppgifter, dvs. information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. Per- sonuppgifter som bevaras på detta sätt är på många sätt unika och spårbara , vilket gör dem till en viktig källa för forsk- I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) framhöll regeringen att den svenska registerhållningen över hela befolkningen och systemet med personnummer ger unika förutsättningar för att studera angelägna, tvärvetenskapliga frågor kring sambanden mellan samhällsförhållanden, ekonomi och hälsa och att dessa registerbaserade data är underutnyttjade. Forskning som baseras på register som innehåller personupp- gifter måste följa den lagstiftning som finns för behandling av per- sonuppgifter. De mest grundläggande lagarna är personuppgiftslagen (1998:204), offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor (etikprövningslagen). Den nuvarande författningsregleringen av register och deras användning för forskning är mycket omfattande, vilket gör den svåröverskådlig. Det finns t.ex. omkring 200 registerförfattningar som innehåller särreglering av vissa register. Det finns även ett an- tal andra strukturella aspekter som försvårar forskares möjligheter att få tillgång till och överblick över uppgifter i register. För att det ska vara möjligt att sambearbeta register och göra statistiska ana- lyser måste t.ex. registren struktureras så att det är möjligt att sam- bearbeta dem. Det underlättar om struktur, termer och begrepp samt dokumentation av olika register blir mer enhetliga. Ökad tillgänglighet till myndigheters registeruppgifter för forskningsändamål I de ursprungliga direktiven anges att utredaren ska föreslå åtgärder som förbättrar tillgängligheten till statistiken. Enligt direktiven innebär förbättrad tillgänglighet bl.a. att underlätta forskningens behov av att kunna bedriva registerbaserad forskning på ett mer effektivt sätt än . För att underlätta sådan forskning, även när det gäller annat material än sådant som ingår i den officiella stati- stiken, behöver förutsättningarna för forskningens behov särskilt analyseras och tillgängligheten till registeruppgifter hos alla register- förande myndigheter ökas. Det finns ett behov av samverkan mellan registerhållande myndigheter och av att förbättra möjligheterna till forskning med bibehållet eller stärkt integritetsskydd för den en- skilde. Det saknas en infrastruktur som gör att mikrodata hos olika myndigheter kan användas på ett effektivt sätt. heller någon myndighet som har ansvaret för att driva frågorna om hur man ska kunna underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål. identifiera vilka de viktigaste datakällorna för forskning är och vilka centrala och regionala myndigheter som ansvarar för dessa, särskilt analysera och beskriva vilka hinder som finns för till- gänglighet till myndigheters registeruppgifter för forsknings- ändamål, föreslå åtgärder inom ramen för gällande rätt för att öka till- gängligheten till myndigheters registeruppgifter för forsknings- ändamål och underlätta för registeransvariga myndigheter att lämna ut uppgifter för forskning, föreslå åtgärder för att införa en mer enhetlig och tydlig struktur för dokumentation av innehållet i myndigheters register som kan användas i forskning och för uppgifternas lagringsform hos registeransvariga myndigheter, däribland mikrosimulerings- modeller, föreslå organisatoriska och tekniska åtgärder som kan underlätta skapandet av register och användningen av registeruppgifter för forskningsändamål, och vid utformningen av förslagen väga behovet av att förbättra förut- sättningarna för registerbaserad forskning mot behovet av skydd för individens personliga integritet, samt redovisa vilka avväg- ningar som gjorts. Utredaren ska redovisa konsekvenserna av sina förslag när det gäller eventuella ekonomiska följder för registeransvariga myndig- heter, universitet och högskolor samt andra berörda myndigheter och organisationer där forskningen utförs. Utredaren ska även redo- visa förslagens konsekvenser när det gäller skyddet för enskilda människors integritet. Samråd och redovisning av tilläggsuppdraget Utredaren ska, förutom med SCB, samråda med , , , de regionala etik- prövningsnämnderna, Datainspektionen samt andra berörda myn- digheter. Vidare ska utredaren samråda med Kommuner och Landsting samt kommittéer och utredare som arbetar med register- och statistikfrågor eller andra närliggande frågeställningar. Utredaren bör uppmärksamma uppdrag om natio- nellt samordningsansvar för en ändamålsenlig och strukturerad doku- mentation i hälso- och sjukvården och samt Social- styrelsens uppdrag att inrätta och utveckla en registerservice för forskare som vill använda . Utredaren ska särskilt samråda med Informationshanterings- utredningen (JU 2011:11) och Utredningen om förbättrad tillgång till personuppgifter inom och mellan hälso- och sjukvården och (S 2011:13). Utredaren ska redovisa uppdraget om organisatoriska och tek- niska åtgärder för registerbaseradforskning i ett delbetänkande . Utredning om dokumentation av officiell statistik Sammanfattning av mina analyser och förslag..................... Vad är dokumentation av statistik?..................................... Vilka formella krav ställer nationella och internationella Det svenska regelverket........................................................ Vilka krav på dokumentation borde ställas?.................................. Vilka intressenter behöver dokumentation? För vilka ändamål behövs dokumentation?......................... Vilken information behöver dokumentationen När och hur skall man skapa och underhålla Tillgängliggörandet av statistikdokumentation .................. Sammanfattande krav på ett effektivt, kvalitetssäkrat och hållbart system för dokumentation av officiell statistik............... Information av god kvalitet................................................... Kvalitetssäkring och hållbarhet ............................................. Hur fungerar statistikdokumentationen ? Frågor till SCB – och svaren på dessa ............................................ SCB:s metoder, verktyg och processer för SCB:s deltagande i internationellt samarbete inom detta SCB:s ansvar för det statistiska systemet som helhet......... SCB:s roll gentemot marknadsaktörer på Sammanfattande bedömning av dokumentationsläget .......... Vetenskapligt underbyggd kunskap om Metoder, verktyg och standarder för Kompetens och rutiner inom berörda organisationer ........ Sammanfattande svar på de inledningsvis i detta avsnitt Organisation och styrning av dokumentationsarbetet ................. Organisation och styrning internt inom Övergripande organisation och styrning inom det Olika aktörers problem med statistikdokumentation................... Konsulter och underleverantörer till statistikansvariga Statsmakterna i rollen som finansiär och beställare av Utvärderare och förbättrare av statistiken och det Hur viktiga är dokumentationsproblemen jämfört med annat?...653 Finns lämpliga jämförelseobjekt?....................................... Väsentliga faktorer för den fortsatta utvecklingen ................ Den förväntade utvecklingen av det europeiska statistiska Förväntad skärpning av PSI-direktivet och kraven på open Förslag på åtgärder .......................................................... System för tillsyn ............................................................................ Fri tillgång till metoder och verktyg för officiell statistik............ Ständig vidareutveckling av kunskap, metoder och verktyg ........ Systematiskt införande av best practices.................................... Frågor till SCB beträffande dokumentation m.m.......... Svar på frågor till SCB beträffande dokumentation Mitt uppdrag är att med utgångspunkt i direk- tiv översiktligt analysera och besvara följande frågor: 1)Vad är dokumentation av statistik? Vilka behov har olika användare? Vilka formella krav på dokumentation finns ? 2)Hur fungerar dokumentationen ? Hur är dagsläget? Grad av genomförande? Hur har utvecklingen varit ? Finns exempel på statistikansvariga myndigheter som är bra resp. mindre bra på dokumentation? Hur lever myndigheterna upp till de formella kraven? Vilka problem finns avseende dokumentation? För vilka aktörer finns problem? Hur ser problemen ut för olika aktörer? Vad beror problemen på? Inom statistiksyste- met i stort? Dokumentationsproblem vs andra problem: Går dokumen- tationsproblemen att studera isolerat eller är de del av ett större systemfel? Hur viktiga är dokumentationsproblemen jämfört med annat? 4)Finns lämpliga jämförelseobjekt? Andra länder som är bra på dokumentation? Finns andra svenska sektorer som man kan lära av? 5)Vilka väsentliga faktorer finns som påverkar den fortsatta utveck- lingen och förutsättningarna för utredningens analys? 6)Förslag på åtgärder Sammanfattning av mina analyser och förslag De formella kraven på statistikdokumentation i dagens regelverk är av mycket indirekt och övergripande karaktär, både på EU- nivån och i . Kraven är inte operationella, och därmed är de också svåra att följa upp. Dokumentationen av officiell statistik borde tillgodose följande behov och krav: 1.Dokumentationen skall möjliggöra och underlätta för poten- tiella statistikanvändare att, givet en viss frågeställning, a.få en överblick över tillgänglig officiell statistik, som kan vara relevant för frågeställningen; b.mera exakt identifiera och lokalisera den potentiellt rele- vant statistiken; c.mera exakt bedöma den potentiellt relevanta statistikens verkliga användbarhet för det tilltänkta ändamålet, med hänsyn till statistikens innehåll (definitioner) och kvalitet i olika avseenden; d.få tillgång till statistiken på ett lämpligt sätt med hän- syn till ändamålet; e.kunna analysera den tillgängliggjorda statistiken och få svar på följdfrågor i sammanhanget. 2.Dokumentationen skall möjliggöra och underlätta för pro- ducenter av officiell statistik att exekvera och övervaka pro- duktionsprocesserna som frambringar den officiella stati- stiken, s.k. produktionsdokumentation. 3.Dokumentationen skall möjliggöra och underlätta för stati- stikansvariga att fortlöpande initiera och genomföra förbätt- ringar av statistiken med avseende på bl.a. innehåll, kvalitet iolika avseenden samt kostnadseffektivitet. 4.Dokumentationen skall möjliggöra för finansiärer och be- ställare av officiell statistik att bedöma statistikens och de bakomliggande produktionssystemens effektivitet för avsedda ändamål, med utgångspunkt i bl.a. kostnadsredovisningar, användningsstatistik och kundnöjdhetsrapporter. 5.Dokumentationen skall bidra till såväl specifik som mera generell metodutveckling kring officiell statistik, så att ut- veckling av ny statistik kan dra nytta av tidigare erfarenheter, och så att t.ex. de svenska och europeiska statistiska syste- men kan utvecklas på önskat sätt. 6.Dokumentationen skall vara offentlig och lätt tillgänglig för alla. Eventuella undantag från detta måste vara explicit moti- verade utifrån gällande sekretesslagstiftning. Olika intressenter har en hel del gemensamma krav beträffande vilken slags information de behöver om den officiella statistiken, men det finns givetvis också stora skillnader mellan olika intres- senters behov och önskemål, t.ex. vad gäller informationens djup och detaljeringsgrad, och vad som är prioriterat eller mindre viktigt. Det finns också stora skillnader vad gäller hur informa- tionen lämpligen presenteras och tillgängliggörs. Det finns några viktiga förutsättningar för att statistikdokumenta- tion skall fungera bra inom det svenska statistiska systemet: