sou · H0B374 · 2012-11-09 00:00:00 — County Administrative Boards to secure, in contact with voluntary organisations in the region, that offices are created in all counties or regions, and use their funding to give a govern- ment grant of approximately million per office and year, and establish agreements with municipalities in the county or region regarding financial support for the offices. The total government grants for the offices is proposed to increase from million to million. Anti-discrimination offices currently exist in 14 counties. Seven counties lack offices. The task of the Boards means that they should find one or more volunteer organisations who can take responsibility for the work where there currently is none. The proposal means increasing the government grants to the offices from the current average of to an average of roughly million per office and year. The government grant should require each office to employ at least one qualified DO should continue to assist the offices with advice and support. 3.Commissioning the () with increasing awareness of Islamophobia. For this cause, LHF is granted an additional million per year for the foreseeable future. The proposal is made due to and currently being the main targets of xenophobic attacks. Although the attitudes towards and have seen a positive development over the past 20 years, it is still strongly negative. This is partially due to ignorance. This is why it is important to increase awareness. LHF has previously had some smaller projects concerning Islamophobia. The proposal now is to make this a high priority issue for the institution for the foreseeable future, alongside the Holocaust and communism's crimes against humanity. 4.Commissioning the with increasing awareness of xenophobia throughout modern history. The proposal is made due to xenophobia often being discussed as if it only is an issue in other countries or with extremist groups in . The LHF currently bases its work around the Holocaust and communism's crimes against humanity. However, it is important for Swedish pupils to gain knowledge also about how and its people have been responsible for violations of human dignity. We are not a morally superior people. In the book ye your children... there is a section devoted to and the Holocaust. It is important, but there is more to be told in order to understand. This is why the LHF should be given this task. 5.Commissioning with granting project funding and eventually business support to organisations that work to combat xenophobia and similar forms of intolerance on the internet, and with giving business support to a quick response function. The proposal is due to the increasing xenophobic propaganda on the internet. It is important that forces are mobilised to oppose this. The Swedish Inheritance Fund Commission has already given grants to the Anti-discrimination office for such a project. Several additional trial projects should now The most successful projects should be able to count on long term support. To ease the assessment of who should be given long term support, resources should be allocated for a qualified assessment of the projects. To this end million per year are allocated, of which million to be used for assessment over the next couple of years. 6.Giving long term government support to a quick response function, in order to monitor the media when it comes to what is written about immigrants, integration and xenophobia. Such a function was initiated by a government inquiry in the late 1990s. The intention was to have an impartial institution that can respond quickly when inappropriate or incorrect things are said or written about, for example, immigrants. The function has existed since then, but ever after government support was withdrawn in 2009 it has had a marginal existence and is now at risk of disappearing. It is important to revitalise the function, and for this reason the government should give it long term support. should be tasked with giving such a grant of approximately million per year. 7.Commissioning () with assessing current research in the field of International Migration and Ethnic Relations () and determine if new investments should be made, and present this information before the next research policy proposal, most likely in 2016. The latest assessment of research was conducted in 2003. It is high time to conduct a new one. 8.Taking special measures to improve the continuing professional development of teachers with a focus on human rights. The continuing professional development should aim to strengthen both their expert knowledge and their teaching methods. Teachers often find it hard to handle serious controversies in the classroom. The teachers should be given more support to help them deal with these situations. This should be done by practicing methods to be used in difficult situations. According to several surveys, this is a major issue and the measure is of the utmost importance. For this activity two options are accounted for. The first one is appreciated to cost some million a year. It needs prioritization but is appreciated to be realistic without more resources. The second one costs about million a year for five years and needs additional resources. To meet the problems identified in several investigations the reform program should be carried through. 9.Commissioning the Swedish Schools Inspectorate to, within the framework of reviewing the promotion of democracy and values and the actions against violations, report trends in attitudes relating to xenophobia and other forms of intolerance, and how the work to combat xenophobia is progressing. The aim of such a report is to provide the government and the Riksdag with a clearer image of the development in the schools, to use as a resource in creating educational measures and prioritisations. The Swedish Schools Inspectorate is currently collecting a large amount of data through pupil, teacher and parent surveys. Already existing data could be used more to highlight various issues, but it may need supplementing in order to fulfil the current task. The Swedish Schools Inspectorate should be allowed to decide how this task should be handled. 10.Establishing an agreement between the government and the Authorities and Regions to recommend the local councils for crime prevention to add hate crimes to their agenda and commissioning the appropriate institutions with improving their statistics when it comes to reporting hate crimes and the outcomes of these legal processes. This is due to 's safety survey claiming that more than 100,000 crimes are committed annually on what is deemed hate grounds, of which only one fourth are reported to the and an even smaller fraction are registered as hate crimes with the . The issue needs increased attention on a local level. Statistics regarding hate crimes are currently notably lacking and the affected government institutions must develop more reliable measures regarding hate crimes. förordning om ändring i förordningen (2008:1401) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 2 § förordningen med instruktion för (2008:1401) ska ha följande lydelse. Diskrimineringsombuds- mannen ska följa och analysera utvecklingen inom sitt ansvars- område. Diskrimineringsombuds- mannen ska följa och analysera utvecklingen inom sitt ansvars- område. Detta innefattar arbetet mot främlingsfientlighet och andra former av intolerans. ska vidare fungera som en på- drivande kraft och en kunskaps- bas för andras arbete med dessa frågor. Denna förordning träder i kraft . 1Uppdrag, begränsningar, tillvägagångssätt Jag ska undersöka hur arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans kan effektiviseras. Detta arbete har tydliga beröringspunkter med flera andra politiska frågor, främst arbetet med mänskliga rättigheter, den ekonomiska politiken, invandringspolitiken, integrationspolitiken och diskrimineringspolitiken. En svårighet har varit avgränsningen till dessa. I direktiven sägs att diskrimineringsfrågor inte omfattas av uppdraget. I den mån främlingsfientlighet manifesteras i handling sker det dock ofta i form av just diskriminering. Jag har därför inte kunnat undgå att komma in på diskriminering. En grundläggande princip i FN:s mänskliga rättigheter, Europa- konventionen och svensk grundlag, liksom i diskrimineringslagen, är att alla människor, utan åtskillnad, ska ha lika rättigheter och möjligheter. Främlingsfientlighet och liknande former av intolerans är några av de omständigheter som kan förhindra att vi i lever upp till denna princip. Just detta är ett centralt motiv för att motverka främlingsfientlighet. Här finns alltså en direkt koppling mellan den politik som syftar till att ska leva upp sina till internationella, och nationella, åtaganden när det gäller mänskliga rättigheter och arbetet mot främlingsfientlighet. Det finns också ett klart samband mellan integrationspolitik och främlingsfientlighet. framhöll i en resolution att kampen mot diskriminering, rasism och främlings- fientlighet är en absolut avgörande faktor för integrations- politiken. En expertgrupp inom har konstaterat att även det omvända gäller: Främlingsfientlighet får utrymme när integrationen är svag. (Löwander 2012). Resultaten av integrationspolitiken kan i sin tur kopplas till den ekonomiska utvecklingen. I länder med god ekonomisk utveckling Uppdrag, begränsningar, tillvägagångssätt och låg arbetslöshet även bland personer med utländsk bakgrund är främlingsfientligheten mindre uttalad. Med ökande ekonomiska problem och stigande arbetslöshet ökar främlingsfientligheten, särskilt hos dem som upplever att konkurrensen om jobben hårdnar. Det kan då finnas en benägenhet hos dem att vilja göra personer med utländsk bakgrund, eller som tillhör minoritets- grupper, till syndabockar.1 Även mellan invandringspolitik och främlingsfientlighet finns samband. En negativ inställning till invandring respektive integrationen av personer med utländsk bakgrund hänger ofta samman, men behöver inte göra det, vilket jag återkommer till i nästa kapitel. Med detta vill jag understryka att det specifika arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans inte är isolerat från andra politiska områden. Det är i praktiken omöjligt att med till exempel opinionsbildande åtgärder kompensera effekterna av en misslyckad ekonomisk politik eller integrations- politik. De åtgärder som diskuteras i denna utredning kan alltså i bästa fall förstärka arbetet mot främlingsfientlighet, men de kan aldrig bli mer än en liten del av en total politik med detta syfte. I direktiven pekar regeringen ut sex uppgifter för utredningen. Jag ska här redovisa dessa och hur jag har gått till väga för att lösa dem. Den första uppgiften är att undersöka varför främlingsfientliga attityder uppstår och faktorer som kan vara gynnsamma för dessas framväxt. Det är också den största och svåraste. Frågan har analyserats ur en rad olika perspektiv inom flera olika vetenskapliga discipliner, till exempel psykologi, socialpsykologi, social- antropologi, etnologi, sociologi, statsvetenskap, historia, national- ekonomi och religionsvetenskap. En ambitiös forskningsöversikt gjordes för den statliga diskrimineringsutredningen. Den sammanställdes av professorerna (numera emeriti) och , tidigare vid CEIFO (vid . Den pågick och redovisades i en bok på drygt 500 sidor. Den hade flera tusen 1 Se till exempel Hjerm & Nagayoshi (2011). Uppdrag, begränsningar, tillvägagångssätt referenser.2 För att besvara den fråga som ställs hade en sådan översikt varit önskvärd även , men det har med givna resurser inte varit möjligt. Jag har dock gått igenom en hel del forskning och haft kontakter med åtskilliga forskare, huvudsakligen i . Några av dessa forskare har ingått i den expertgrupp som har varit knuten till utredningen.3 De har hjälpt mig att hitta rätt i den djungel av litteratur som finns på området. Jag kan konstatera att det inte går att hitta ett svar på de frågor som ställs. Det finns i viktiga avseenden snarare flera olika teorier. tvingas man som utredare göra en bedömning som i sig inte är vetenskaplig. Jag har dock försökt att så långt möjligt lyssna på olika vetenskapsmän och lutat mig mot dem som för mig har känts mest trovärdiga. En fråga som i hög grad splittrar forskarna är hur man ska se på etnicitet. Jag kommer därför att diskutera den frågan ganska utförligt i kapitel 2. Den andra uppgiften är att sammanställa den kunskap som finns om främlingsfientliga och intoleranta attityder i samhället. Flera ledamöter i utredningens expertgrupp sysslar professionellt, eller har tidigare gjort det, med insamling, analys och sammanställning av sådana data. är knuten till i som regelbundet gör mätningar som bland annat berör de här aktuella frågorna. Fil har varit verksam vid för levande historia, och har för myndighetens räkning arbetat bland annat med undersökningar av främst gymnasisters attityder. vid har under en följd av år varit ansvarig för den så kallade Mångfaldsbarometern. vid har gjort en rad studier av bland annat sambandet mellan olika socioekonomiska förhållanden och främlingsrädsla. Därutöver har jag haft kontakt med professor vid som, likt Rydgren, har forskat på sådana samband. De har alla bistått med sina breda kunskaper på området. Jag blev under utredningsarbetet kontaktad av professor vid () vid , som berättade att han och kolleger just hade samlat in data för en internationell studie av ungdomars 2Lange & (1981). och höll på med sammanställningen men hade vissa andra uppgifter. har uppgett till mig att arbetet motsvarade 32 manmånader på heltid. 3Erik Amnå, professor i statsvetenskap, , professor i statsvetenskap, , professor i psykologi, , professor i socialpsykologi, , docent i historia, och , professor i sociologi. Uppdrag, begränsningar, tillvägagångssätt attityder, kamratkretsar m.m. Han har, tillsammans med kollegerna , för utredningens räkning gjort en specialbearbetning av dessa data. Den redovisas i bilaga 6. Materialet från studien har använts även i andra kapitel än det om attityder. Den tredje uppgiften är att kartlägga på vilket sätt främlings- fientliga budskap ges spridning och vilka grupper som är måltavla för budskapen. Det är alldeles uppenbart att det är genom de nya medierna, framförallt Internet, som budskapen sprids. Jag har därför bett en av ledamöterna i expertgruppen, journalisten och författaren , som har stor kunskap på området, att skriva ett underlag för min redogörelse. Utredningens sekreterare har också i samarbete med Bjurwald och docenten , också ledamot i expertgruppen, kartlagt vilka främlingsfientliga organisationer som finns . Det är ett område där skiftningarna sker snabbt. Vissa organisationer kan ha försvunnit, andra tillkommit innan utredningen kommer från trycket. Men den bild som ges torde ändå vara någorlunda rättvisande. I en statlig utredning om främlings- fientlighet och rasism gjordes en liknande genomgång av Lööw.4 Jag kan konstatera att flertalet av de organisationer som då fanns inte längre finns kvar. En som däremot vuxit betydligt är , som då var en ganska nybildad organisation. Partiet har tagit plats i . tillhör en familj av partier i som förenas av bland annat motstånd mot invandring och en så kallad etnonationalistisk eller etno- pluralistisk kultursyn. Jag anser att det motiverar att nämna partiet i detta sammanhang. I kapitlet om främlingsfientliga och intoleranta attityder redovisas ett antal grupper som är måltavlor för främlingsfientliga budskap. I detta kapitel tar jag upp det jag uppfattar som den viktigaste måltavlan för sådana budskap, nämligen islam och muslimer. Jag redovisar hur de som driver en islamfientlig, eller islamofobisk, linje bygger upp sitt budskap och vilka invändningar som kan resas mot detta. Den fjärde uppgiften är att kartlägga arbetet mot främlings- fientlighet och i den mån det är möjligt analysera arbetets effekter. Här har jag också ombetts att särskilt belysa situationen i andra relevanta länder i . På den sistnämnda punkten har fil dr 4 SOU 1989:13, kap 13. Uppdrag, begränsningar, tillvägagångssätt , ledamot i expertgruppen, på mitt uppdrag gjort en kartläggning, bland annat genom kontakter med vissa inter- nationella organisationer. Resultatet av hennes arbete redovisas i sin helhet i bilaga 5 och sammanfattas i inledningen till kapitel fem. För att kartlägga arbetet i har jag och utredningens sekreterare haft kontakter med en rad myndigheter, kommuner och frivilligorganisationer. Det bedrivs, vilket också framhålls i direktiven, ett omfattande arbete hos alla dessa aktörer. Särskilt i frivilligsektorn, men också i kommunerna, sker det ofta i projekt- form. Jag har inte funnit det möjligt att få någon systematisk överblick över allt detta arbete. Men av det jag har sett kan jag konstatera att effektutvärderingar är mycket sällsynta. Särskilt svårt har det varit att få någon överblick över det arbetet som sker i kommunerna. Jag har här i första hand haft kontakt med två nätverk med anknytning till Kommuner och Landsting (SKL), vilka arbetar med dessa frågor. I dessa finns drygt 25 kommuner representerade. Inom frivilligsektorn har vi haft flera bilaterala överläggningar med organisationer, men också vid ett seminarium tillsammans med träffat vissa organisationer som har fått projektbidrag från myndigheten. Den femte uppgiften är att sammanställa den kunskap som finns om hur man i skolan kan motarbeta främlingsfientlighet. Det fram- hålls att jag här måste beakta de krav på vetenskaplighet som ställs på undervisningen. Det finns i cirka 6 600 grundskolor och gymnasier, inklusive cirka 950 särskolor. I skollag och läroplaner anges ambitiösa mål för skolan. Vad som där sägs är en viktig utgångs- punkt för diskussionen. Även när det gäller skolan saknas en överblick över det arbete som bedrivs, men och Skolinspektionen har samlat in en hel del data som jag bedömer ger en någorlunda representativ bild av verksamheten. De har jag i hög grad lutat mig mot. Akademiska avhandlingar på området är ofta begränsade såtillvida att de studerar situationen i en eller några få skolor. De pekar på viktiga förhållanden, men det kan vara svårt att veta hur långt dessa iakttagelser kan generaliseras. Jag har, förutom den tidigare nämnda rapporten från , beställt ytterligare två underlagsrapporter som rör skolans arbete mot främlingsfientlighet. Doktorand har följt utveck- lingen i en skola i kris och också satt in dess problem i ett större sammanhang. Hans rapport finns med som bilaga 3. Uppdrag, begränsningar, tillvägagångssätt vetaren och grundskolläraren har bedrivit ett projekt med finansiering från Allmänna arvsfonden, vilket har gått ut på att under högstadiet bedriva ett kontinuerligt arbete med utgångspunkt i mänskliga rättigheter. Projektet har resulterat i en lärarhandledning som jag bedömer som mycket användbar. I bilaga 4 presenteras denna handledning och tankarna bakom. I utredningens regi har också ett seminarium arrangerats om arbetet i skolan. På seminariet deltog representanter från skolan, lärarfacken, frivilligorganisationer, myndigheter med flera och gav synpunkter på hur arbetet mot främlingsfientlighet i skolan kan utvecklas. Den sjätte uppgiften, , är att föreslå vilka åtgärder som bör vidtas för att motverka främlingsfientlighet och att utreda behovet av ett samlat ansvar för det offentligt understödda arbetet, och om så är fallet, lämna förslag till hur arbetet kan organiseras. En restriktion som ges är att jag inte ska föreslå en ny myndighet. Det innebär att när det gäller ett eventuellt samlat ansvar har jag haft att överväga om ett sådant kan läggas på någon befintlig myndighet. I de avslutande kapitlen gör jag en sammanfattande analys, redovisar förslag till åtgärder för att effektivisera arbetet mot främlings- fientlighet och liknande former av intolerans samt konsekvenserna av dessa förslag. I anslutning till varje kapitel finns en referenslista. Den tar endast upp böcker och artiklar som direkt har åberopats i kapitlet, även om också andra skrifter kan ha inspirerat till vad som där sägs. I direktiven slås fast att utredningsuppdraget inte omfattar frågor om homosexuella, bisexuella och transpersoner. Det kan dock, sägs det, finnas skäl att uppmärksamma även denna typ av intolerans i den mån sådana attityder framgår av de rapporter eller studier som analyseras. I så fall förutsätts jag samråda med Arbets- marknadsdepartementet hur frågorna ska hanteras. Jag har emeller- tid under utredningsarbetet inte stött på några uppgifter eller fråge- ställningar som motiverat ett sådant samråd. , varför utredningens titel, Främlingsfienden inom oss? När främlingsfientlighet diskuteras hamnar fokus lätt på historiska händelser och extrema grupper. Sådana perspektiv kommer att behandlas också i denna utredning. Men även om de extrema grupperna skulle tystna helt innebär det inte att främlings- fientligheten försvinner. Det stora hotet mot dem, som i något avseende uppfattas som främlingar, är inte de extrema utan de Uppdrag, begränsningar, tillvägagångssätt många människorna, som enskilda personer eller i kraft av positioner som ger makt över andra. sagt alla gör sig skyldiga till olika former av vardagsrasism (mer om det begreppet i nästa kapitel). Med fel signaler från ledande politiker kan denna vardagsrasism snabbt växa till betydligt svårare former av främlingsfientlighet. Historiska erfarenheter från såväl andra länder som visar detta tydligt. Det är det omslagsbilden ska symbolisera: svenska hjärnor i allmänhet tänker inte automatiskt mindre främlingsfientligt än andra. Arbetet mot mer brutala former av främlingsfientlighet måste därför börja med den främlings- fientlighet i vardagen som vi alla gör oss skyldiga till. Vi måste alltså börja med oss själva.5 5 Den text som följer är av naturliga skäl avfattad på ett slags utredningsprosa. Den som önskar en mer lättillgänglig bok på temat rekommenderas , vad döljer du för mig? (Leopard förlag 2012), som publicerades just när jag var i slutfasen av utredningsarbetet. Prifits synsätt, filosofi och argument överensstämmer i hög grad med vad du som läsare kommer att finna i den här utredningen, men hans bok är skriven på en lättare prosa. Vi känner inte varandra men en sak har vi gemensamt, vi har bägge vuxit upp i , om än under helt olika tidsperioder. Uppdrag, begränsningar, tillvägagångssätt Hjerm, , & Nagayoshi, , 2011. The composition of the minority population as a threat: Can real economic and cultural threats explain xenophobia?. International Sociology 1–28. , , & , , 1981. Etnisk diskriminering och social identitet. Löwander, , 2012. Exempel på arbetet mot främlings- fientlighet, rasistiskt våld och andra former av intolerans i , bilaga 5 till utredningen. Priftis, , 2012. Främling, vad döljer du för mig?. Mångfald mot enfald. Slutrapport från kommissionen mot rasism och främlingsfientlighet. Kapitel 13 Extremistiska organisationer är i huvudsak är baserat på en uppsats av dåvarande doktoranden på historiska institutionen vid . 2 Varför främlingsfientlighet? I mitt uppdrag ingår att undersöka varför främlingsfientliga attityder uppstår och faktorer som kan var gynnsamma för fram- växten av sådana attityder. Jag ska i detta kapitel diskutera dessa frågor med utgångspunkt främst i forskning. Diskussionen kan börja i många ändar och föras på olika sätt. En del av dem som har läst utkast till det här kapitlet tycker att dispositionen borde ha varit en annan, men har ändå upptäckt att det de hade velat läsa först kommer . Jag får därför be mina läsare om viss uthållighet. är jag naturligtvis medveten om att alla inte kommer att hitta det de letar efter. Det hade varit fullt möjligt att utveckla resonemangen i en bastant bok- volym, som dock inte heller den hade fått med alla aspekter. Här handlar det om ett bokkapitel. Så allt finns inte med. Jag inleder med en terminologisk diskussion.