sou · H0B316 · 2012-03-30 00:00:00 — Kommittén återkommer även i sin slutrapport med en redovisning av utvecklingen i andra länder som kan ha betydelse för den organisation som ska ta över den långsiktiga bidragsgivningen till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Avslutningsvis i detta kapitel redovisas slutsatserna från en omvärldsstudie med faktorer som har visat sig vara viktiga i andra länder för att skapa ett gott samarbete mellan näringslivet och kultursektorn.2 Studien har genomförts av med stöd av Kulturbryggan, inom ramen för projektet + näringsliv = sant (se avsnitt 4.5.2). () är en intresseorganisation för givare och drivs som en ideell medlemsförening med uppdrag att granska hur de ideella organisationerna arbetar och vilken nytta de gör med givarnas gåvor. Redovisningen av situationen i de enskilda länderna är delvis också hämtad från omvärldsstudie. Det huvudsakliga ansvaret för den franska kulturpolitiken ligger hos Ministère de la Culture et de la Communication (MCC), men även , utbildnings- och forskningsdepartementet samt regionala och lokala myndigheter ansvarar för olika delar av den franska kulturpolitiken. Någon direkt motsvarighet till Kulturbryggan finns inte i . Det är i stället en uppgift för de olika bidragsgivande instanserna på nationell, regional och lokal nivå att formulera särskilda satsningar på nyskapande och experimentell kultur. Ett exempel på satsningar på kultur av experimentell art finns t.ex. i Nantes-St , som särskilt fokuserar på arkitektur, urbanisering, design och konst i okonventionella utrymmen. För många konst- och kulturorganisationer är det också inskrivet i styrdokumenten att de ska prioritera satsningar på nyskapande och innovation. Det gäller t.ex. för Centre Culturel de Rencontre La Chartreuse i Villenueve de (). ligger också i framkant när det gäller att uppmuntra näringslivet och andra privata källor att engagera sig i Rapport från Myndigheten för kulturanalys (, 2012). 2Kultur + näringsliv = sant, Omvärldsstudie, (dnr Ku 2010:04/2012/2). Nyskapande och breddad finansiering i andra länder MCC deltar aktivt i s.k. public-private partnerships och uppmuntrar privatpersoner att donera eller ingå i mecenatskap. Traditionellt sett har privata finansiärer i gett stöd till kulturarvsinstitutioner, men numera lämnas privat stöd även till andra institutioner eller grupper inom t.ex. scenkonsten. Näringslivets donationer till kultursektorn i har stabiliserats på en relativt hög nivå förbättrade avdragsmöjligheter för donerande företag infördes . Jämfört med har näringslivets bidrag till kultursektorn ökat, liksom antalet företagsstiftelser som skänker pengar till kulturella ändamål, medan de enskilda summor som skänks tenderar att minska. Stor vikt läggs vid att öka förståelsen mellan kultursektorn och näringslivet, dels genom åtgärder för att förbättra kulturaktörernas förmåga att kommunicera med näringslivet, dels genom att lära näringslivet att se värdet av satsningar på kultursektorn och av det mervärde som kan skapas i detta möte. Till skillnad från många andra europeiska länder har ökat den offentliga kulturbudgeten med uppemot Mikrofinansiering och crowd-funding är relativt nya företeelser, men intresset från privatpersoner i att vara med och bidra till enskilda kulturprojekt växer. Särskilt unga oetablerade konstnärer, främst inom scen- och bildkonst, använder sig av crowd-funding för att finansiera sina projekt, även om det sällan handlar om stora summor. Ansvaret för att fördela det statliga kulturstödet i låg tidigare på tre nationella myndigheter: Kunststyrelsen, Kulturarvsstyrelsen och Styrelsen for Bibliotek og Medier. har dessa slagits samman och bildat Kulturstyrelsen. De kulturpolitiska insatserna i har stora likheter med de svenska. Båda länderna arbetar t.ex. för en bred kultursyn med ett tydligt medborgarperspektiv. Länderna tillämpar också både selektiva och generella kulturstöd. Ett aktuellt, och för Kulturbryggans del intressant, exempel från den danska kulturpolitiken är Udviklingsfonden. 3 Ministère de la Culture et de la Communication (). Nyskapande och breddad finansiering i andra länder 1998, upphörde men ska nu inrättas igen. Fonden hade vid sitt bildande till syfte att stötta nyskapande kulturverksamhet inom danskt konst- och kulturliv. Staten avsatte för detta ändamål under för att säkra ett levande och dynamiskt kulturliv. Den nya danska regeringen har i sin valplattform förklarat att fonden ska återuppstå, men enligt färska uppgifter från det danska kulturministeriet tillåter den ekonomiska situationen inte att fonden realiseras för tillfället och det är oklart när så kan ske4. Udviklingsfonden är ett av flera initiativ i regeringens kulturpolitiska plan för att låta kulturen bli en vital kraft i en demokratisk, innovativ och ekonomisk samhällsutveckling. har den danska kulturpolitiken också definierat kultur som en drivkraft för tillväxt. Flera initiativ har tagits för att öka fokus på privat och breddad finansiering av kultur. Det sker bland annat genom sektorsöverskridande satsningar, som exempelvis i mötet mellan kultur och turism. 2007 antogs en bred politisk överenskommelse om att stärka kultur och upplevelseindustri i . Överenskommelsen ledde fram till att etablerades. Syftet är att främja samarbeten mellan kultur och näringsliv. har en relativt generös lagstiftning, och en rad nya lagförslag för att uppmuntra samarbeten mellan kultur- och näringslivet. Genom skattelagstiftningen är det förmånligt för företag att ge bidrag till kulturen via egenupprättade företagsstiftelser. Av de 13 000 företagsfonder som finns i ger 1 000 utdelningar till kulturella ändamål. 2009 gav de tillsammans till kulturella ändamål. I utvecklas och förvaltas de offentligt finansierade kulturprogrammen av , och Creative . Kulturarvsområdet stöds av Heritage och dess motsvarighet i och . Ett antal av dessa program är inriktade på nyskapande och förnyelse. Det har däremot inte skapats några nya myndigheter eller oberoende organisationer i med syftet att stödja nyskapande och experimentell kultur. 4 Skrivelse från det danska kulturministeriet (dnr Ku 2010:04/2012/3). Nyskapande och breddad finansiering i andra länder Ett exempel på program är att inom en ekonomisk ram på sammanföra tekniskt kunniga personer med kulturaktörer för att dessa ska kunna utveckla nya digitala metoder och förnya sin verksamhet. Ett annat program har att fördela till investeringar i särpräglade och engagerande initiativ som bidrar till den kreativa sektorns utveckling och främjar nyskapande i . är också ett program för nyskapande idéer som inte passar in i de etablerade programmen (). Idébanken fördelar inte bidrag, utan bidrar till nätverkande och till att projekten exponeras, så att dessa i ett senare skede kan få olika typer av stöd. Utöver dessa program finns även National Endowment for Science, Technology and the Arts (NESTA) i . Det är en oberoende organisation vars mål är att göra nationen mer nyskapande och att främja innovation. NESTA investerar i företag redan i utvecklingsfasen, bidrar till policyutvecklingen och belyser nya metoder som bidrar till hållbar utveckling inom vetenskap, teknologi och kultur. började man i verka för att öka den privata finansieringen av kultur, t.ex. genom The Business Sponsorship, Arts and Business och National Lottery. Näringslivets finansiering av kultursektorn har också ökat under en rad år. På kulturarvsområdet har t.ex. olika samverkansmodeller utvecklats som förenar privata, offentliga och ideella initiativ. är de privata investeringarna känsliga för den allmänna ekonomiska utvecklingen, och har det skett en minskning av näringslivets bidrag till kulturen i spåren av den globala ekonomiska krisen. Den brittiska kulturbudgeten har minskat med . Det är verksamhetsstöd och stöd till etablerade institutioner och organisationer som har skurits ner eller helt dragits in och i stället sker en övergång till en mer projektbaserad finansiering av kulturen. Man strävar också efter att minska de administrativa kostnaderna och minska antalet myndigheter som förvaltar och fördelar de statliga kulturbidragen.5 Ett antal av de program för kultursektorn som har skapats är inriktade på entreprenörskap och alternativa finansieringskällor, och man uppmuntrar investeringar från näringslivet 5 , Media and Sport, Spending review 2010 (). Nyskapande och breddad finansiering i andra länder och andra privata källor. Ett program på ska hjälpa kulturorganisationer att utveckla och vidga sina inkomstalternativ och skapa bättre förutsättningar för privat kulturfinansiering. Ett annat program, med tillgång till från National Lottery, ska utveckla metoder för de kulturorganisationer och entreprenörer på kulturområdet som vill utveckla sina arbetsmetoder och skapa större stabilitet i sina verksamheter. Crowd-funding och mikrofinansieringsmodeller har däremot inte slagit igenom i i någon större skala . Det är dock sannolikt mest en tidsfråga innan så sker och det finns några initiativ som är värda att nämna, nämligen och . Båda vänder sig till och och har genererat stöd till ett antal oetablerade aktörer. Det kulturpolitiska ansvaret i är fördelat på nationell, regional och nivå. Huvuddelen av det offentliga kulturstödet fördelas på nivå och avser främst institutioner på scenkonstområdet. Den regionala nivån står för en betydligt mindre andel och är inriktad på att stödja tillgänglighet, mångfald och regionalt kulturarv. På nationell nivå utvecklas den övergripande kulturpolitiska strategin och härifrån finansieras fonder och andra instanser som fördelar kulturstöd. Kulturpolitiken i prioriterar främst frågor om entreprenörskap och kreativa näringar. Det läggs större tonvikt på självförsörjning, vilket innebär att många stödsystem inom kultursektorn läggs ner. Nationella instanser har fått mera begränsande uppdrag utan möjlighet att utveckla riktade program och aktiviteter för att stimulera olika delar av kultursektorn. Sådana insatser förväntas kulturområdets aktörer klara av själva. Det finns ingen statlig bidragsgivande instans i som har liknande kriterier som Kulturbryggan eller som fokuserar på nyskapande och experiment. En ny fond för kreativa näringar, , ska dock etableras (). Fonden ska fungera som en mellanhand, eller mäklarfunktion, mellan staten och de kreativa näringarna. Tanken är att fonden ska ha ett uppdrag . Exakt vilka summor fonden kommer att hantera är dock oklart . Nyskapande och breddad finansiering i andra länder har också en lång tradition av privata investeringar i kultursektorn, mycket tack vare de skattelättnader som finns för donationer. har det också blivit en nödvändighet för många organisationer inom kultursektorn att skaffa en breddad finansiering för verksamheten som en följd av nedskärningarna i de offentliga bidragen. kulturpolitik var länge en referenspunkt och inspirationskälla för andra länder, särskilt när det gäller nya metoder, samarbeten och internationalisering. Landet hörde också till de länder i som satsade mest på kultur. har den nya regeringen i dock skurit ner den offentliga kulturbudgeten med och det går också att se en ny inriktning när det gäller vilka initiativ och verksamheter som får kulturstöd. har regeringen uppmuntrat en privat finansiering av kulturen genom skattelättnader för privatpersoner och företag. Detta initiativ har dock kritiserats från olika håll, t.ex. från andra delar av det civila samhället som inte får samma fördelar och från kultursektorn eftersom privata donationer inte tillräckligt kompenserar nedskärningarna i de offentliga bidragen. Det har också visat sig att privata följer de offentliga bidragsgivarnas exempel och minskar sina privata medel när de offentliga bidragen minskar. Det finns därför behov av en modell för samverkan mellan privata och offentliga bidragsgivare i . Crowd-funding är ett relativt nytt fenomen i . Ett exempel är Fonds voor de Kunst som startades , med visst stöd från Innovative Cultural Expressions, som är ett statligt program för kulturellt entreprenörskap. Det har hållits ett par konferenser och seminarier om crowd-funding i och bland aktörerna bakom dessa evenemang finns bl.a. Cultuur- Ondernemen, som ger stöd till organisationer och enskilda som vill maximera sin kreativitet i kommersiellt syfte. Den organisation som leder utvecklingen i fråga om privat finansiering är den lokala kulturfonden Fonds voor de Kunst. Omvärldsstudie om samarbete mellan kultur och näringsliv Den omvärldsstudie som har genomfört omfattar , EU på ett övergripande plan samt , , och . Utifrån dessa exempel identifieras sex Nyskapande och breddad finansiering i andra länder centrala funktioner som enligt studien är viktiga för ett fungerande samarbete mellan kultur och näringsliv. Det krävs för det första mötesplatser, medling, utbildning, information och kommunikation mellan företagare och kulturprojektägare. Syftet är att skapa en bättre förståelse för parternas verklighet och att visa hur samarbetsprojekt kan skapa värde för samtliga inblandade. Exempel på sådana mötesplatser är danska Artlab och , franska Mobee Culture, brittiska Arts and Business samt svenska Krenova, Tillt och Kultur och Näringsliv. För det andra får den offentliga och privata finansieringen inte ses som kommunicerande kärl, så att en ökning av företagens finansiering direkt sänker det offentliga stödet. Ett exempel som lyfts fram är den franska modellen, som kombinerar skattelättnader med ett starkt offentligt stöd. Det skapar samarbeten på ett helt annat sätt än sådana modeller som ger hela ansvaret till näringslivet. En möjlighet som bör prövas av staten är att matcha kulturbidrag från näringslivet med offentliga bidrag. Ett tredje problem som identifieras i omvärldsstudien är kultursektorns låga förståelse för näringslivets drivkrafter och behov. Tydliga utbildningsinsatser för kulturprojektägare tidigt i processen är en grundförutsättning för att kulturen ska nå fram till näringslivet. Kultursektorns projektägare måste kunna kommunicera affärsnyttan för företagens verksamhet. Det krävs för det fjärde stimulans i form av kommunikation, information mellan och utbildning av alla intressenter. Kultursektorns organisationer behöver ha bättre verksamhetsplanering, tydligare strukturer och förstärkta budgeterings- och finansieringskunskaper för att kultur och näringsliv ska komma närmare varandra. Det finns för det femte en bristande kunskap inom näringslivet om vad kultursektorn kan bidra med och hur detta kan kopplas till företagets affärsmässiga drivkrafter. Synen på kultur och kulturarbetare behöver därför förändras. Inom de kreativa näringarna har man exempelvis lyckats förändra näringslivets syn på kulturarbetarnas kompetens, vilket har ökat förståelsen av hur företag kan dra nytta av kulturen i sin affärsverksamhet för att förbättra kommunikation och kundnytta. visar studien att näringslivets kapital väljer de vägar där det finns skattelättnader att hämta. Även om mycket övrigt kan göras för att underlätta samarbeten mellan kultur och näringsliv är Nyskapande och breddad finansiering i andra länder det svårt för företagen att motivera satsningar på kulturprojekt utan att de följs av skattelättnader. Avdragsmöjligheter för donationer är därför viktiga. Genom de skattetekniska lösningar som införts i t.ex. och har man i dessa länder relativt många företagsstiftelser för kulturella ändamål. I detta kapitel beskrivs Kulturbryggans försöksverksamhet utifrån de perspektiv som har varit centrala i verksamheten och som har betydelse för de överväganden och förslag som kommittén lämnar i kapitel 6. Efter ett kort inledande avsnitt om Kulturbryggans dubbla uppdrag behandlar det andra avsnittet de olika stödformer som använts under försöket. I det tredje avsnittet beskrivs de olika villkor som anger vilka de berättigade och prioriterade stödmottagarna är. Det fjärde avsnittet beskriver de mera innehållsliga villkor som gäller för projekt som söker statsbidrag, med tonvikt på begreppet nyskapande. I det femte avsnittet behandlas kraven och förhoppningarna på finansiell samverkan. Ärendenas handläggning, från utlysningar till bidragsbeslut och uppföljning, beskrivs i det sjätte avsnittet. I det avslutande sjunde avsnittet redovisas kanslifunktionen, inklusive kommitténs kommunikationsstrategi. Varje avsnitt inleds med en beskrivning av de riktlinjer som har varit styrande och hur de i vissa avseenden skiljer sig från eller liknar riktlinjerna för andra bidragsgivande instanser. Därefter redovisas kommitténs arbete och dess resultat ungefär halvvägs in . Kommitténs två uppdrag, att bedriva en försöksverksamhet och att lämna förslag på vilken verksamhetsform som är ändamålsenlig för en långsiktig bidragsgivning, hänger samman genom att erfarenheterna från försöket ligger till grund för förslagen om den långsiktiga verksamheten. Som tidplanen ser ut är det i praktiken dock bara möjligt att hämta erfarenheter från försökets första år och därför redovisas i detta kapitel preliminära slutsatser för hela försöksperioden som kommer att redovisas i en slutrapport . Regeringens riktlinjer för Kulturbryggans försöksverksamhet framgår av två dokument: kommittédirektiven (dir. 2010:77) och förordningen (2011:317) om statsbidrag till nyskapande kultur. Därutöver finns det också ett fördjupat underlag om verksamhetens inriktning och förutsättningar som tagits fram av och som redovisas i kapitel 2. Enligt kommitté- direktiven bör övervägandena i det fördjupade underlaget om verksamhetens inriktning vara en utgångspunkt för kommittén. Det är med stöd i dessa riktlinjer som försöksverksamheten bedrivs och det är i förhållande till dem som erfarenheter och preliminära slutsatser av försöket dras i detta delbetänkande. Inom ramen för regeringens riktlinjer har kommittén också utformat närmare villkor och kriterier för bidragsgivningen. Erfarenheterna av dessa redovisas också, men utan att de i alla delar får konsekvenser för förslagen om den kommande, långsiktiga verksamheten. Det är viktigt att en ny organisation, i likhet med kommittén Kulturbryggan och andra bidragsgivande instanser, får ett eget handlingsutrymme att agera inom. ska Kulturbryggan fördela avsatta medel som bidrag till kulturverksamhet. I regeringens styrdokument anges emellertid inget om vilka bidragsformer som ska användas eller om det ska finnas en eller flera olika typer av bidrag att söka. Detta har skapat ett handlingsutrymme för kommittén att självständigt utforma lämpliga riktlinjer på den här punkten. Det visar också att frånvaron av styrande riktlinjer från regeringens sida kan vara väl så betydelsefulla som de skrivna. I fördjupade underlag betonas att det behövs två stödformer för att verkligen nå resultat och stimulera tillkomsten av nyskapande kultur. Det bör dels finnas ett bidrag för att stödja den första riskfyllda fasen i ett projekt och dels ett bidrag för att stödja själva genomförandet av de mera färdigutvecklade projekten. Bland andra statliga bidragsgivande instanser är det ovanligt med bidrag som är inriktade på utveckling och experiment i ett kulturprojekts inledande fas, men bl.a. konstnärsbidrag är ett exempel på att statsbidrag kan utgå till experiment och nydanande inom konstnärlig verksamhet. Liknande upplägg finns däremot i olika kommunala och regionala satsningar, t.ex. fonden Innovativ kultur. Kulturbryggan har självständigt utformat två separata projektbidrag med utgångspunkt från de centrala begrepp och riktlinjer som finns angivna i styrdokumenten. Bidragen är utformade för att kunna utgöra ett oberoende och kompletterande alternativ, med den uttalade viljan att stödja risktagande och skapa incitament för en breddad finansiering. Skillnaden mellan de båda bidragsformerna är i huvudsak att i startstödet betonas nya initiativ och risktagande, medan tonvikten i genomförandestödet ligger på att skapa incitament för finansiering från andra parter. Båda stödformerna syftar till att lyfta fram projekt som till både form och innehåll är nyskapande. Av vikt vid utformningen av stödformerna har också varit att de ska vara enkla att justera och revidera vid behov. Startstödet har utformats för att stödja nyskapande kulturella projekt som befinner sig i en initial fas. I första hand avses projekt som på ett eller flera sätt kan sägas kretsa kring idébaserad produktion i form av förstudier och projekteringar inför större projekt. Detta innefattar även möjligheten att lägga upp en ekonomisk kalkyl för projektets nästa fas och i vilken mån man då ser möjligheter till en bredare finansiering från andra aktörer än Kulturbryggan. Stödformer av denna typ är sällsynta bland majoriteten av de offentliga bidragsfördelande instanserna. En sådan stödform fyller därför ett tomrum och bereder plats för stöd till projekt som vanligtvis faller mellan stolarna inom de etablerade stödstrukturerna. Kulturbryggan vill visa en tydlig vilja att ta risker i ett initialt skede. Utmaningen med startstödet har legat i att utforma villkoren för stödet på ett sätt som beaktar projekt som till formen inte innehåller gängse förberedande element inför ett konkret genomförande. Startstödet är inte ämnat för den typ av förberedande verksamhet som kan täckas in antingen av för ändamålet specifika stödformer, eller som del av befintliga produktionsstöd som återfinns inom andra offentliga stödstrukturer. Med stöd av 6 § i bidragsförordningen har det för startstödet inte ställts något krav på medfinansiering. Däremot har frågan ställts upplysningsvis i ansökningsformuläret om huruvida projektägaren redan i den initiala fasen av projektet har finansiering från andra parter. För att kunna ha en god överblick över budgeten för bidragsgivningen satte kommittén en övre gräns på för startstödet . kommer den nivån att sänkas till . Kommitténs slutsats är att startstödet har fungerat väl utifrån de förutsättningar som givits och stödet kommer därför att finnas kvar i Kulturbryggans bidragsgivning 2012. Genomförandestödet är en ny form av projektstöd med inriktning på att lyfta fram och stödja nyskapande projekt som uppnått ett tydligt mått av konkretion och som har svårt att få stöd från andra offentliga instanser på grund av sin unika utformning. Ett projekt som fått startstöd ska också kunna återkomma med en ansökan om genomförandestöd för att kunna realisera projektet fullt ut. Till skillnad från de villkor som formulerats för startstödet har Kulturbryggan för genomförandestödet ställt krav på att ett projekt också måste ha finansiering från annat håll för att vara berättigat till stöd. Därvid avses alla intäkter i ett projekt inom ramen för ansökan som inte kommer från Kulturbryggan. Medfinansieringen kan bestå antingen av offentliga eller privata insatser i projektet. För att garantera medfinansieringen har kommittén formulerat en riktlinje som innebär att ett projekt kan beviljas bidrag med högt av projektets intäkter. Ett annat villkor är att minst en av de övriga finansiärerna ska komma från en privat källa. Däremot ställs inga krav på hur stor del av projektets finansiering som den privata källan ska stå för. En övre gräns på i genomförandestöd har gällt och kommer också att gälla . Syftet med ett maximalt bidragsbelopp är att kommittén ska kunna få en god överblick över hur bidragsanslaget förbrukas och att säkerställa att ett rimligt antal projekt kan beviljas stöd. I de fall den privata medfinansieringen inte är säkrad vid ansökningstillfället kräver Kulturbryggan en skriftlig avsiktsförklaring med uppgifter om den privata finansiärens planerade bidrag till projektet. I avsiktsförklaringen garanterar den privata finansiären att denne kommer att stödja projektet med en viss summa, antingen i form av kontanta medel eller som tjänster eller varor till motsvarande värde. Eftersom genomförandestödet avser högre bidragsbelopp är också den ekonomiska granskningen hårdare.