sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — Sekretessreglerna bör ses över och ändras om de skulle för- hindra en sådan information om övergången som en medlem i en ekonomisk förening i allmänhet skulle ha rätt till från föreningen. Dessa frågor behandlas inte i detta sammanhang. En ombildning i ett livförsäkringsaktiebolag förutsätter att de försäkringstagare vilkas rätt berörs av villkoret har underrättats om att detta tas in eller ändras (se 11 kap. 20 § första stycket 2 FRL). Paragrafen överensstämmer i sak med 12 kap. 15 § FRL. Med försäkringstagare vars rätt berörs avses sådana för- säkringstagare vars ekonomiska rättigheter på grund av försäkring- arna påverkas av ändringen. Vilka som på detta sätt berörs av ändringen beror alltså på förhållandena i det enskilda bolaget. Bestämmelsen är begränsad till försäkringstagarna. De som är för- säkrade m.m. utan att vara försäkringstagare behöver inte höras eller ge sitt samtycke till ombildningen (prop. 1998/99:87 s. 424). Underrättelse ska ske genom att en redogörelse för ändringen av bolagsordningen och dess konsekvenser tillställs försäkringstagarna på deras senast kända postadress (se 11 kap. 20 § tredje stycket FRL). I ett ömsesidigt försäkringsbolag eller en försäkringsförening finns inga särskilda krav på underrättelse till försäkringstagarna inför en övergång till vinstutdelning. Detta motiverades för ömsesidiga för- säkringsbolag FRL med att försäkringstagarna är delägare i sådana bolag och att samtycke från en kvalificerad majoritet av dessa redan krävs enligt första punkten i 11 kap. 20 § första stycket FRL (se a. Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag Det finns inga detaljerade bestämmelser om hur informationen i underrättelsen till försäkringstagarna ska se ut och vad den ska innehålla. Enligt praxis har bedömningen utgått från ett allmänt krav på att informationen bör vara korrekt, riktig och tillräckligt utförlig för att försäkringstagarna ska kunna göra ett välgrundat ställningstagande till ombildningen. I praxis har mot bakgrund av att det saknas detaljerade bestämmelser om hur informationen ska lämnas god- tagit information som inte är oriktig, även om den inte heller är tydlig (se beslut om ombildningen av LF Liv). I sammanhanget kan nämnas att har ansett att jämförelsen med prospekt till aktieägare inte är relevant. Det går enligt inspektionen inte att göra ombildningsunderlaget attraktivt för så stora kundgrupper som det är fråga om. Frågan är alltför komplex för att kunna nå ett sådant syfte. I ett aktieägar- prospekt finns dessutom ekonomiskt kunniga intressenter med ett naturligen starkt engagemang i frågan. Vidare ska prospektet leda till aktiva investeringsbeslut av aktieägarna. En ombildning i ett livförsäkringsaktiebolag får godkännas bara om en viss andel av de underrättade inte motsätter sig ombildningen. De som motsätter sig får uppgå till en andel om högst av de underrättade försäkringstagare som hörts av eller högst av samtliga underrättade försäkringstagare (se 11 kap. 20 § FRL). I ett ömsesidigt försäkringsbolag krävs numera i likhet med övriga bolagsordningsändringar att två tredjedelar har röstat för. Det krävs alltså en minoritet på minst en tredjedel av delägarna för att stoppa en ombildning i sådana bolag. I en försäkringsförening gäller FL utan särregler, dvs. motsvar- ande majoritet. Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag Skälen för förslaget och bedömningen Vilka ska höras i hybridbolag? ska försäkringstagare vars rätt berörs av en ombildning under- rättas och ges tillfälle att invända mot övergången. Försäkringstagarna får därmed en slags vetorätt. Som ett förtydligande när kravet inträder föreslås att berörda är de som har anspråk i överskott. Detta är konsekvent med våra förslag till ändrade överskottsregler. Utgångspunkten är att den som förfogar över försäkringen i andra sammanhang också är den som ska underrättas och höras om en ombildning. Om den försäkrade har anspråk på överskott utan att vara försäkringstagare uppkommer emellertid frågan om inte även denne ska underrättas och höras. Detta får praktisk betydelse om den försäkrade är någon annan än försäkringstagaren och om enbart den försäkrade men inte försäkringstagaren har anspråket på överskott. Enligt vår mening bör även försäkrade i försäkringar med anspråk på överskott höras, om de har anspråk eftersom deras rättigheter i överskott berörs av övergången. Hörande av för- säkrade är även i linje med hur reglerna i en del fall kommit att tillämpas i praktiken. Nuvarande bestämmelser om hörande och samtycke från försäkringstagare bör alltså kompletteras i detta avseende. Bör försäkringstagare och försäkrade till förmånsbestämda försäkringar underrättas och höras? I praxis har det uppkommit tveksamheter om försäkringstagarnas rätt berörs när det är fråga om förmånsbestämda försäkringar. Om så inte är fallet skulle det i vissa övergångar inte finnas någon alls att underrätta och höra. Enligt vår mening är det naturligt att försäkringstagare och försäkrade till förmånsbestämda försäkringar alltid hörs om ändringen, oavsett om de på grund av hur villkoren närmare har utformats skulle anses ha anspråk i överskott eller inte. Vi föreslår därför en särskild bestämmelse som innebär att för- säkringstagare och försäkrade i förmånsbestämda försäkringar ska höras. Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag Röstfördelningen mellan försäkringstagare och försäkrad Våra föreslagna ändringar att försäkrade ska höras väcker vissa tillämpningsfrågor om hur rösträkningen ska ske. Ett sätt vore att varje försäkring har en röst och att försäkringstagaren och den försäkrade delar på denna röst. Detta komplicerat dock räkningen och medför tillämpningsproblem i frågor om olika försäkringsavtal består av en eller två försäkringar. Det kan också ifrågasättas om man inte i så fall i rättvisans namn borde ta hänsyn till storleken på förvaltat kapital eller överskott. Vi tror också att det regelmässigt skulle sakna betydelse för resultatet om försäkringstagaren och den försäkrade har en egen eller delad rösträtt. Vi anser därför att alla de som hörs i detta sammanhang bör ha en röst per person. Detta får anses följa av bestämmelsen som sådan och det krävs ingen särskild bestämmelse om detta. Gränserna för samtycke i hybridbolag Dagens regler för kategoribyte av hybridbolag bygger på att en minoritet bestående av en tiondel av försäkringstagarna ska kunna förhindra en ombildning. Detta kan ses mot bakgrund av den gräns som brukar krävas enligt aktiebolagsrätten för att en minoritet ska kunna stoppa särskilt ingripande beslut. Vi anser att denna gräns är lämplig och bör behållas. Frågan blir då om man även ska behålla den kompletterande gränsen om att kategoribyte inte får ske, om fem tiondelar av samt- liga underrättade röstar emot kategoribytet. Ett alternativ skulle vara att kräva att fem tiondelar av de som avhörts måste rösta för ett kategoribyte. Med hänvisning till majoritetsregler i andra sam- manhang skulle det vara lämpligt att föreskriva en sådan majoritets- regel. Enligt vår mening finns det trots allt anledning att presumera att försäkringstagare – och även försäkrade – som under- rättas om ett kategoribyte men inte motsätter sig ändringen är positiva till ett kategoribyte eller i varje fall inte är emot ändringen. Med denna kompletterande regel följer i och för sig en risk för att försäkringsföretaget som föreslår en ombildning vill en låg aktivitet och så få röstande som möjligt. Men till skillnad från omröstningar i andra fall är hörandet i dessa sammanhang närmast till för att ge försäkringstagarna en vetorätt, dvs. en möjlighet att förhindra Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag ombildningar som många berörda är motståndare till. Vi anser därför att dagens gräns även i denna del bör behållas. Bör försäkringstagare och försäkrade i ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar underrättas och höras om övergången till vinstutdelning? Såsom framgått kan en övergång till vinstutdelning få stor betyd- else för försäkringstagarna i ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar, särskilt eftersom mer permanenta slag av kapitalinsatser från externa finansiärer med rätt till vinstutdelning då kan förekomma. Motsvarande försäkringstagare och – i före- kommande fall – försäkrade som i hybridbolag bör därför under- rättas om intagande eller ändring av villkor om vinstutdelning i bolagsordningen. Detta bör dock bara göras i de fall som försäkrings- tagarna inte har tillgång till motsvarande information som delägare eller medlem genom att ha tillträde till bolagsstämman direkt eller genom ombud, och den vägen får del av motsvarande information. I ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar bör försäkringstagarna inte höras för att ge sitt samtycke, eftersom får ta ställning till besluten på stämma eller besluten för deras räkning fattas av utsedda fullmäktige, där minst två tredjedels majoritet krävs för en bolagsordningsändring. Hur underrättelsen ska lämnas Underrättelsen ska, i likhet med , kunna ske genom att en redogörelse för ändringen av bolagsordningen eller stadgarna och dess konsekvenser sänds till berörda personer på deras senast kända postadress, eller i de fall som berörda personer har medgivit det, att information i stället kan skickas via annan meddelarfunktion som hanteras via företagets hemsida. Enligt vår mening bör underrättelsekravet även kunna uppfyllas på ett alternativ sätt . Vi föreslår att företaget får lämna informationen på företagets hemsida. En förutsättning bör då vara att informationen hålls tillgänglig där på ett lättillgängligt och över- skådligt sätt. Företaget ska i dessa fall skriftligen meddela berörda försäkringstagare och försäkrade om att sådan information hålls tillgänglig på hemsidan. Vidare bör informationen tillhandahållas Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag skriftligt så snart det kan ske till de berörda försäkringstagare och försäkrade som ska höras och som begär det. Vi föreslår att dagens bestämmelser om sändande av informationen per post komplet- teras i enlighet med detta. Vi har tidigare föreslagit att underrättelser ska ske av företagets överskottsregler och ändringar i dessa. Det är ändamålsenligt att all information till försäkringstagarna som rör överskottshanteringen kan lämnas på samma sätt. Detta ger inte bara företagen möjlig- heter att utveckla enkla och kostnadseffektiva lösningar, utan torde också underlätta för den som tar emot informationen att förstå att det handlar om överskottsfrågor. Man bör därför lagtekniskt utforma FRL så att samma bestämmelser gäller för underrättelser om överskottregler och övergång till vinstutdelning. uppställs i praxis ett krav från att informationen i underrättelsen till försäkringstagarna ska vara korrekt, riktig och tillräckligt utförlig. Enligt vår mening är det lämpligt att öka kraven på information i förhållande till . Även om det rör komplicerade förhållanden är det viktigt att heltäckande information lämnas som redogör för bl.a. olika risker och framtida scenarier. Enligt vår mening bör informationen i allmänhet vara av den omfattning som kännetecknar ett prospekt inför en notering på en reglerad marknad. Förhållanden kan emellertid skifta från fall till fall och det kan finnas övergångar där förhållanden är enkla eller en omfattande redogörelse är mindre relevant, exempelvis där företaget helt saknar överskott och det i praktiken inte finns något alternativ till en övergång till vinstutdelning. Vi har därför stannar för att utforma bestämmelsen så att informationen ska vara korrekt, tillförlitlig och tillräckligt utförlig. Lämnande av sådan information bör uppställas som en förutsättning för att en övergång till vinst- utdelning ska godkännas. Kraven bör även gälla för information som ska lämnas till försäkringstagare och försäkrade vid övergång till vinstutdelning i ömsesidiga livförsäkringsbolag och livför- säkringsföreningar. Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag Särskilt om sekretessfrågor i samband med information om kategoribyten Enligt vår mening bör utgångspunkten vara att försäkringstagare som har anspråk på överskott i icke-vinstutdelande livförsäkrings- bolag inte ska ha sämre möjligheter att få information om sin investering inför ett kategoribyte än en medlem har i fråga om sina medlemsinsatser i en ekonomisk förening i allmänhet. Detta bör gälla som en generell princip för vilken insyn som en försäkrings- tagare har i ett icke-vinstutdelande företag. Det bör därför över- vägas vidare om sekretessregler eller andra regler som förhindrar att försäkringstagare får sådan information från det aktuella företaget eller den myndighet som handlägger övergången till vinstutdelning, dvs. i första hand men även regeringen kan komma att pröva sådana ärenden. Om problem finns i detta avse- ende bör sekretessreglerna ändras. Dessa frågor omfattas inte av vårt utredningsuppdrag och bör lämpligen ske i särskild ordning om nu antydda problem inte går att lösa på ett tillfredställande sätt i praxis. 11.3.4Bolagsordningens och stadgarnas innehåll Förslag: Det klargörs i FRL att ett villkor om vinstutdelning som tas in första gången ska börja tillämpas vid ingången av ett räkenskapsår. Villkoret ska utformas så att det klargörs att före- taget får dela ut all vinst. Bakgrund: Vår utgångspunkt är att de avtalsreglerade förmånerna som försäkringstagarna har gäller oförändrade även efter en över- gång till vinstutdelning. Försäkringstagarnas möjligheter till åter- bäring av överskott ska därefter i sin helhet bestämmas av för- säkringsvillkoren som bolagets vinst och förlust täcks respektive tillkommer aktieägaren. I enlighet med regeringens beslut om ombildningen av har därför villkor om vinstutdelning i bolagsordningen ansetts godtagbara även om de har ett ganska allmänt innehåll (jfr beslut om ombildningen av LF Liv). I praxis har ställts upp krav på att det framgår när den nya bolagsordningen ska börja gälla och att detta ska ske i samband med ingången av ett nytt räkenskapsår – någonting som i för- Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag arbetena har ansetts viktigt ur redovisnings- och gottskrivnings- hänseende (se prop. 1998/99:87 s. 197). Det finns emellertid inte någon uttrycklig bestämmelse som anger detta. Skälen för förslaget: Våra förslag till förändringar i över- skottsreglerna innebär att livförsäkringsföretag efter övergången ska tillämpa vinstutdelnings- och överskottsreglerna i ABL eller FL i sin helhet. Detta bör beaktas i villkoret i bolagsordningen som inte bör få utformas så att företaget bara får dela ut en del av vinsten. Vill- koret bör i stället utformas så att företaget får dela ut vinst eller motsvarande uttryckssätt som innebär att all vinst står till stäm- mans förfogande. Det anförda bör klargöras redan i de allmänna bestämmelserna i om bolagsordningens innehåll. Enligt vår bedömning torde detta även överensstämma med hur de vinst- utdelande livförsäkringsaktiebolagen har utformat sina villkor . Förslaget är som antytts lika relevant för ömsesidiga liv- försäkringsföretag och livförsäkringsföreningar som vill dela ut vinst. Dessa ska tillämpa ju överskottsreglerna i FL i sin helhet. En annan sak är att vinstutdelningsreglerna för ekonomiska föreningar i sig ger möjligheter att ha en överskottsutdelning baserat på olika faktorer som har bidragit till överskottet (se 10 kap. 1 § som gäller för nämnda företag). Det bör klargöras i FRL att ett villkor om vinstutdelning som tas in första gången ska börja tillämpas först vid ingången av ett räkenskapsår. Detta är viktig inte minst av redovisnings- och gott- skrivningsskäl. 11.3.5Beaktande av försäkringstagarnas rättigheter Förslag: Bestämmelserna om att en övergång till vinstutdelning inte får försämra för försäkringstagare och andra ersättnings- berättigade på grund av försäkringar behålls för hybridbolag och ömsesidiga livförsäkringsbolag. En motsvarande regel införs för livförsäkringsföreningar. Det klargörs tydligare i bestäm- melserna att försäkringstagarnas försäkringsfordringar och anspråk på överskott ska beaktas. Vidare skärps beviskraven något så att det ska vara sannolikt att en försämring inte sker jämfört med gällande regler där det räcker att det inte kan antas. Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag I ett livförsäkringsaktiebolag förutsätter en ombildning att ändringen inte kan antas försämra rätten för försäkringstagare och andra ersätt- ningsberättigade på grund av försäkringar. Detsamma gäller även villkor om förlusttäckning (se 11 kap. 20 § andra stycket FRL). I ömsesidiga livförsäkringsbolag gäller motsvarande förutsättning för införande av villkor om vinstutdelning till garanter eller inne- havare av förslagsandelar och för villkor om förlusttäckning (12 kap. 40 § FRL) Motsvarande bestämmelser saknas för försäkringsföreningar. Ombildningsreglerna ska enligt vissa förarbetsuttalanden inte utformas så restriktiva att ekonomiskt befogade förändringar av verksamheten i praktiken omöjliggörs (se prop. 1998/99:87 s. 367). Det är i första hand som getts uppdraget att till- godose försäkringstagarnas intresse av att deras ställning inte för- sämras. Ärenden av principiell betydelse kan prövas av regeringen. Tillämpningen i praxis för livförsäkringsaktiebolag Bedömningen ska enligt förarbeten till bestämmelserna ta sikte och beakta försäkringstagarnas ekonomiska rättigheter på grund av befintliga försäkringar, i första hand rätt till återbäring som kan finnas enligt försäkringsavtalen. Vidare ska denna bedöm- ning utgå från försäkringstagarna som kollektiv. I praxis har regeln tillämpats så att en försämring kan godtas för vissa försäkrings- tagare så länge de allra flesta inte får någon försämring alls. Jäm- förelsen bör ske så att det icke-ombildade företagets verksamhet jämförs med tänkt verksamhet i det ombildade företaget. Det är en samlad bedömning som ska göras. En försämring för försäkrings- tagarna kan således vägas upp av andra förhållanden som utgör en förbättring (se prop. 1998/99:87 s. 427 och regeringens beslut om ombildningen av ). I praxis har den närmare prövningen skett genom att man var för sig bedömt förhållanden hänförliga till avkastning, riskkapitalet, administrationskostnader, flytträtt och den finansiella ställningen samt därefter gjort en samlad bedömning av ombildningens påverkan på försäkringstagarnas rätt (se t.ex. beslut om ombildningen av LF Liv). Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag Att bedömningen ska ske med beaktande av rätten för för- säkringstagare som kollektiv har tolkat som att en stor majoritet inte ska få någon försämrad rätt samt att även eventuella försämringar i rätten för minoriteten ska bedömas bli begränsade. För att göra denna bedömning begärs regelmässigt från bolaget in material som jämför den framtida ekonomiska utveck- lingen utifrån olika rimligt realistiska antaganden och simuleringar för relevanta försäkringsgrupper i beståndet. Detta innebär att utvecklingen efter ombildning kan jämföras med en fortsatt ömse- sidig verksamhet och att man kan beakta om förutsättningarna för att ta ökad risk med ökad avkastningen kan förbättras efter ombild- ningen (se promemoria , Finans- inspektionens åtgärder när livförsäkringsbolag ombildas till vinst- utdelande s. 2). har vinstdelning mellan försäkringstagare och ägare efter en ombildning främst grundats på bolagets faktiska kapitalavkast- ning av de tillgångar som hör till försäkringstagarna och har nästan genomgående också utgått från skapandet av överskott genom fort- satt tillämpning av s.k. retrospektivreservmetoder. Det har inte skett någon vinstdelningsmodell som baseras på årets resultat i resultaträkningen. De senare har ansetts kräva särskilda redovis- ningsregler för att säkerställa försäkringstagarnas rätt, eftersom det numera kan användas olika antaganden för beräkning av och värdering av avsättningar vilka leder till omedelbara vinster vid nyteckning (a.a s. 2) Om en kollektiv konsolidering tillämpas kan det finns ett kollektivt ännu inte fördelat kapital som återförs eller återtas i sam- band med ombildningen. Effekten av denna återföring alternativt återtag (med åtföljande konsolideringsuppbyggnad i det ömsesidiga alternativet) ska sedan vägas mot effekten av vinstdelningen på kapitalavkastningen. Hänsyn måste då tas till om målnivån gällt länge eller höjts , eftersom det senare kan få en ombildning att framstå som bättre än annars. Även införandet av en omfattande och inte alltför dyr flytträtt har ansetts som en viktig förutsättning för att försäkringstagarna rättigheter inte kan anses försämras genom ombildningen (se regeringens beslut om ombildningen av och a. promemoria). I praxis har även bolagsspecifika faktorer i form av bolagets eko- nomiska situation haft betydelse. Om bolaget har en pressad ekonomisk situation som påverkar avkastning och nyteckningar Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag och därför är i behov av ytterligare riskkapital finns större förut- sättningar för att bedöma att ombildning inte försämrar för- säkringstagarnas rätt jämfört med om bolaget har en god eko- nomisk situation och utveckling utan en ombildning. Företagets ekonomiska situation före ombildningen har också betydelse för frågan om vilka övervärden som finns och ska gottskrivas för- säkringstagarna. Skälen för förslaget: Som tidigare angetts bör utgångspunkten vara att de avtalsreglerade förmåner som försäkringstagarna har gäller oförändrade även efter en övergång till vinstutdelning. Enligt vår bedömning gäller detta och tillgodoses genom de begränsningar som gäller för ändring av försäkringsavtal enligt FAL. De regler som i övrigt utvecklats i praxis inom ramen för kravet att förändringen inte får försämra försäkringstagarnas rätt bör tillämpas även fortsättningsvis. Endast vissa förändringar bör göras. Som en följd av våra förslag om överskottshanteringen bör man förtydliga reglerna om att prövningen ska inriktas både på skyddet för försäkringsfordringar och på det anspråk på överskott som för- säkringen medför. I dessa avseenden kommer företagets över- skottsregler att få en viktig roll för fördelningen (se avsnitt 5.4.1 och 5.4.2). Att övergång till vinstutdelning ställer större krav på försäkringsavtalets innehåll i fråga om rätt till återbäring har också behandlats tidigare (se 5.4.1). Det finns enligt vår mening ingen anledning att göra någon annan bedömning för ömsesidiga livförsäkringsbolag och livför- säkringsföreningar i detta avseende. Även där bör en åtskillnad göras så att sådana allmänna rörelserisker efter övergången bärs av försäkringstagarna i egenskap av ägarna inom ramen för en över- skottshantering enligt FL. Detta har också utvecklats tidigare (se avsnitt 5.5). 11.3.6Särskilt om flytträtt efter kategoribytet Bedömning: De förarbetsuttalanden som finns om att över- gången ska förutsätta införandet av en inte alltför dyr flytträtt är inte längre relevant till följd av vårt förslag till en utvidgad flytträtt och reglering av flyttavgifter. Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag Skälen för bedömningen: Möjligheten att flytta är en möjlighet för försäkringstagaren att skydda sina intressen i de fall för- säkringstagaren befarar att dennes rättigheter riskerar att försämras vid en övergång till vinstutdelning. Försäkringstagaren är i detta fall beroende av att det finns motsvarande skydd att uppnå hos något annat företag. I hittillsvarande praxis har införandet av en omfattande och inte alltför dyr flytträtt ansetts som en viktig förutsättning för att för- säkringstagarna rättigheter inte kan anses försämras genom ombild- ningen av hybridbolag (se regeringens beslut om ombildningen av ). Vi delar bedömningen att försäkringstagarna efter en ombild- ning av hybridbolag bör erbjudas en omfattande och inte alltför dyr flytträtt.