sou · H0B359 · 2012-09-11 00:00:00 — SR har dock angett att 2011 användes för utläggningar på externa produktionsbolag, 2010 användes och 2009 användes . SR redovisar inget användande av utländska produktioner. SR:s kostnader för medverkande och programanställda är lägre än (se tabell 8.2). Detta beror, enligt SR, på att bolaget i större utsträckning använt anställningsformen visstids- anställning i stället för medverkande och programanställning vid exempelvis arbetstoppar. och tv påpekade i sitt senaste yttrande över om programföretagen uppfyllde sina uppdrag att redovisningen saknar uppgifter på hur stor andel de olika produk- tionsformerna utgör av det totala utbudet (yttrande , dnr 1200554, 576 och 578). Nämnden konstaterade att SR har en betydande egenproduktion men att det inte går att utläsa hur stor den är i förhållande till andra produktionsformer. I syfte att få en mätbar uppföljning av de olika produktionsformernas inverkan på totalutbudet och variationen ansåg nämnden att SR:s kom- mande redovisningar bör ta upp hur många sändningstimmar som respektive produktionsform svarar för. Nämnden påpekade detta även i sin bedömning av verksamhet (yttrande , dnr 11/00497, 533 och 534). * SR använder begreppet utomståendes medverkan medan SVT och UR använder begreppet utom- ståendes medverkan och andra samarbeten. Definitionen ska dock vara densamma för att öka jäm - förbarheten mellan bolagen. Källa: SR. UR:s radioutbud domineras av egenproduktion. Andelen utlägg- ningar har dock ökat . Utläggningarna utgörs i huvudsak av språkprogram för barn och unga. Även när det gäller företagets tv- utbud dominerar den egna produktionen. Av samproduktionerna är de flesta utländska och i hög grad Nordvisions- eller EBU-sam- arbeten. Utomståendes medverkan i egna produktioner spelar, enligt UR, en viktig roll för företagets radio- och tv-utbud. Medverkande förekommer i princip i samtliga produktioner (UR:s public service- redovisningen , s. 26). UR redovisar kostnaderna för olika slags produktionssamarbeten fördelade på svenska och utländska samarbeten. Dessa samarbeten avser produktionsutläggningar, samproduktioner och förvärv av sändningsrätter. UR delar dock inte upp andra slags produktionssamarbeten i utläggningar, sam- produktioner och förvärv som SVT och SR gör. *Inkluderar ej kostnader för upphovsrättsavtal, översättningsbolag, avtal om musikrättigheter, film - avtal, etc. Anm.: räknar UR endast programanställda och medverkande (arvoderade) som utom - stående medverkande. Detta innebär en förändring i jämförelse med resultaten public service-redovisning som även inkluderade tidsbegränsad anställning och visstidsanställning. Program - anställningskontrakt kan dock erbjudas för insatser på internet och inom det pedagogiska arbetet med hänsyn till UR:s uppdrag vilket minskar den reella skillnaden. Resultaten ovan är omräknade i enlighet med den nya definitionen. UR redovisar även kostnaderna för olika slags produktionssamarbeten fördelade på svenska och utländska samarbeten. Dessa samarbeten avser produktionsutläggningar, samproduktioner och förvärv av sändningsrätter. UR delar dock inte upp andra slags produktionssamarbeten i utläggningar, sam - produktioner och förvärv som SVT och SR gör. Det bör noteras att vissa rättighetskostnader inte ing år i redovisningen. Kostnaderna uppgick till och till . Källa: UR. Såväl SVT som de kommersiella programbolagen på tv-sidan använder sig av externa produktionsbolag. Branschen omsätter cirka 1,5 mil- jarder kronor och sysselsätter, enligt uppgift från Film- och TV- producenterna, cirka 4 000 personer. Inom kategorien underhåll- ningsserier står SVT för en femtedel av branschens omsättning medan SVT inom andra genrer, t.ex. dokumentärer, i princip är den enda kunden i . SVT:s ställning gentemot vissa produktions- bolag är därför mycket stark medan bolaget gentemot andra inte har samma starka ställning. SVT är dock fortfarande en mycket viktig kund. Som vi beskrev i kapitel 3 har de flesta stora produktionsbolag inom tv förvärvats av utländska företag. Utöver dessa finns en rad mindre svenska produktionsbolag som arbetar med t.ex. doku- har även de kommersiella program- bolagen startat egna pro- duktionsbolag. Inom tv-produktion är det vanligt med programformat, framför allt för underhållningsprogram, som används i flera länder men med en lokal produktion av det inhemska programmet. På radiosidan är situationen annorlunda. SR är det enda pro- grambolaget som lägger ut produktioner vilket innebär att SR:s ställning i förhållande till produktionsbolagen är mycket stark. UR är ett litet företag med ett specifikt uppdrag och därför inte så intressant som kund för de stora produktionsbolagen. Företaget är i stället beroende av att det finns små nischade produktionsbolag inom UR:s område. 8.5.1Regleringen av produktionsutläggningar i andra länder I det här avsnittet beskriver vi regleringen av produktions- utläggningar i och . har en omfattande reglering av relationen mellan public service-företag (på tv-sidan) och oberoende producenter i syfte att stimulera en livs- kraftig produktionsbransch. I regleras bl.a. nivån på utläggningar. I används kvoter för att reglera omfattningen av den produktion som public service-företagen ska lägga ut på oberoende tv-producenter. Med oberoende producenter menas att produk- tionsbolagen ska vara oberoende i relation till public service-före- tagen.1 I finns fyra public service-företag med olika finansiering och olika krav: BBC, Channel four, ITV och Five. BBC är det bolag som mest liknar SVT. Channel four har alltsedan starten haft krav på utläggning av all produktion. infördes regler i dåvarande Broadcasting 1 Det innebär sammanfattningsvis att en oberoende producent inte får vara anställd av pro- grambolaget, inte ha ett aktieinnehav i programbolaget som överstiger eller ägas av programbolaget till . Act, nu införda i Communciations Act (Part 3, chapter 4, section 277, Communications Act 2003) om att övriga public ser- vice-företag inte fick lägga ut av sin produk- tion sett i relation till programbudgeten. Kvoterna för utläggningar gäller dock inte alla genrer, nyheter är exempelvis undantagna. För BBC gäller att ska produceras internt och externt. Återstående , som kallas Window of (WOCC), ska den interna och externa produktionen konkurrera om (Broadcasting – An Agreement Between Her Majestys Secretary of State for Culture, Media and Sport and the , 2006-07). Särskilda regler för utläggningar på externa producenter ställs även krav på public service-företagen (Part 3, chapter 4 Section 285, Communications Act 2003 och § 61, the BBC agreement), att ta fram särskilda regler för utläggning av produktion på externa producenter (på engelska Code of practice for commissioning from independent producers). Ofcom, konkur- rensmyndighet för kommunkationssektorn, beslutar om de villkor som behövs för att säkerställa att regler tas fram och revideras när behov för det finns. Av reglerna ska framgå vilka principer som programföretagen avser att använda sig av när överenskommelser om utläggningar av produktioner träffas med externa producenter. Ofcom är ålagd att ta fram riktlinjer för public service-företagen i deras arbete med att ta fram regler och har även ett tillsynsansvar. Varje public service-företag ska ta fram sina egna regler och offentliggöra dessa. Företagens regler ska bl.a säkerställa att rimlig tid ges för att förhandla fram och träffa avtal om villkoren för en utläggning, att det tillräckligt tydligt framgår vilka visnings- och andra rättigheter som överlåts när en utläggning sker, att det finns tillräcklig transparens vad gäller vilka ersättningar som betalas för olika rättigheter och att tillfredsställande villkor gäller för i vilken omfattning rättigheter får utnyttjas vad beträffar tid och exklusivitet. Av reglerna ska framgå hur eventuella tvister mellan parterna ska lösas. Det ska också finnas en ordning för hur företagens efter- levnad av reglerna följs upp och hur tillämpningen av reglerna redo- visas till Ofcom. Enligt Ofcom:s riktlinjer är en grundprincip att produktions- bolagen behåller rättigheterna till produktionerna om dessa inte uttryckligen överlåts till public service-företagen eller någon annan part. Ett annat viktigt mål med reglerna för utläggning av pro- duktion på externa producenter är att säkerställa att processen för utläggningar är tydlig och transparent. Public service-företagen ska bl.a beskriva hur ansvaret för utläggningar av produktion och styr- ningen av intern produktion inom företaget hålls åtskilda (Ofcom 2007, Guidance for Public Service Broadcasters in drawing up Codes of Pratice for commissioning from independent producers, punkt 17–18). Principerna om att produktionsbolagen behåller rättigheterna till produktionerna och att ansvaret för utläggningar av produktion och styrningen av intern produktion hålls åtskilda har framhållits som särskilt betydelsefulla av Film- och TV-pro- ducenterna och beskrivs närmare i avsnitt 8.6. I Radio:s (DR) public service-kontrakt –2014 (s. 22, punkt 8) fastslås att DR ska lägga ut produktion till oberoende producenter med följande belopp: 2011, 2012, 2013 och 2014. Avvikelser på grund av pro- duktionsplanering godtas under förutsättning att produktion till summan av de belopp som anges har lagts ut vid kontraktstidens slut. Utläggningarna ska omfatta tv, radio och andra plattformar. I uppfyllandet av de årliga utläggningskraven får även hyra av teknisk utrustning och DR:s utgifter för bl.a. foto, dekoration eller sceno- grafi för användande i den egna produktionen räknas in. För att främja dialogen med de oberoende producenterna ska, enligt public service-kontraktet, följande ordning införas: efter det att DR har beslutat om större program- satsningar programverksamhet ska DR utarbeta en plan för hur kraven på utläggningar ska uppfyllas. Planen ska offentliggöras och kommuniceras till producenterna. DR ska hålla en producentdag där DR redovisar sina programmässiga överväganden i förhållande till utläggningar samt DR:s övergripande programplaner i övrigt. DR ska bjuda in de externa producenterna till en pitch- dag där producenterna får möjlighet att presentera nya idéer för DR. Modellen ska utvärderas då man ska ta ställning till om modellen fortsatt ska användas eller om man ska införa en s.k. BBC-modell, liknande WOCC som beskrivits ovan, där DR inom den samlade utläggningsramen på i konkurrens med produktionsbolagen kan bjuda på produktioner på 50 miljoner under resterande kontraktsperiod. DR har en hemsida direkt riktad mot externa producenter som producerar tv-program. På denna hemsida redovisar DR sina planer för utläggningar för och lämnar uppgifter om kontaktpersoner och annan praktisk information. 8.6Att främja mångfald i programproduktionen En livskraftig produktionsmarknad är viktig för att allmänheten ska få en mångfald i programutbudet. Utläggningar på externa produk- tionsbolag konkurrensutsätter den egna verksamheten och kan därför bidra till en ökad kreativitet och nya idéer även internt. Mångfald i programproduktionen främjas av en blandning av egenproduktion, utläggningar, samarbetsprojekt, inköp och utom- ståendes medverkan. Som beskrivits i avsnitt 8.2–8.4 använder sig såväl SR, SVT som UR av samtliga produktionsformer men i olika utsträckning. Bedömning: Programföretagen har vidtagit åtgärder för att säkerställa att deras organisationer för inköp och beställning av extern produktion präglas av tydlighet. Detta arbete bör fort- sätta och göras i dialog med de externa produktionsbolagen. Av programföretagens anslagsvillkor framgår, som nämnts ovan, att företagen ska säkerställa att organisationen för inköp och beställning av extern produktion präglas av tydlighet. Någon redogörelse för hur programföretagen säkerställer att organisationen för inköp och beställning av extern produktion präglas av tydlighet återfinns inte i public service-redovisningarna . Enligt SVT hade företaget redan innan nu gällande anslagsvillkor beslutades påbörjat förändringar av sin beställarroll. Produktions- bolagen bjuds t.ex. in till möte där beställare och programchefer medverkar för att informera om vilka program SVT efterfrågar. har SVT också i efterhand tillsammans med de externa producenterna utvärderat förhandlingar som genom- förts mellan parterna. SR har tillsatt ett flertal interna utredningar i syfte att identifiera möjligheter för att utveckla sin beställarkompetens. Som en följd av detta tillsattes 2008 en koordinatör för externa produktioner i syfte att tydliggöra vem de externa bolagen ska kontakta när det gäller kontrakt, avtal och inköp. SR anordnar även möten med de större produktionsbolagen för att redogöra för de kommande årens intentioner för inköp från externa produktioner. SR har tagit fram en leveranshandbok2 med praktisk information kring vad produk- tionsbolagen bör tänka på när man levererar till dem och SVT har tagit fram vad man kallar en arbetsbok för produktionsbolagen.3 Företrädare för externa radioproducenter har framfört önskemål om att SR bör utveckla sin beställarkompetens ytterligare och har betonat vikten av en beställarfunktion som är fristående från pro- ducerande enheter. och erna har framfört att de anser att SVT bör införa rutiner så att alla kontakter mellan SVT och produktionsbolagen går genom SVT:s beställarfunktion, att det hålls en organisatorisk åtskillnad mellan SVT:s beställarfunktion och producerande enheter samt att ett system för registrering och återrapportering införs. Detta för att produk- tionsbolagen ska känna sig trygga vid presentation och införsälj- ning av idéer och manus. fungerar SVT:s programledning som beställarorganisation och bestämmer vad som ska produceras och sändas. Programbestäl- laren ansvarar för strategi och planering av utbudet. Program- beställarna har ett nära samarbete med SVT:s programchefer och löpande kontakt med externa producenter. Det är programcheferna som tar emot programförslag från externa producenter och är ansvariga för program som projektleds på deras respektive avdelning. Programcheferna har ansvar för respektive division, t.ex kultur och 2Leveranshandbok – Ett programs väg genom infrastruktur. 3Att producera för SVT – en guide för bra samarbete. samhälle, barn eller underhållning (Att producera för SVT – en guide för bra samarbete). Programcheferna använder sig av såväl intern som extern produktion. Produktionsbolagen kan, enligt uppgift från SVT, vända sig till programcheferna eller direkt till beställar- organisationen om de vill. Vi kan konstatera att SR och SVT har lagt ner ett relativt omfat- tande arbete på att förbättra sin beställarroll. En förbättrings- potential finns dock, enligt vår bedömning, när det gäller arbetet med att åstadkomma en större åtskillnad mellan beställarorganisa- tionen och de producerande enheterna inom programföretagen. Vår bedömning är att beställarrollen även fortsatt bör utvecklas och att detta bör göras i dialog med de externa producenterna. 8.6.2Omfattningen av extern produktion, m.m. Förslag: Skyldigheten för och UR att i budgetunderlaget redovisa hur mycket företagen avser att lägga på extern radio- produktion kommande år tas bort. Bedömning: Programföretagen bör själva avgöra omfattningen av och fördelningen mellan intern och extern produktion. Som vi beskrev ovan använder ett system med kvoter för omfattningen av utläggningar av tv-produktion och i regleras bl.a. nivån på utläggningar. I har företrädare för radioproducenterna uttryckt önskemål om att SR:s produktions- utläggningar och programinköp ska öka till av pro- duktionsvolymen och att detta regleras i SR:s sändningstillstånd eftersom man anser att utläggningsnivån är för låg. Enligt vår uppfattning främjar det inte konkurrensen mellan intern och extern produktion om en utomstående part i förväg beslutar hur stor andel som ska läggas ut på externa producenter. Det är programföretagen själva som utifrån sina uppdrag som bör avgöra fördelningen mellan intern och extern produktion. I avsnitt 8.7 lämnar vi förslag på en momskompensationsmodell som syftar till att öka konkurrensneutraliteten mellan intern och extern produktion. En ökad konkurrensneutralitet kommer att bidra till att den bästa programidén eller genomförandet i större utsträckning kommer vara styrande i valet av om produktionen görs internt eller externt. Utöver detta kan även vårt förslag om en övergång till digitalradio (se kapitel 11) komma att innebära att fler radioproduktioner läggs ut . Mot denna bakgrund anser vi inte att det är motiverat att ställa krav på programföretagen att de ska lägga ut en viss andel av produktionen på externa produktionsbolag, utöver vad som följer av radio- och tv-lagen. Därför bör också kravet på och UR att de i budgetunderlaget ska ange i vilken omfattning företagen avser lägga ut radioproduktioner tas bort.4 Vid de möten som public service-företagen håller med externa producenter bör däremot före- tagen informera om vilka behov de anser sig ha av externa produk- tioner. 8.6.3Ingen ytterligare reglering gällande rättigheter Bedömning: Ingen ytterligare reglering gällande rättigheter bör införas avseende utläggningar på externa producenter. Regeringen bör vid den halvtidsöversyn som föreslås i kapitel 4 göra en utvärdering av hur SVT:s normalvillkor har påverkat de externa producenterna. I ett avtal om utläggning av en tv-produktion regleras ett antal rättighetsfrågor. Utöver vem som äger rätten till själva program- men och dess användning regleras även vem som äger formatet, dvs. programidén och utvecklingen av densamma, DVD-rättighet- erna, rättigheterna till kringförsäljning, som t.ex. leksaker eller t-shirts, samt hur intäkterna ska fördelas. SVT och Film- och TV-producenterna undertecknade en gemensam avsiktsförklaring. I avsiktsförklaringen kon- staterade parterna att en sund extern produktionsbransch med oberoende produktionsbolag och fria filmare är en grundförut- sättning för SVT:s möjlighet att uppfylla sitt public service-upp- drag. Det framgick även att parterna fört samtal om nivåerna på den externa produktionen (se även avsnitt 8.2) och att SVT som public service-företag ansåg sig ha ett särsiklt ansvar för att lång- siktigt värna den externa produktionsmiljön. 4 SR:s redovisning av planerad utläggningsnivå har inte varit användbar för produktions- bolagen eftersom summan inkluderar mer än utläggningar på externa producenter. Redo- visningen har därför inte fått avsedd effekt. avsiktsförklaringen om att skapa en gemensam arbetsgrupp och inrättade SVT och branschen en sådan arbetsgrupp med uppdrag att föreslå förändringar avseende upphandlingsrutiner, affärsvillkor, inklusive visningsersättning, ägande och intäktsfördel- ning, samt kommunikation. Enligt Film- och TV-producenterna har organisationen i sam- talen med SVT tagit upp för produktionsbolagen prioriterade frågor och argumenterat för att villkor liknande de som gäller enligt Code of practice i bör gälla. Film- och TV-pro- ducenterna avbröt samtalen med SVT med anledning av att organisationen ansåg att man inte fick gehör för sina synpunkter. Film- och TV-producenterna har även till oss framfört behovet av en svensk Code of practice. Två områden är prioriterade: möjlig- heten för produktionsbolagen att ta betalt för och vidareexploatera rättigheterna till sina produktioner, programformat och kringligg- ande rättigheter samt upprätthållandet av integritet och effektivitet vid presentation och visning av idéer. Det sistnämnda har behand- lats i avsnitt 8.6.1. Samtalen mellan SVT och Film- och TV-producenterna har återupptagits och och 2012 har SVT, enligt uppgift, på egen hand och gemensamt med Film- och TV- producenterna arbetat med en särskild hemsida för SVT:s externa affärsrelationer, ett registreringssystem för programförslag och med normalvillkor som ska användas i relation till de externa pro- duktionsbolagen vid utläggningar och samproduktioner. Normalvillkoren kommer att publiceras av SVT och omfatta villkor för kategorierna nöje och fakta, dokumentär och kultur, samt drama. Normalvillkoren ska ange inriktning på de villkor som gäller vid produktionssamarbeten vid all tv-produktion som inte är nyheter, sport eller inköp av färdiga samarbeten. Villkoren omfattar inte filmproduktion. Vår uppfattning är att frågan om rättigheter bör lösas i förhand- ling mellan parterna och inte av en extern part. Det är positivt att SVT avser publicera normalvillkor och att det skett en dialog med de externa producenterna. Eftersom normalvillkoren ännu inte är publicerade kan vi inte bedöma dess effekt. Vi föreslår därför att regeringen vid den halvtidsöversyn som föreslås i kapitel 4 gör en utvärdering av hur normalvillkoren har påverkat de externa pro- ducenterna. När det gäller radioproduktionsbolag är frågan om fördelning av rättigheter inte lika relevant. Vi bedömer att möjligheterna till vidare- försäljning av radioprogram på svenska är få. Den enda tänkbara marknaden för radioprogram på svenska utanför är det svensktalande . Slutligen vill vi understryka att en sund produktionsbransch är viktig för mångfalden i programproduktionen och därmed för pro- gramföretagens uppfyllande av sina uppdrag. Detta bör företagen ta hänsyn till i sina förhandlingar med produktionsbolagen. 8.6.4Definitioner av olika begrepp Bedömning: För att öka transparensen och jämförbarheten mellan programföretagen bör SR och UR redovisa posten produktions- utläggningar på samma sätt som SVT. gavs programföretagen i uppdrag (prop. 2005/06:112 s. 52) att ha en enhetlig redovisning av utomståendes medverkan, pro- duktionsutläggningar, samverkan och inköp av program. Vid en jämförelse av vilka poster som redovisas skiljer sig dessa något åt mellan bolagen. Posten produktionsutläggningar innehåller t.ex. för SR:s del en mycket stor andel kostnader för anlitande av enmansbolag genom vilka t.ex. programledare anlitas. UR redovisar inte posten andra slags produktionssamarbeten uppdelat mellan produktionsutläggningar, samproduktioner och förvärv av sänd- ningsrätt. Även SVT har i sin public service-redovisning angett svårigheter med definitionerna. Som exempel har getts att medverkan från en musikgrupp kan hanteras på ett flertal olika sätt, exempelvis en samlad gageutbetalning eller fakturering från en eller flera av gruppmedlem- marna. För att öka transparensen och jämförbarheten mellan program- företagen anser vi att SR och UR bör redovisa posten produktions- utläggningar på samma sätt som SVT. 8.7Momskompensationsmodell för ökad konkurrensneutralitet SR, SVT och UR betalar mervärdesskatt (moms) på en stor del av inköpen till verksamheten (program, teknik, utsändnings- tjänster, material m.m.). Programföretagen har dock inte rätt att göra avdrag för ingående moms eftersom omsättningen (dvs. radio- och tv-avgiften) är undantagen från skatteplikt enligt 3 kap. 20 § mervärdesskattelagen (1994:200). Programföretagen har inte heller rätt till återbetalning av ingå- ende moms. Momsen stannar därför som en kostnad hos företagen, vilket försämrar konkurrensneutraliteten mellan tjänster utförda i egen regi och tjänster som upphandlas på marknaden. Produktion i egen regi kan bli billigare än upphandling från t.ex. externa pro- ducenter vilket i sin tur kan leda till att dessa inte anlitas av program- företagen. Ytterligare en komplikation med att inte vara momspliktig är att samverkan mellan programföretagen fördyras. En centralisering av interna administrativa tjänster hos ett av företagen innebär att utfakturerade kostnader för tjänster som tillhandahålls de övriga företagen beläggs med moms. Detta ökar kostnaderna eftersom det köpande företaget inte har någon avdragsrätt för momsen. Program- företagens momskostnader 2010 och 2011 framgår av tabell 8.4. Källa: SR, SVT, UR och SRF. I sidoverksamheten, som redovisas separat, kan avdrag för moms göras eftersom man här tar ut moms på omsättningen av program- produktioner, varor och liknande.