sou · H0B319 · 2012-03-30 00:00:00 — Om ansökningen inte är skriven på isländska ska patentkraven, sammanfattningen och ritningar finnas tillgängliga på isländska innan ansökningen offentliggörs. Resultatet är alltså ett patent med beskrivningen på engelska och patentkrav, sammandrag och ritningstext på isländska. Den isländska patentlagstiftningen innehåller ingen särskild bestämmelse som anger att det provisoriska skyddet inträder först Andra länder SOU 2012:19 122 när patentkraven finns i isländsk översättning. Att patentkraven ska finnas i isländsk översättning vid offentliggörandet framgår redan av artikel 3 i förordningen. Det är inte reglerat i vilken mån en patentskrift med beskrivningen på engelska ska översättas vid en eventuell invändning mot patentet. Den isländska patentförordningen är under översyn och en bestämmelse som bemyndigar patentmyndigheten att vid behov begära en översättning av beskrivningen till isländska har föreslagits. kommunikation med sökanden sker på isländska, såväl under ansökningsförfarandet som eventuella efterföljande förfaranden. Såvitt gäller internationella patentansökningar kan en sådan fullföljas i genom att en översättning till isländska av patentkraven, sammandrag och ritningstext ges in till patentmyndigheten . Beskrivningen ska finnas tillgänglig på isländska eller engelska. har även anslutit sig till Londonöverenskommelsen. gäller alltså att ett europeiskt patent som beviljats på engelska kan valideras i genom att en översättning av patentkraven till isländska ges in till patentmyndigheten. Om patentet beviljats på tyska eller franska ska beskrivningen översättas till engelska eller isländska. 9.4 Även har tillträtt Londonöverenskommelsen. I samband med ändringarna i den Nederländska patentlagen som följde av tillträdet ändrades också språkregimen avseende nationella patentansökningar. Under lagstiftningsarbetet diskuterades möjligheten att tillåta ansökningar på engelska utan att kraven sedermera behövde översättas till nederländska. Bakgrunden till förslaget var att detta skulle leda till ytterligare kostnadsbesparingar för sökandena. Detta alternativ godtogs emellertid inte av parlamentet. Parlamentet fann att tillgången till öppenheten i patentsystemet, särskilt såvitt avser funktionen hos patentkrav att definiera patentets skyddsomfång, vägde tyngre än ytterligare kostnadsbesparingar. Efter justeringen av förslaget antogs lagändringen. I patentlagen anges därför numera att patentansökningar ska vara skrivna på nederländska eller engelska, dock att patentkraven måste vara skrivna på nederländska. SOU 2012:19 Andra länder 123 noteras att kraven alltså ska ges in på nederländska redan när ansökningen görs. Granskningen sker också på grundval av de nederländska kraven. Det beviljade patentet har sålunda beskrivningen på engelska och kraven enbart på nederländska. har inget administrativt invändningsförfarande avseende patent. Ett patent kan endast förklaras ogiltigt av en domstol. Såväl vid intrångstalan som vid ogiltighetstalan har domstolen möjlighet att förelägga patenthavaren att ge in patentskriften i nederländsk översättning. En ansökan om tilläggsskydd kan göras på nederländska eller engelska. 9.5 och de baltiska staterna är medlem i EPC men har inte tillträtt Londonöverenskommelsen. Först sedan har haft möjlighet att utvärdera erfarenheterna från medlemskapet i EPC kommer frågan om en anslutning till Londonöverenskommelsen att övervägas. Inte heller har tillträtt Londonöverenskommelsen, då landet valt att avvakta med ändringar i patentlagstiftningen till följd av de pågående diskussionerna om reformering av det europeiska patentsystemet. och har däremot tillträtt Londonöverenskommelsen, med resultat att endast kraven behöver översättas till det nationella språket för att ett europeiskt patent ska få giltighet i respektive land. Dessa länder har inte uppställt något krav på eventuell översättning av beskrivningen. och de baltiska staterna har inte infört någon möjlighet att behandla och bevilja patentansökningar på engelska. I den mån engelska ansökningshandlingar godtas krävs att en översättning till det nationella språket ges in . Det finns inga förestående planer i dessa länder på att införa en sådan möjlighet. Från norskt håll anförs att sådana överväganden kan komma att göras i samband med att frågan om anslutning till Londonöverenskommelsen tas upp. 125 10 Överväganden och förslag 10.1 Uppdragets omfattning I direktiven anges att jag ska utreda och ta ställning till om det bör införas en möjlighet att ge in, behandla och sedermera bevilja nationella patentansökningar med patentbeskrivningen på engelska och endast patentkraven översatta till svenska. Syftet med utredningen ska vara att göra en allsidig bedömning av frågan med hänsyn till näringspolitiska, språkpolitiska och offentligrättsliga aspekter. Om jag finner att en sådan möjlighet bör införas ska jag redovisa nödvändiga författningsförslag till ändringar i patentlagstiftningen och eventuell annan lagstiftning. 10.2 Överväganden Förslag: Det bör införas en möjlighet att ge in, behandla och bevilja nationella patentansökningar med patentbeskrivningen på engelska och endast patentkraven översatta till svenska. Efter en sammantagen avvägning mellan de näringspolitiska, språkpolitiska och offentligrättsliga intressena bedömer jag att det bör införas en möjlighet att ge in, behandla och bevilja nationella patentansökningar med patentbeskrivningen på engelska och endast patentkraven översatta till svenska. Detta omfattar även sådana internationella patentansökningar som fullföljs i . För att genomföra förslaget behövs ändringar i patentlagen och patentförordningen. Andra delar av patentlagstiftningen eller annan lagstiftning berörs inte. Av de patent som är i kraft i utgör den största andelen europeiska patent. Mellan av de patent Överväganden och förslag SOU 2012:19 126 som får giltighet i är europeiska patent, där beskrivningarna inte längre behöver översättas till svenska om patentet är meddelat på engelska. Ett europeiskt patent som har validerats i har samma rättsverkan som nationella svenska patent, oavsett om beskrivningen finns på svenska eller på engelska. Inför tillträde till Londonöverenskommelsen belystes olika konsekvenser av ett inskränkt krav på översättning till svenska av de europeiska patenten. Flera av de resonemang som där fördes är aktuella även i detta sammanhang. I det följande gör jag en genomgång av de näringspolitiska, språkpolitiska och offentligrättsliga aspekterna och presenterar mina närmare överväganden. Jag kommer därvid även att ta upp frågor som aktualiserats sedan ändringarna avseende de europeiska patenten gjordes samt beröra vissa aspekter som främst gör sig gällande i förhållande till det nationella patentansökningsförfarandet. Utifrån mitt ställningstagande presenterar jag sedan den närmare reglering som föreslås med utgångspunkt i de alternativ för genomförande som redovisas i avsnitt 10.3. 10.2.1 Näringspolitiska aspekter Utredningen har tillsatts till följd av önskemål från såväl industrin och ombudskåren som från PRV. De motiv som ligger bakom detta är dels möjligheten till kostnadsbesparingar för användarna av patentsystemet, dels att nuvarande system leder till att användare väljer bort det nationella patentansökningssystemet till förmån för andra system. För att patentsystemet ska fungera krävs att kostnaderna för att erhålla ett patentskydd är rimliga. Mot bakgrund av att svenska företag i allt större utsträckning marknadsför och säljer sina produkter utanför behöver patentskydd sökas på flera marknader. Detta kräver i sin tur att en patentansökan avseende en uppfinning behöver översättas till det språk som godtas av den patentmyndighet som ska granska ansökningen för respektive marknad. Detta kan medföra relativt stora kostnader. Vid det arbete som resulterade i Londonöverenskommelsen företogs undersökningar på europeisk nivå beträffande kostnader förknippade med översättningar av europeiska patent. Liknande beräkningar har också gjorts av Europeiska kommissionen i SOU 2012:19 Överväganden och förslag 127 samband med de diskussioner som förts beträffande ett patent med enhetlig verkan, varvid en genomsnittlig översättningskostnad om per sida presenterats1. Några motsvarande kostnadsberäkningar avseende översättningar förknippade med de nationella förfarandena har inte gjorts. Enligt uppskattningar från PRV kan den genomsnittliga kostnaden för att översätta en patentansökan uppgå till . Översättningar av patentdokument är generellt sett relativt dyra beroende på dess komplexa tekniska natur. Översättningar till eller från svenska är dessutom dyrare än om översättningen avser ett annat, större språk i sammanhanget, t.ex. tyska. Från svensk industri har det anförts att kostnaderna för att översätta en patentansökan inom ett visst teknikområde från engelska till svenska – eller tvärtom – kan uppgå till . Siffran avser en översättning av hela ansökningen. I den mån endast patentkraven behöver översättas kan uppskattas att en besparing i sådant fall skulle uppgå till per ansökan. Den närmare kostnadsbesparingen varierar naturligtvis beroende på ansökningens omfattning, och i viss mån på vilket teknikområde ansökningen avser. Dessa översättningskostnader utgör visserligen inte den största posten i den totala kostnaden för ett patent. Varje kostnadsminskning får dock generellt antas vara till fördel för den som ska söka patent. Sänkta kostnader för att söka patent får antas gynna det allmänna innovationsklimatet och skapa möjligheter till större ekonomisk avkastning på uppfinningen. har det på europeisk nivå diskuterats olika lösningar för att minska kostnaderna för att få patentskydd i . Ett resultat av sådana diskussioner var Londonöverenskommelsen som syftade till att minska översättningskostnaderna. Överenskommelsen har tillträtts av 18 av EPC:s 38 medlemsländer. I den mån översättningskostnaderna kan reduceras utan att detta leder till att andra viktiga aspekter åsidosätts bör åtgärder vidtas i sådan riktning även i det nationella förfarandet. Flera aktörer har framfört åsikten att kostnaderna för att översätta en patentansökan utgör en onyttig kostnad, eller att kostnaderna i vart fall inte står i proportion till nyttan av översättningen. Många har dessutom framhållit att de nationella språken i stor utsträckning spelat ut sin roll i patentsammanhang och att de faktiska användarna av patentsystemet inte har någon större behållning av att patentdokument 1 SEC(2011) 482 final. Överväganden och förslag SOU 2012:19 128 översätts till dessa språk. För många av användarna går det lika bra att läsa patentskrifter på engelska. Detta argument grundar sig på antagandet att det inte är språkliga barriärer som avgör om en läsare förstår innebörden i ett patent eller inte. Jag kommer att redogöra närmare för dessa framförda skäl – och de motargument som finns – i kommande avsnitt. Utifrån det förhållandet att engelska används i allt större utsträckning inom näringsliv och forskning, skulle det innebära en förenkling om också patentansökningar kan skrivas på engelska. När arbetet med utvecklingen av uppfinningen har skett på engelska ter det sig mer naturligt att också direkt kunna skriva en patentansökan på engelska och att patentet sedermera också beviljas på engelska. I den mån ansökningen ursprungligen skrivits på engelska leder det sannolikt till mindre oklarheter om patentet också meddelas på engelska eftersom varje översättning tenderar att fjärma texten något från innebörden på originalspråket. En reform som innebär att nationella patentansökningar kan behandlas och beviljas på engelska kan också tänkas inverka gynnande på antalet ansökningar som görs, eller i vart fall antalet ansökningar som fullföljs till beviljade patent. Genom att ta bort kravet på översättningen av hela patentansökningen till svenska inför ansökningens publicering skapas incitament att fullfölja en ansökan som getts in och granskats på engelska. Detta skulle i sin tur vara positivt för PRV:s förutsättningar att bibehålla sin kompetens. Myndigheten har såväl ett sjunkande antal ansökningar som beviljade patent. Genom att göra det nationella förfarandet mer attraktivt kan intäkterna från ansökningsavgifter och årsavgifter antas stiga. Myndigheten ges därmed större möjlighet att behålla sin tekniska kompetens. Å andra sidan har det också anförts att en ändring i språkregimen i själva verket inte skulle leda till några reella kostnadsbesparingar. I stället skulle kostnaderna för översättning bara föras över till den som behöver läsa och tolka patentet. Att fler patent meddelas på engelska skulle också leda till en ökad andel tvister eftersom det skulle uppkomma större osäkerhet om patentets skyddsomfång. Här kan dock framhållas att det antal patent som leder till tvist är förhållandevis liten. Som jag redogjort för i kapitel 5 inkommer det mellan 20 och 40 patentmål till , varav ungefär hälften avser nationella patent. Av dessa utgör i sin tur endast omkring hälften intrångsmål; den andra hälften utgörs till större delen av genstämda ogiltighetsmål. SOU 2012:19 Överväganden och förslag 129 Sammantaget kan alltså uppskattas att mellan fem och tio nationella patent är föremål för domstolstvist . Visserligen kan det förekomma att en patenthavare anklagar en tredje man för intrång utan att detta leder till något rättsligt förfarande men de redovisade uppgifterna får ändå ses som en tydlig indikation på att patent förhållandevis sällan i praktiken används för att gentemot någon annan åberopa sin ensamrätt. Den som blir beskylld för att begå intrång i ett patent har i vart fall i stor utsträckning anledning att anlita en särskilt sakkunnig för att undersöka påståendet närmare. Så är fallet alldeles oavsett om patentskriften finns på svenska eller inte. Vad gäller argumentet att ett större antal meddelade patent på engelska skulle leda till fler tvister är detta också högst osäkert. kan europeiska patent med beskrivningen på engelska bli gällande i . har nästan 35 000 europeiska patent validerats i . av dessa har meddelats på engelska av EPO. Det kan därför uppskattas att det finns minst 22 750 patent med beskrivningen på engelska som har rättsverkan i . Någon tvist i anledning av ett sådant patent har emellertid ännu inte förekommit i svensk domstol. Det saknas därför anledning att tro att nationella patent som skulle kunna komma att meddelas på engelska skulle föranleda något större antal tvister. Antalet invändningar och patentbegränsningar är vidare väldigt få sett till antalet beviljade patent. Sammanfattningsvis leder patent i praktiken sällan till tvister eller andra förfaranden där en tredje man kan behöva läsa och tolka patentet. Det saknas vidare anledning att befara att en större andel engelskspråkiga patent skulle leda till någon reell ökning av antalet tvister. De besparingar som sammantaget kan göras vid ansökningsförfarandet får därför antas vida överstiga de kostnader för översättningar som kan komma i ett senare skede. 10.2.2 Påverkan på svensk terminologi Utifrån ett språkligt perspektiv kan sägas att den stora förändringen i patentsammanhang redan ägt rum genom tillträdet till Londonöverenskommelsen och de ändringar i patentlagen som detta föranledde. har emellertid infört en språklag med vissa uttalade krav på att svenska språket ska Överväganden och förslag SOU 2012:19 130 användas i offentliga sammanhang. I förarbetena till språklagen hävdas visserligen att det inte finns någon motsättning mellan internationalisering och ett värnande av svenskan (prop. 2008/09: 153 s. 30). Internationaliseringen för emellertid med sig ett ökat behov av att använda andra språk än svenska. Den aktuella översynen är påkallad till följd av det behov som finns hos innovativa företag att få tillgång till fler marknader för att kunna kommersialisera sina produkter. Därigenom behöver även patent sökas för dessa marknader, något som innebär att en patentansökan måste skrivas på eller översättas till det språk som är gångbart vid respektive patentmyndighet som ska granska ansökningen. Vidare har internationaliseringen av näringslivet inneburit att arbetsspråket inom många företag – särskilt inom områdena utveckling och forskning – numera är engelska, varför det finns ett behov av att även kunna skriva patentansökningar på engelska. Att godta engelskan även i det nationella patentansökningsförfarandet innebär att engelskan skulle få ett allt större inflytande i patentsammanhang på bekostnad av det svenska språket. Även om möjligheten att alltjämt skriva en patentansökan på svenska naturligtvis kommer att finnas kvar kommer en ändrad språkregim sannolikt att leda till att svenska språket används i allt färre ansökningar. Detta i sin tur riskerar att få återverkningar på det svenska tekniska språket. Frågan är dock hur stora dessa återverkningar kommer att vara i realiteten. Nästa fråga är om fördelarna med att hålla kvar ett krav på svenskspråkiga patentskrifter väger tyngre än nackdelarna i form av högre kostnader för översättningar när patent söks i flera länder och minskad access till patentsystemet för mindre resursstarka aktörer. I samband med de överväganden som gjordes inför tillträde till Londonöverenskommelsen befanns inte patentskrifter ha så stor inverkan på termbildningen att en begränsning av översättningskravet till att avse enbart patentkraven skulle leda till någon domänförlust för svenska språket. Det bedömdes också att det finns skäl att tro att det tekniska språket i första hand utvecklas utanför patentsystemet, nämligen genom forskningsrapporter, tekniska artiklar i vetenskapliga tidskrifter och det allmänna språkbruk som allmänt används i tekniska sammanhang. Enligt min uppfattning bidrar dock även den som skriver en patentansökan till att det tekniska språket används, och därmed kanske också i viss mån till uppkomsten av ny terminologi. Det kan i vart fall konstateras att utvecklingen av språket och terminologin inom ett SOU 2012:19 Överväganden och förslag 131 visst område i regel påverkas gynnande ju mer ett språk används inom det området. Det kan därför inte uteslutas att sådana domänförluster som beskrivs i förarbetena till språklagen i viss mån riskerar att uppkomma om engelskspråkiga patentskrifter godtas i det nationella förfarandet. Å andra sidan påpekas också i propositionen att det är av vikt att språklagen inte hämmar en fortsatt internationalisering (a. prop. s. 13). Detta var också ett av skälen till att det infördes en möjlighet till undantag från språklagens bestämmelser. Det framhålls också att behovet av att skapa ny terminologi behöver vägas mot de förutsättningar som finns inom särskilda verksamhetsområden. Inom vissa verksamheter är terminologin ofta så specialiserad att särskilda facktermer endast förstås av en begränsad krets specialister i världen. Inom sådana verksamhetsområden får enligt propositionen ansvaret för att utveckla och använda terminologi vägas mot den egentliga nyttan och kostnaden som sådan terminologiutveckling kan medföra (a. prop. s. 33). Att hålla kvar vid ett krav på att patentansökningar skulle författas på eller översättas till svenska skulle inte heller säkerställa att svensk terminologi faktiskt skapas i denna process. Även om kravet på svenska fanns kvar finns det inte möjlighet att i praktiken förbjuda enstaka termer på engelska. Det har från flera håll påpekats att om det inte finns en etablerad term på svenska så är det inte ovanligt att den engelska termen används även i en svenskspråkig ansökan. Detta förekommer framför allt inom vissa teknikområden, t.ex. i ansökningar på telekom-området. Allmänt kan också sägas att i den mån det svenska tekniska språket influeras av engelsk terminologi, får orsaken till detta sökas utanför patentsystemet. Sammantaget finns det skäl att anta att kravet på svenskspråkiga patentskrifter i det nationella förfarandet inte har mer än en marginell betydelse för den svenska språkutvecklingen och bildandet av ny svensk terminologi. Språkvårdande organisationer har också i viss mån medgett att patentområdet inte intar någon betydande roll i språksammanhang. I stället är deras farhågor av mer övergripande karaktär. Det finns t.ex. betänkligheter om engelskans allt större användning och inflytande allmänt i samhället. Vidare befaras att en reglering av nu aktuellt slag skulle kunna legitimera liknande åtgärder framöver inom andra områden. Överväganden och förslag SOU 2012:19 132 10.2.3 Offentlighetsaspekter Vid införandet av språklagen konstaterades att det inskränkta översättningskravet för de europeiska patenten avvek från språklagens krav. Möjligheten att enligt 3 § språklagen göra undantag från språklagens bestämmelser är alltså redan utnyttjad i patentsammanhang. Det avsteg från språklagens krav som översättningsbestämmelsen i 82 § PL innebär får dock anses utgöra ett undantag framför allt vad avser principen om att rättsligt bindande dokument ska finnas på svenska. En möjlighet att behandla och bevilja nationella patent på engelska har emellertid i viss mån återverkningar även på andra områden. Av 10 § språklagen framgår att språket i domstolar, förvaltningsmyndigheter och andra organ som fullgör uppgifter i offentlig verksamhet är svenska. Bestämmelsen är i ett avseende ett utlopp för språkpolitiska överväganden, dvs. att det svenska språket ska värnas och användas och att det allmänna har ett särskilt ansvar för detta. Bestämmelsen har emellertid även sin bakgrund i offentlighetsprincipen. För att principen om handlingsoffentlighet i praktiken ska fungera har det anförts att en allmän handling hos en svensk myndighet ska vara skriven på svenska språket. PRV är – till skillnad från EPO – en svensk förvaltningsmyndighet. Om möjligheten att behandla och bevilja nationella patentansökningar på engelska införs innebär det ett frångående av principen att språket vid myndigheter ska vara svenska och att de allmänna handlingar som ges in till eller upprättas av myndigheten ska vara avfattade på svenska. När en nationell svensk patentansökan blir allmänt tillgänglig enligt 22 § andra stycket patentlagen ska den enligt dagens bestämmelser finnas på svenska. Även om en patentansökan har lämnats in på engelska ska den alltså vara översatt i sin helhet till svenska när allmänheten får tillgång till den. Den skriftväxling som äger rum i ärendet mellan sökanden och PRV är också på svenska; i vart fall ska myndighetens förelägganden och andra skrivelser författas på svenska. För att bedöma vilken egentlig effekt en ökad användning av engelska i det nationella patentansökningsförfarandet skulle ha på offentlighetsprincipen måste utgångspunkten vara i vilken mån de olika grupper som har ett intresse av att ta del av de i sammanhanget aktuella handlingarna faktiskt kan tillgodogöra sig dessa på engelska. SOU 2012:19 Överväganden och förslag 133 Den grupp som offentlighetsprincipen i generellt ska tjäna är allmänheten och företrädare för media. De flesta med hemvist i får anses ha förhållandevis goda kunskaper i det engelska språket. Företrädare för språkvårdande organisationer har visserligen varnat för en överdriven tilltro till svenskars förmåga att förstå engelska. Det kan dock antas att allmänhet och media kan få en generell uppfattning om innehållet i såväl själva patentansökningen som i andra till ansökningsförfarandet knutna handlingar och beslut även om dessa är skrivna på engelska. Det är inte i första hand kunskaper i svenska eller engelska språket som är avgörande för om en läsare ska förstå dessa dokument. Den som läser en patentansökan måste vara insatt i det tekniska område som uppfinningen avser. Ansökningens komplexitet innebär i regel att den som vill få en närmare förståelse av dess innebörd i många fall måste anlita en patentexpert, oavsett vilket språk den är skriven på.