sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — Dessa frågeställningar hänfördes därför till förevarande utredning. Enligt vår mening bör det klart framgå av FRL att en kon- solideringsfond endast får förekomma i sådana ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar som inte får dela ut vinst. Förslaget är sakligt befogat med hänsyn till utgångs- punkterna för överskottsreglerna, nämligen att sådana livför- säkringsföretag antingen bör tillämpa en överskottshantering med utgångspunkt FRL eller också med utgångspunkt i FL. Enbart livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst kan ha en reservfond enligt ÅRFL. En reservfond vid sidan av kon- solideringsfonden går inte att förena med övriga överskottsregler för livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst. Som en följd av detta bör förtydligas att en nedsättning av en reservfond för utbetalning till aktieägaren enligt 11 kap. 29 § FRL enbart blir aktuell för livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst. I sådana ömsesidiga försäkringsbolag och försäkringsföreningar som får dela ut vinst bör alltså försäkringstagarnas riskkapital hanteras enligt FL:s ordning som bygger på ägarinsatser (delägar- eller medlemsinsatser).11 En konsolideringsfond bör alltså inte få förekomma i sådana företag. Detta motiveras sammanfattningsvis av att avgränsningen mellan försäkringstagarnas (ägarnas) och externa finansiärers riskkapital blir tydligare, att det behövs för att bestämmelserna i om förlagsinsatser och användning av fonder för förlusttäckning ska fungera i tillämpningen och, inte minst, för att såväl försäkringstagarnas som externa finansiärers intressen ska kunna tillgodoses på ett förutsebart och öppet sätt. Den sistnämnda genomlysningen baseras helt enkelt på att reglerna bör säkerställa att företagen klart och tydligt visar hur överskott fördelas i proportion till hur delägarna eller medlem- marna och externa intressenter har bidragit med riskkapital. Detta förutsätter i sin tur en tydligare avgränsning mellan försäkrings- tagarnas riskkapital och försäkringsfordringar. 11 Alternativet skulle vara att försäkringstagarnas riskkapital samlas som ett mera renodlat förlusttäckningskapital i en reservfond enligt FL. Detta torde enbart vara lämpligt i fall över- skottet kan förväntas vara litet samt överskott och underskott utjämnas löpande genom premiesättningen snarare än användning och fördelning av överskott. Även om detta kan anses godtagbart i skadeförsäkringsföretag bör man kräva att riskkapitalet redovisas som ett tydligt ägarkapital i alla ömsesidiga försäkringsbolag och livförsäkringsföretag som får dela ut vinst. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag Vårt förslag innebär i praktiken att ömsesidiga livförsäkrings- bolag och livförsäkringsföreningar som får dela ut vinst ska inrätta överskottsfonder och beakta ägarkapital och eventuellt externt vill- korat riskkapital i överensstämmelse med principerna i FL. Över- skott som inte används för vinstutdelning eller insatsemissioner baserat på kapitalinsatserna kan antingen sättas av till reservfonden eller också hanteras som balanserade vinster. Sådana överskott kan senare tillföras försäkringstagarna som ägare genom vinstutdelning eller ökning av ägarkapitalet genom insatsemission. Det anförda förhindrar inte att överskottsutdelning enligt FL baseras på olika försäkringstagargruppers bidrag till överskottet beräknat på annat sätt än enligt redovisningsreglerna. Vi har tidigare föreslaget en särregel i FRL som möjliggör detta. 5.9Vissa överskottsregler som övervägts men förkastats 5.9.1Begränsningar av överskott som får användas som företagets riskkapital? Bedömning: Det bör inte införas några bestämmelser som kräver att livförsäkringsföretag löpande måste gottskriva före- tagets överskott såsom garanterad eller villkorad återbäring. Skälen för bedömningen: Vi har övervägt om det finns anledning att i lag kräva att överskott ska löpande gottskrivas försäkringstagarna som garanterad eller villkorad återbäring. En sådan reglering skulle gå ut på att kon- solideringsfonden måste begränsas till vad som behövs för företagets långsiktiga konsolidering. Det skulle således vara fråga om att i lag via krav på företaget bestämma en lämplig nivå på företagets kollektiva buffertkapital i associationsrättsligt avseende med hänsyn till den faktiska bedrivna verksamheten. Nivåerna skulle därför behöva omprövas regel- bundet, t.ex. årsvis och vid andra större förändringar som är relevanta för behovet av riskkapital. Resterande del av överskottet Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag skulle alltså företaget löpande behöva gottskriva individuella för- säkringstagare och/eller grupper av försäkringstagare som garanterad eller villkorad återbäring. En sådan obligatorisk fördel- ning av överskott som återbäring skulle också kunna bestämmas genom detaljerade principer i riktlinjer för överskottshanteringen som är en del av vårt huvudförslag (se förslaget i avsnitt 5.4.2). Ett sådant förslag skulle likna den hantering som görs i fråga om bestämmande av återbäringsräntan inom ramen för den kollektiva konsolideringen.12 Men syftet skulle vara att bestämma, dels konsolideringsfondens maximala storlek som riskkapital enligt överskottsreglerna, dels löpande gottskriva och fördela uppkomna överskott som inte längre behövs som företagets riskkapital såsom återbäring. Förslaget skulle motiveras av att det är viktigt att mot- verka uppbyggnaden av stora ackumulerade ofördelade överskott som företaget mer diskretionärt kan använda för förlusttäckning. Förslaget skulle också bygga på att försäkringstagarnas rättigheter i företagets överskott i så stor utsträckning som möjligt bör skyddas av sedvanliga borgenärsskyddsregler. För att inte urholka skyddet måste det också finnas ett förbud för företaget att ta tillbaka sådana överskott som en gång har fördelats som återbäring. Däremot kan inte allt överskott gottskrivas försäkringstagarna, eftersom försäkringstagarna överskott måste svara för det före- tagets riskkapital, i varje fall om företaget inte får dela ut vinst. I gengäld skulle försäkringstagarna ha anspråk på alla framtida överskott som uppkommer genom vinstutdelningsförbudet. Vår bedömning av förslaget Det diskuterade förslaget skulle innebära en löpande fördelning av överskott som blir återbäring och därmed omfattas av ett skydd som försäkringsfordringar. Förslaget förutsätter inte bara att före- taget kan hitta principer för hur begränsningen av kon- solideringsfonden bör ske samt väl fungerande metoder för hur nivån för det kollektiva riskkapitalet regelbundet ska omprövas. 12 Den kollektiva konsolideringen är ett mått på värdet av försäkringsföretagets samlade till- gångar i förhållande till en uppskattning av samtliga åtaganden, såväl det garanterade som preliminärt gottskrivna överskott. Begreppet kollektiv konsolidering berör enbart ömse- sidigt verkande livförsäkringsbolag. rekommenderar livförsäkrings- bolagen att fastställa en konsolideringspolicy som anger inom vilket spann bolagets kon- solidering kan befinna sig. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag Det förutsätter också att företag kan hitta bra och rättvisande tekniker för att löpande fördela delar av dagens överskott i kon- solideringsfonden som garanterad eller villkorad återbäring och för att avgränsa konsolideringsfonden, så att den enbart utgör ett mer kollektivt riskkapital/buffertkapital som ska bära allmänna företags- risker. Vidare förutsätter alternativet att tillsyn inriktas på att underkänna ett företags bedömning av ett alltför stort överskott. Detta innebär uppenbara intressekonflikter för en tillsynsmyndighet som enligt FRL har som sin primära uppgift att främja att försäkringsföretag kan fullgöra sina bindande åtaganden. På så sätt är det diskuterade förslaget även mindre förenligt med stabilitetsprincipen. Förslaget är också mindre förenlig med principen om att lag- stiftningen inte bör föreskriva en viss metod för fördelning av överskott. Alternativet strider också mot principen om produkt- frihet, eftersom försäkringsföretaget oavsett villkoren i avtalet om försäkring skulle vara skyldigt enligt lag att regelbundet gottskriva livförsäkringstagarna sådana överskott som inte bedöms behövas för företagets långsiktiga konsolidering. För det överskott som ändå måste finnas i fonden kvarstår de problem som ligger bakom behovet av ändringar i nuvarande reglering, även om kapitalet skulle vara mindre om reglerna blir effektiva. Dessutom kvarstår behovet av att säkerställa en förut- sägbar och rättvis hantering av de överskott som inte har gott- skrivet och bland försäkringstagarna som återbäring. Man kan lite tillspetsat säga att det diskuterade förslaget i bästa fall reducerar problemets storlek men inte problemet i sig. 5.9.2Överskottsregler motsvarande den danska eller brittiska regleringen? Bedömning: Det bör inte införas några detaljerade regler om hur kontributionsprincipen ska tillgodoses motsvarande över- skottsregleringen i eller gottskrivning av excess surplus motsvarande överskottsregleringen i . Skälen för bedömningen: De införda danska överskotts- reglerna innebär en detaljerad reglering av hur uppkomna överskott ska fördelas mellan bolaget och försäkringstagarna och mellan olika Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag försäkringstagare enligt kontributionsprincipen (se avsnitt 4.8.1). En sådan reglering har fördelar genom att tillhandahålla närmare anvisningar för tillämpningen och tvingar fram beaktande av att försäkringar kan bidra till överskott på olika sätt beroende på antagen ränta, risk och driftskostnader vid bestämmandet av premierna. Den danska regleringen måste dock ses mot bakgrund av att man där fortfarande har kvar ordningen med betryggande grunder som är bindande för premiesättningen samt att försäkringstagarnas överskott kan ingå inom eget kapital och användas som riskkapital även i vinstutdelande livförsäkringsbolag. Därmed uppkommer ett större behov av detaljerade regler för att löpande öronmärka och fördela överskott mellan försäkringstagarna och ägarna till bolaget samt mellan olika försäkringar. De nuvarande svenska överskottsreglerna, som vi bygger vidare på, har emellertid inte längre något tvingande krav på betryggande grunder som alltid måste tillämpas vid premiesättningen. Den inne- bär dessutom att försäkringstagarnas överskott inte får ha anspråk på företagets överskott, om företaget får dela ut vinst. Deras rättigheter som försäkringstagare ska avtalsregleras som för- säkringsfodringar medan de som ägare har tillskjutit riskkapital som medför anspråk på överskott. Av detta skäl får inte någon konsolideringsfond finnas i vinstutdelande livförsäkringsaktie- bolag. I sådana företag ska försäkringstagarnas rätt till tillgångar och värden framgå av tydliga och precisa villkor i avtalet om försäkring, och vi förslår motsvarande bestämmelser för ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar som får dela ut vinst. Vidare innebär vårt förslag till överskottshantering för livför- säkringsföretag som inte får dela ut vinst – där försäkringstagarna står för företagets riskkapital – att företaget ska upprätta riktlinjer för överskottshanteringen. Företaget ska i dessa beakta att försäkringar kan ha bidragit till överskottet på olika sätt i fall där kontributionsprincipen gäller för försäkringarna. Företaget ska ha och följa egna regler om överskottshanteringen, och därmed behövs inte detaljregler från myndighetshåll som binder företagen vid en viss administrativ metod för livförsäkringsprodukter inom regleringens område. I den danska regleringen är överskottshanteringen direkt kopplad till posterna i balansräkningen enligt redovisningsreglerna och innehållet i redovisningen blir direkt styrande för hur stora Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag överskott som löpande gottskrivs försäkringstagare och ägare. Detta torde vara ett problem om redovisningen av för- säkringsavtal behöver förändras med anledning av nya redovis- ningsregler från IASB. Vi har tidigare bedömt att de svenska över- skottsreglerna inte ska ha en sådan obligatorisk koppling till redovisningen. Vi har även övervägt vissa inslag i den brittiska regleringen, som kräver att bonus tilldelas vid excess surplus är lämpliga för svenska förhållanden. Där är det dock fråga om with profit- fonder som både försäkringstagarna och företagets ägare har anspråk på. Som tidigare framgått ska sådana blandade överskotts- fonder inte få förekomma i svenska livförsäkringsföretag som får dela ut vinst till ägarna. De inslag i den danska och brittiska regleringen som diskuterats innebär även produktbegränsningar. De förbjuder i praktiken livförsäkringar där överskott gottskrivs som återbäring först vid utbetalningstidpunkten även i ömsesidigt verkande livför- säkringsföretag. Däremot innehåller vårt huvudförslag för ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag vissa inslag som även kännetecknar den brittiska regleringen. Det är först och främst förslaget till riktlinjer för överskottshanteringen. Detta kan jämföras med en sådan plan för fördelning av överskott vars roll föreslås förstärkas i det brittiska förslaget. Detsamma gäller vårt förslag till förbud mot beslut av stämma och styrelse som kan antas försämra befintliga försäkringstagarnas rätt till överskott. Detta kan jämföras med det brittiska förslaget om att nya affärer inte får försämra för with- priofit-försäkringstagare. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag 5.9.3Ombildning av hybridbolag till ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning? Bedömning: Det bör inte införas något krav eller någon möj- lighet för ett hybridbolag att ombildas till ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning. Skälen för bedömningen: Vi har övervägt – men förkastat – ett alternativ som innebär att nuvarande överskottsregler om konsolideringsfonden och dess användning utmönstras för hybridbolag, utan att det är fråga om en obligatorisk ombildning till ett livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst.. Detta alternativ skulle innebära krav på att företaget ska reglera all fördelning av överskott till försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade på grund av försäkringar direkt i för- säkringsavtalet, så att försäkringstagarna inte får ha något anspråk på överskott som får användas som företagets riskkapital. I likhet med vad vi föreslagit i avsnitt 5.4.1 skulle försäkringstagarna kunna bära finansiella, aktuariella och kostnadsrisker hänförliga till för- säkringarna inom ramen för villkorad återbäring, men inte allmän rörelserisk eller företagsrisk. Ägarna till företaget måste därför till följd av förändringen stå sådan risk och svara för företagets riskkapital i större utsträckning . I samband med övergången till sådan verksamhet skulle kon- solideringsfonden och andra överskottsmedel behöva omföras till garanterad eller villkorad återbäring. Däremot inte alla övervärden eftersom försäkringstagarna även fortsättningsvis skulle få del av dessa genom villkorad återbäring eller på annat sätt. I samband med övergången skulle företagets aktieägare också behöva skjuta till nytt riskkapital i form av aktiekapital och eventuell överkursfond för att täcka allmän rörelserisk eller företagsrisk. Det är osäkert hur stor ett sådant tillskott skulle behöva vara men det är inte fråga om samma nivåer som vid ombildning till ett vinstutdelande livför- säkringsföretag, eftersom aktieägarna enligt detta alternativ inte skulle behöva stå någon aktuariell eller finansiell risk. För att kompensera aktieägarna för övertagandet av sådana risker som försäkringstagarna tidigare svarade för, så skulle aktie- Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag ägaren ha rätt till begränsad vinstutdelning baserat på storleken på sitt riskkapital. Lagtekniskt skulle detta åstadkommas genom att aktiebolaget får rätt till begränsad vinstutdelning genom att ombildas till ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegräns- ning enligt ABL. I likhet med sådana aktiebolag skulle aktieägarna till livförsäkringsbolaget kunna ges en rätt till en årlig avkastning på tillskjutet riskkapital som uppgår till statslåneräntan + . Alternativet innebär att försäkringstagare i hybridbolag inte längre har något anspråk på överskott som är företagets riskkapital. De skulle dock få bära finansiella, aktuariella eller kostnadsrisker hän- förliga till ingångna försäkringsavtal genom bestämmelser om vill- korad återbäring i försäkringsavtalet. Även om försäkringstagare inte skulle ha något anspråk på överskott som är företagets riskkapital så kvarstår en betydande del av de intressekonflikter som finns i hybridbolag. Aktieägarna får exempelvis knappast något större intresse av att främja försäkrings- tagarnas ekonomiska intresse än tidigare, eftersom avkastningen till ägarna är oberoende av om företaget bedrivs på ett effektivt sätt. Det finns en uppenbar risk för att verksamheten enbart bedrivs med hänsyn ägarens intresse av att skydda sitt riskkapital och uppbära den lagenliga avkastningen. Alternativet innebär visserligen inget rättsligt krav på ombild- ning av hybridbolag kan dock anse att den begränsade utdelningen är för låg även med hänsyn till kvarvarande risker för exempelvis administrativa fel och därför anse sig tvingade att ombilda bolaget till ett livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst. Det kan definitivt ifrågasättas om nyttan av förslaget är till- räckligt stort jämfört med dagens reglering för att motivera de ombildningskostnader i form av nya avtal, riktlinjer och andra anpassningar som förslaget i sig medför. 6Företagsstyrning i hybridbolag – en bakgrund 6.1Behovet av reform och utgångspunkter för en sådan Även om försäkringstagarna i ett försäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst (hybridbolag) har anspråk i företagets överskott och starka ekonomiska drivkrafter att övervaka bolagets skötsel saknar de i stort sett associationsrättsliga eller andra rättigheter för att göra det. Detta gäller även försäkrade med anspråk på överskott i hybridbolaget. Aktieägarna är däremot utrustade med samma instrument som i aktiebolag i allmänhet genom vilka de bl.a. kan utse och avsätta styrelsen samt övervaka ledningens arbete. Enligt direktiven till utredningen ska utredaren överväga hur försäkringstagarna kan ges ett ökat inflytande över styrningen i hybridbolag och i så fall i vilka former ett sådant inflytande bör utövas. Vidare ska utredaren bedöma om dessa åtgärder kan anses till- räckliga – beaktat de förslag som lämnas beträffande konsoliderings- fonden – för att det inte ska anses motiverat med en tvingande ombildning till vinstutdelande verksamhet eller till ett ömsesidigt försäkringsbolag (se dir. 2010:43 s. 20 ö). Ett sådant förslag har lämnats av (se SOU 2006:55 s. 195 ff.). Huvudförslaget om nya överskottsregler för ömsesidigt verk- ande livförsäkringsföretag omfattar sådana livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst. Bestämmelserna enligt huvudförslaget ska tillämpas på alla hybridbolag om de inte enbart avser ömse- sidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar. Grunden för förslagen är att överskott enligt FRL är tillgångar som inte belastas av vad försäkringstagare och andra har rätt till enligt avtal eller av aktiekapitalet eller annat utifrån tillskjutet riskkapital. Vidare klargörs att överskottsreglerna i FRL har ett annat syfte än Företagsstyrning i hybridbolag – en bakgrund redovisnings- och solvensreglerna, nämligen att främja en förutsäg- bar och rättvis överskottshantering, varför de inte måste kopplas till de senare regelsystemen (närmare om förslagen, se avsnitt 5.4). Vad som nämnts bildar en allmän utgångspunkt för en reformering av regler för företagsstyrning i hybridbolag. Det finns nämligen anledning att även i detta sammanhang analyseras huvud- förslaget till en reformerad överskottshantering. En utökad rätt till insyn och inflytande för försäkringstagare i hybridbolag blir näm- ligen föga värd, om inte hanteringen och fördelningen av riskkapi- talet går att överblicka för dessa. På så sätt stärker utredningens förslag om överskottsregler värdet av försäkringstagarnas insyn och inflytande i sådana företag. De överväganden och förslag om för- bättrade möjligheter till en effektiv företagsstyrning i hybridbolag som lämnas nedan (se avsnitt 7.2) knyter således an till förslag och bedömningar om överskottshantering som läggs fram under avsnitt 5.4 (se även avsnitt 14.3 som innehåller utredningens ställ- ningstagande i frågan om tillräckligheten av föreslagna åtgärder för att inte kräva en tvångsombildning av hybridbolag). 6.2Tidigare behandling av frågan om företagsstyrning i ömsesidiga livförsäkringsbolag Redan vid försäkringsrörelsereform identifierade regeringen vissa brister i regleringen av livförsäkringsverksamhet och förordade en tydligare uppdelning mellan försäkringstagarnas fordringsrätt och deras anspråk i eget kapital. De reformer som då genomfördes fick dock inte avsedd effekt eftersom det saknades verkliga driv- krafter hos företagen att göra en sådan uppdelning. Få bolag har ombildats till vinstutdelande livförsäkringsbolag, och på så sätt genomfört en uppdelning, eftersom det med dagens regler krävs stora kapitalinsatser för att övergå till vinstutdelande verksamhet. De bolag som har fortsatt att bedriva ömsesidig verksamhet har inte heller löpande gottskrivit försäkringstagarna en större andel av överskottet. Även menade att det bör göras en tydlig åtskillnad mellan försäkringstagarnas fordringsrätt och riskkapitalet (se SOU 2003:14 s. 36 ff. och SOU 2003:84 s. 161). föreslog i sin rapport i livbolagen (Fi 2003:2) att regeringen i samband med en översyn av reglerna om försäkringsbolag skulle undersöka möjligheterna till förändringar som på olika sätt stärker försäkringstagarnas ställning Företagsstyrning i hybridbolag – en bakgrund De förslag som där framförde kom senare att i stora delar genomföras genom lagstift- ning som syftade till att återupprätta förtroendet för livförsäkrings- bolagen i väntan på förslag (se prop. 2003/04:109). I direktiven till sistnämnd utredning uttalades att denna skulle analysera frågor om fördelning av överskott mellan olika grupper som bidrar med riskkapital i de olika associations- formerna och överväga hur försäkringstagarna kan ges ett ökat inflytande över styrningen i företag då de bidrar med riskkapital. I uppdraget ingick att överväga reglerna om konsolideringsfonden och att se över ombildningsreglerna (se dir. 2003:125). I samman- hanget kan även nämnas att uttalade att det associationsrättsliga upplägget i ett hybridbolag är en anomali och att detta upplägg oundvikligen leder till intressekonflikter (se SOU 2004:47 s. 301). Regler om förstärkt skydd för försäkringstagare i livförsäkringsbolag I propositionen förstärkt skydd för försäkringstagare i livförsäkrings- bolag föreslogs en rad åtgärder kring bolagsstyrning med detta syfte (se prop. 2003/04:109). Förslagen kan delas in på följande sätt: ökat oberoende för styrelseledamöter i hybridbolag och i ömsesidiga bolag Ett förslag lämnades om att flertalet av styrelseledamöterna i hybridbolag och ömsesidiga bolag varken ska vara anställda eller styrelseledamöter i något bolag inom samma företagsgrupp. Syftet med förslaget var att stärka styrelsens oberoende i för- hållande till ledande befattningshavare i försäkringsbolag där det antingen finns ett svagt ägarintresse eller risk för intresse- konflikter. Det föreslogs att en försäkringstagarrepresentant i hybrid- bolagets styrelse ska utses – enligt bestämmelse i bolagsord- ningen – av försäkringstagarna eller av någon intressegrupp som har anknytning till dem. gällde kravet på försäkrings- tagarrepresentant alla försäkringsaktiebolag som inte uteslut- ande bedrev återförsäkring.