sou · H0B360 · 2012-09-28 00:00:00 — Utredaren ska även beakta att en kommuns beslut att införa trängselskatt i hög grad påverkar även medlemmar i närliggande kommuner som saknar inflytande över besluts- processen. I detta sammanhang bör nämnas att i sitt remissvar på promemorian om vissa förändringar av trängselskatten i (dnr Fi2010/5664) har anfört att frågan om trängselskatt inte enbart kan anses vara en enskild kommuns angelägenhet och inte heller generellt sett en regional angelägenhet i första hand. Utredaren ska även analysera hur beskattnings- förbudet, dvs. att en kommun inte har rätt att beskatta andra än sina egna medlemmar, påverkar den kommunala föreskriftsrätten. Uttag av avgift för användandet av allmänna vägar I uppdraget ingår att ta fram författningsförslag avseende uttag av avgifter för fordon som trafikerar broarna över Sundsvallsfjärden, och . En förutsättning ska vara att avgiftsintäkterna i sin helhet kan användas för finansieringen av investeringarna i fråga. Såväl nationellt som EU-gemensamt regelverk ska beaktas, inklusive Eurovinjettdirektivet och EFC- direktivet och beslut som tagits med stöd av detta direktiv. Förslaget ska även vara förenligt med uttag av trängselskatt och befintligt uttag av vägavgifter. Uttag av trängselskatt och avgift för användandet av allmänna vägar för fordon som inte är registrerade i Utredaren ska klargöra vilka förutsättningar som behöver uppfyllas för att fordon som inte är registrerade i ska kunna omfattas av trängselskatt och avgifter för användandet av väginfrastruktur. Förslag ska lämnas på hur pålagor för sådana fordon kan utformas och utredaren ska föreslå den författningsreglering som är nöd- Utredaren ska beakta det förfarande som används vid avgiftsuttag av utländska fordon i bl.a. . Med hänsyn till den nuvarande utformningen av skatteuttaget, svårigheter med att kontrollera att skatten är betald samt att det inte i tillräcklig grad varit möjligt att driva in skatten vid utebliven betalning, har det inte ansetts meningsfullt att fordon som inte är registrerade i ska omfattas av trängselskatt. Avgifter för fordon som inte är registrerade i tas ut på och . När det gäller vägavgift enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon, ska denna betalas även för utländska lastbilar. Avgiften, som är en skatt för fordon registrerade i , tas ut inom ramen för ett samarbete mellan , , , och (Eurovinjettsamarbetet). Avgiften grundas dock inte på passage av viss infrastruktur, utan tas ut för hela eller delar av vägnätet. Eftersom nuvarande system för uttag av trängselskatt bygger på att fordonens registreringsskyltar fotograferas måste det vara möjligt att kunna identifiera ägaren till ett fordon i någon form av fordonsregister. För fordon registrerade i det svenska vägtrafik- registret uppstår sällan några svårigheter i detta avseende. För fordon som inte är registrerade i krävs tillgång till andra länders fordonsregister. I samband med införandet av trängselskatt fanns inte något tillräckligt utvecklat samarbete för informationsutbyte mellan stater avseende fordon. Möjligheten att identifiera fordon som inte var registrerade i var således begränsad. Samarbeten med tillgång till andra länders fordonsregister har utvecklats successivt. Det finns nu ett omfattande informationsutbyte mellan de europeiska myndigheter som ansvarar för nationella register över fordonsuppgifter genom den tekniska plattformen EUCARIS (and ). Ägaruppgifter utbyts dock inte inom ramen för detta samarbete. Inom EU används bl.a. transpondrar för att underlätta identifiering av betalningsskyldiga utländska fordon. Denna utveckling drivs på genom det nordiska samarbetet för interoperabla vägavgiftssystem (EasyGo) och även av den utveckling som kan förutses genom införandet av den europeiska interoperabla vägavgiftstjänsten EETS. Ytterligare ett skäl till att det endast är fordon som är registrerade i som omfattas av trängselskatt är att det i de flesta fall saknas juridisk möjlighet att driva in skulder från fordonsägare i andra länder. I den utsträckning det är möjligt att vidta åtgärder blir en sådan indrivning ofta inte kostnadseffektiv. Motsvarande problem finns även vid uttag av avgift för användandet av väginfrastruktur. Indrivning av bl.a. mervärdes- skatt, vissa punktskatter samt statlig och inkomstskatt omfattas emellertid av rådets direktiv /55/EG av om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder3 (indrivningsdirektivet). Utredaren ska i analysen av pålagor för utländska fordon även redovisa i vilken utsträckning dessa kan inkasseras. Utredaren ska även undersöka och bedöma om indrivningsdirektivet ger möjlighet till indrivning av trängselskatt och avgifter som tas ut vid användandet av väginfrastruktur. Om utredarens slutsats är att indrivningsdirektivet inte omfattar dessa pålagor, ska förutsättningarna för att genom andra tillvägagångssätt driva in sådana skatter och avgifter utredas, och förslag till författningsreglering lämnas. Utredaren ska även lämna förslag på utformning av förfarandet för kontroll. En av utgångspunkterna är att fordon ska kunna passera det skatte- respektive avgiftspliktiga området eller infrastrukturen utan att stanna. Nuvarande regelverk med betalning av trängselskatten i efterhand medför att det inte är möjligt med kontroller i samband med passage av eller vid färd inom tillämpningsområdet. Den möjlighet som står till buds är kontroll i samband med att fordonet används i andra sammanhang. Det förutsätter att den tid inom vilken skatten eller avgiften ska betalas har löpt ut. Beträffande trängselskatt fattas beskattningsbeslut senast den 20:e i kalendermånaden efter den månad som beslutet avser. Med nuvarande regler ska trängselskatten betalas senast den i andra kalendermånaden efter den månad som beslutet avser. Vid kontroll i efterhand är det dessutom fråga om sådana ingripanden som kan kräva särskilda kunskaper och befogenheter (polisiär verksamhet). I samband med uttag av vägavgifter för tunga lastbilar inom ramen för vägavgiftssamarbetet sker kontroll genom att betalningar registreras i en central databas till vilken samarbetsländerna har åtkomst. Som nämnts ovan tas inte något beslut om trängselskatt i samband med passage in i eller ut ur ett tillämpningsområde för 3 EUT L 150, 10.6.2008, s. 28 (Celex 32008L0055). Den som är skattskyldig för trängselskatt får normalt uppgift om att skatt ska betalas i samband med att en månatlig avi skickas till den skattskyldige. Det saknas alltså möjlighet att betala skatten när passagen sker. Utredaren ska analysera de konsekvenser ett sådant förfarande för att betala skatten får vid avgifts- eller skatteuttag för ägare till fordon som inte är registrerade i . En tilläggsavgift tas ut om trängselskatt inte betalats . Om en sådan avgift ska tas ut ska den även omfatta fordon som inte är registrerade i . I en promemoria från (Fi2009/4874) har det övervägts om det finns skäl att ändra den nuvarande tilläggsavgiften. I promemorian ifrågasätts om tilläggsavgiften står i rimlig proportion till betalnings- försummelsen, i synnerhet när betalning sker bara någon dag . Vidare framhålls i promemorian att tilläggsavgiften, med tanke på dess storlek, , framstår som en alltför drastisk första påtryckningsåtgärd för förhållandevis låga skattebelopp. I promemorian föreslås bland annat att en påminnelseavgift ska tas ut innan tilläggsavgift blir aktuell. Förslaget ska ta hänsyn till att sådana avgifter även ska kunna tillämpas på för sent betald avgift och skatt hänförlig till fordon som inte är registrerade i . Påminnelse- och sanktions- avgifter ska påföras på ett enhetligt sätt. Utredaren ska därför lämna förslag på påminnelse- och sanktionsavgifter som tar hänsyn till att dessa avgifter ska tas ut på ett likartat sätt, oavsett om de avser försenad betalning av trängselskatt eller av avgift för användandet av infrastruktur. Bibehållande av trängselskattens förmåga att begränsa trängsel För att bibehålla skattens förmåga att begränsa trängsel behöver skattebeloppen kontinuerligt justeras. För trängselskatten i och gäller även att inkomsterna ska användas för att finansiera vissa investeringar i transportinfrastruktur som ingår i den nationella planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2021. Investeringarna omfattas av den särskilda planeringsram för brukarfinansierade objekt som har fastställts av . Finansieringen av investeringarna i och förutsätter att skattebeloppen successivt höjs. Utredaren ska ta ställning till hur framtida höjningar av tränselskatten ska utformas. Förutom höjningar direkt beslutade av finns exempelvis möjlighet att knyta an skattebeloppen till index. Behörighet att avgöra mål om trängselskatt Mål om trängselskatt prövas av Förvaltningsrätten i enligt 7 c § förordningen (1977:937) om allmänna förvaltnings- domstolars behörighet m.m. Inte minst mot bakgrund av att trängselskatt nu kommer att tas ut i ska utredaren överväga om det finns anledning att göra förändringar i fråga om vilka domstolar som ska ha behörighet att döma i mål om trängselskatt. En konsekvensbeskrivning ska göras av förslagen. Utredaren ska särskilt bedöma de konsekvenser som förslagen kan komma att medföra för intäkterna från trängselskatt i och . Utredarens förslag får inte innebära lägre intäkter från trängselskatten i och än vad som anges i den nationella planen för utveckling av transportsystem för perioden –2021. Samråd och redovisning av uppdraget Samråd ska ske med berörda myndigheter. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till 2011 års vägtullsutredning (Fi 2011:08) Regeringen beslutade kommittédirektiv om skatte- och avgiftsuttag vid användandet av vissa vägar (dir. 2011:47). Utredaren ska , utöver vad som framgår av redan beslutade direktiv, ta fram förslag till hur Europeiska kommissionens beslut /750/EG av om definitionen av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta1 ska genomföras i svensk rätt. Utredaren ska lämna de författningsförslag som genomförandet av kommis- sionens beslut kräver. Tidpunkten då uppdraget ska redovisas ändras på följande sätt. Den del av uppdraget som avser uttag av avgift för användandet av de nya broarna över Sundsvallsfjärden, och inklusive ett sådant avgiftsuttag för fordon som inte är registrerade i samt genomförandet i svensk rätt av kommissionens beslut om definitionen av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter ska utredaren redovisa . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Utredaren ska ta fram förslag till hur kommissionens beslut /750/EG av om definitionen av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta ska genomföras i svensk rätt. 1 EUT L 268, 13.10.2009, s. 11 (Celex 32009D0750). att se över lagen (2007:58) om elektroniska vägavgiftssystem och förordningen (2007:59) om elektroniska vägavgiftssystem samt att föreslå övriga författningsändringar som behövs. När det gäller förslag till fördelning av de roller och uppgifter som följer av kommissionens beslut ska utredaren ta utgångspunkt i den nu gällande ansvarsfördelningen mellan och Transportstyrelsen. Utredaren ska särskilt beakta att har till uppgift att ansvara för byggande och drift av statliga vägar och att Transportstyrelsen har till uppgift att svara för vägtrafik- registret och tillsyn inom transportområdet. Kommissionen har genom beslut /750/EG fastställt tekniska specifikationer, kontraktsregler samt vissa rättigheter och skyldigheter för olika aktörer inom ramen för ett europeiskt system för elektroniska vägtullar. Införandet av systemet följer av och rådets direktiv /52/EG av om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen2 (EFC-direktivet), som i svensk lagstiftning har genomförts genom lagen (2007:58) om elektroniska vägavgifts- system och förordningen (2007:59) om elektroniska vägavgifts- system. Den del av uppdraget som avser uttag av avgift för användandet av de nya broarna över Sundsvallsfjärden, och ska redovisas separat. Denna del av uppdraget omfattar även avgiftsuttag för fordon som inte är registrerade i och genomförandet i svensk rätt av kommissionens beslut om definitionen av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta. I de ursprungliga direktiven gavs utredaren i uppdrag att lämna förslag på bestämmelser om påminnelse- och sanktionsavgifter som tar hänsyn till att dessa avgifter ska tas ut på ett likartat sätt, oavsett om de avser försenad betalning av trängselskatt eller av avgift för användandet av infrastruktur. Det angavs vidare i dessa direktiv att förslaget ska ta hänsyn till att sådana avgifter även ska kunna tillämpas på försent betald avgift och skatt hänförlig till fordon som inte är registrerade i samt att påminnelse- och sanktionsavgifter ska tas ut på ett enhetligt sätt. Utredaren ska lämna ett samlat förslag i dessa delar i den slutliga redovisningen av uppdraget. I fråga om försenad betalning av avgift för användandet av de nya broarna över Sundsvallsfjärden, och 2 EUT L 166, 30.4.2004, s. 124 (Celex 32004L0052). får utredaren i delredovisningen endast föreslå sanktioner och bestämmelser som motsvarar nuvarande regler som gäller vid försent betald trängselskatt. Det ursprungliga uppdraget gällande samtliga aktuella påminnelse- och sanktionsavgifter, inklusive de nya broarna, ska fortsatt redovisas i slutbetänkandet. Uppdraget skulle enligt de ursprungliga direktiven redovisas . Den ytterligare uppgift som utredaren nu fått innebär att tiden för uppdraget måste förlängas. Den del av uppdraget som avser avgifter för användandet av de nya broarna över Sundsvallsfjärden, och samt genom- förandet av kommissionens beslut /750/EG av ska redovisas i ett delbetänkande . Övriga delar av arbetet ska redovisas i ett slutbetänkande . 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 1 Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet OCH RÅDETS DIREKTIV 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (EGT L 187, 20.7.1999, s. 42) och rådets direktiv /38/EG av Rådets direktiv /103/EG av och rådets direktiv /76/EU av den Akt om villkoren för Republiken , Republiken , Re publiken , Republiken , Republiken , Repu bliken , Republiken , Republiken , Republiken och Republiken anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av för dragen 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 2 OCH RÅDETS DIREKTIV 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen skapen, särskilt artiklarna 71.1 och 93 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), med beaktande av yttrande (3), i enlighet med artikel 251 i fördraget (4), och av följande skäl: 1.Det är en förutsättning för att kunna avlägsna snedvridning av konkurrensen mellan transportföretag i medlemsstaterna att avgiftssystemen harmoniseras och att rättvisa ordningar införs för att ta ut infrastrukturkostnader av åkare. 2.Dessa mål kan endast uppnås i etapper. 3.En viss grad av harmonisering av skatte- och avgiftssystemen har redan uppnåtts genom antagandet av rådets direktiv /81/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (5) och rådets direktiv /82/EEG av om tillnärmning av punktskattesatser för mineraloljor (6). 4.Europeiska gemenskapernas domstol upphävde genom dom i mål C-21/94, mot rådet (7), rådets direktiv /89/EEG av om medlemsstaternas tillämpning av skatter på vissa fordon som används för godstran sporter på väg och tullar och avgifter för användningen av vissa infrastrukturer (8), men förklarade att direktivet alltjämt skulle vara tillämpligt till dess att rådet antar ett nytt direktiv. Direktiv /89/EEG ersätts därför av detta direktiv. (1) EGT C 59, 26.2.1997, s. 9. (2) EGT C 206, , s. 17. (3) Yttrandet avgett (ännu ej offentliggjort i EGT). (4) yttrande av (EGT C 286, 22.9.1997, s. 217), rådets gemensamma ståndpunkt av (EGT C 58, , s. 1) och beslut av (ännu ej offentliggjort i EGT). (5) EGT L 316, 31.10.1992, s. 12. Direktivet senast ändrat genom direktiv /74/EG (EGT L 365, 31.12.1994, s. 46). (6) EGT L 316, 31.10.1992, s. 19. Direktivet ändrat genom direktiv /74/EG. (7) 1995, I-1827. (8) EGT L 279, 12.11.1993, s. 32. 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 3 5.Under nuvarande omständigheter bör anpassningen av nationella avgiftssystem begränsas till kommersiella fordon vars högsta tillåtna bruttolastvikt överstiger en viss nivå. 6.För detta ändamål bör vissa minimiskattesatser bestämmas för de fordonsskatter som tillämpas av medlemsstaterna eller som eventuellt kommer att ersätta dessa. 7.Användandet av vägvänliga och mindre förorenande fordon bör uppmuntras genom en differentiering av skatter eller avgifter, förutsatt att en sådan differentiering inte hindrar den inre marknadens funktion. 8.Vissa medlemsstater bör kunna undantas från minimiskattes atserna för att underlätta anpassningen till de nivåer som krävs enligt detta direktiv. 9.Viss lokal inhemsk transportverksamhet med liten inverkan på gemenskapens transportmarknad är föremål för nedsatta fordonsskattesatser. Medlemsstaterna bör för att säker ställa en smidig övergång tillåtas föreskriva tillfälliga undantag från minimiskattesatserna. 10.Medlemsstaterna bör tillåtas att tillämpa nedsatta skattesatser eller undantag från fordonsskatt för fordon vars användning sannolikt inte kan inverka på gemenskapens transportmarknad. 11.För att ta hänsyn till vissa särskilda situationer bör det fastställas ett förfarande genom vilket medlemsstater kan tillåtas behålla ytterligare undantag eller nedsättning. 12.Befintliga snedvridningar av konkurrensen kan inte avlägsnas enbart genom harmonisering av skatter eller punktskatter på bränsle, men till dess tekniskt och ekonomiskt lämpligare avgifts former införs kan sådana snedvridningar minskas genom möjligheten att behålla eller införa vägtullar och/eller vägavgift på motorvägar. Medlemsstaterna bör dessutom tillåtas att ta ut avgifter för användandet av broar, tunnlar och bergspass. 13.Med tanke på de särskilda villkor som gäller för vissa vägar i kan det vara lämpligt för en medlemsstat att på ett väldefinierat vägavsnitt av dess motorvägnät låta bli att tillämpa ett system med vägavgifter för att istället möjliggöra en tillämpning av en infrastrukturrelaterad avgift. 14.Vägtullar och vägavgifter bör inte vara diskriminerande, medföra orimliga formaliteter eller skapa hinder vid inre gränser. Lämpliga åtgärder bör därför vidtas för att tillåta att vägtullar och vägav gifter betalas när som helst och med olika former av betalning smedel. 15.Vägavgiftssatserna bör grunda sig på hur länge infrastrukturen i fråga används och bör differentieras i förhållande till den kostnad som orsakas av vägfordonen. 16.Nedsatta satser för vägavgifterna bör tillfälligt tillämpas på fordon som är registrerade för att ta hänsyn till svårigheter som beror på landets geopolitiska läge. 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 4 17.För att säkerställa att vägavgifter och vägtullar tillämpas enhetligt bör vissa regler fastställas för hur dessa får tillämpas, som till exempel egenskaperna hos den infrastruktur som sådana vägav gifter och vägtullar kan tillämpas på, maximinivåer för vissa avgiftssatser och andra allmänna villkor som måste gälla. De viktade genomsnittliga vägtullarna bör vara relaterade till kost naderna för uppbyggnad, drift och utveckling av det berörda infrastrukturnätet. 18.Medlemsstaterna bör kunna använda en viss procentdel av vägav gifterna eller vägtullarna till skydd för miljön och en balanserad utveckling av transportnätet, under förutsättning att detta belopp beräknas i enlighet med bestämmelserna i detta direktiv. 19.De belopp i detta direktiv som har uttryckts i de nationella valu taenheterna i de medlemsstater som har infört euron kommer att låsas när värdet på euron kommer att fast ställas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2866/98 av om omräkningskurserna mellan euron och valutorna för de medlemsstater som inför euron (1). Det är lämpligt att de medlemsstater som inte har infört euron ser över beloppen i nationella valutor i detta direktiv och anpassar dem i förekommande fall för att ta hänsyn till förändringar i växelkurserna. Årliga anpassningar av de nationella valutorna behöver inte vara obligatoriska om tillämpningen av de nya växelkurserna skulle resultera i en ändring som är lägre än en viss procentuell nivå. 20.Territorialprincipen bör tillämpas. Två eller flera medlemsstater kan samarbeta för att införa ett gemensamt system för vägav gifter, förutsatt att vissa ytterligare villkor uppfylls. 21.I enlighet med proportionalitetsprincipen är detta direktiv begränsat till vad som är nödvändigt för att uppnå de efter strävade målen, enligt bestämmelserna i artikel 5 tredje stycket 22.En exakt tidtabell bör anges för att revidera bestämmelserna i detta direktiv och för att överväga sådana anpassningar av dem som kan visa sig nödvändiga, med målsättning att utveckla ett mer territoriellt avgiftssystem. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Detta direktiv är tillämpligt på fordonsskatter, vägtullar och vägavgifter som tas ut på fordon enligt definition i artikel 2. Detta direktiv skall inte gälla för fordon som utför transportverksamhet uteslutande på medlemsstaternas utomeuropeiska territorier. (1) EGT L 359, 31.12.1998, s. 1. 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 5 Det skall inte heller gälla för fordon registrerade på , i och , på eller vilka utför transport verksamhet uteslutande på dessa territorier eller mellan dessa territorier och det spanska eller det portugisiska fastlandet. I detta direktiv avses med a)transeuropeiskt vägnät: det vägnät som definieras i avsnitt 2 i bilaga I till och rådets beslut nr 1692/96/EG av om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (1) så som det illustreras med hjälp av kartor. Kartorna hänför sig till motsvarande avsnitt som nämns i artikeldelen och/eller bilaga II till det beslutet, aa)anläggningskostnader: kostnader i samband med anläggning, i före kommande fall även finansieringskostnader, av ny infrastruktur eller förbättringar av ny infrastruktur (inbegripet betydande strukturella reparationer), eller infrastruktur eller förbättringar av infrastruktur (inbegripet betydande strukturella reparationer) som färdigställts högst före för vilka vägtullsystem redan har införts eller som färdigställts högst före införandet av nya vägtullsystem som införts efter ; kostnader för infrastruktur eller förbättringar av infrastruktur som färdigställts före dessa tidsfrister får också anses som anläggningskostnader när i)en medlemsstat har inrättat ett vägtullsystem där dessa kostnader täcks genom ett avtal med en vägtulloperatör eller andra rättsliga instrument med motsvarande verkan som träder i kraft före , eller ii)en medlemsstat kan påvisa att skälet till att infrastrukturen i fråga byggdes var att dess planerade livslängd var . Under alla förhållanden får den del av anläggningskost naderna som skall beaktas inte överstiga den del av den nuvarande planerade livslängden som återstår för infrastruk turkomponenter vid eller den tidpunkt när det nya vägtullsystemet införs, om denna tidpunkt infaller . Kostnader för infrastruktur eller förbättringar av infrastruktur får inbegripa eventuella särskilda infrastrukturutgifter som syftar till att minska buller eller förbättra trafiksäkerheten, och infrastrukturoperatörens faktiska betalningar för objektiva miljöfaktorer, exempelvis skydd mot markför orening, ab) finansieringskostnader: ränta på lån och/eller avkastning på eget kapital från aktieägare, (1) EGT L 228, , s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 884/2004/EG (EUT L 167, 30.4.2004, s. 1). 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 6