sou · H0B374 · 2012-11-09 00:00:00 — Romernas situation har varit föremål för utredning i (SOU 2010:55, se vidare 5.2.1). Främlingsfientlighet är ett paraplybegrepp för alla former av generaliserad intolerans, det vill säga intolerans riktad mot hela grupper med någon form av etnisk sammansättning. Främlings- fientlighet kan avse såväl rasism i biologisk eller kulturell mening som religiös intolerans. Den kan ta sig uttryck i attityder, kulturella föreställningar och handlingar, och handlingarna kan vara såväl diskriminering som våld. Alla åtgärder som kan tänkas drabba personer med utländsk bakgrund hårdare än personer med svensk bakgrund behöver inte vara uttryck för främlingsfientlighet. Avgörande är vilka motiv som ligger bakom. Främlingar kan vara personer med ursprung i andra länder men det kan också vara personer som är födda mitt ibland oss, till och med vara en av oss. Främlingsfientlighet kan karaktärisera alltifrån små grupper i ett samhälle till den officiella politiken. Nazityskland är ett exempel på det senare, men också i finns många exempel på att den officiella politiken med dagens mått mätt har varit främlings- fientlig. uppskattades antalet tattare och zigenare till omkring 8 000. Det är mycket sannolikt att den senare uppskattningen inbegrep fler lösdrivare och asociala, som då ofta klassificerades som tattare (2010:41). Någon direkt uppskattning av antalet zigenare som bekräftar Catomeris uppskattning har jag inte kunnat finna. Majoriteten av människor i ett land tenderar att följa auktoriteter, till exempel statens ledning. Man kan därför hävda att det finns en potentiell främlingsfiende inom oss alla och att det är det största hotet mot ett samhälle för alla. Samhällets auktoriteter, inte minst politiska företrädare, har därför ett stort ansvar för utvecklingen. Det finns på det individuella planet ett slags främlingsrädslans logik. Den går ut på att man dömer individer ur grupper med utgångspunkt i stereotypa föreställningar om gruppen, före- ställningar om hurudana alla individer i gruppen är. Delvis kan sådana föreställningar påverkas av om man lär känna individer ur gruppen. Den faktor som starkast påverkar sannolikhet för toleranta eller främlingsfientliga attityder är utbildning. Med högre utbildning minskar sannolikheten för främlingsfientliga attityder. Främlingsfientligheten påverkas också av samhällsfaktorer. I länder där politiker har en mer negativ inställning till invandring eller där de ekonomiska problemen är stora tenderar främlings- fientligheten att vara större. Främlingsfientlighet förutsätter kategorisering av människor, en indelning i vi och dom. Kategorisering kan generellt sett vara motiverad av till exempel administrativa skäl. Men ofta kategori- serar vi andra utan att ha sådana rationella skäl. Ofta tillskrivs kategorier av människor gemensamma egen- skaper. Men individer inom en grupp har i själva verket olika egenskaper och också många andra sociala identiteter än sin etnicitet, till exempel medborgarskap, bostadsort, kön, klass, politiska åsikter, yrke, matvanor, sportintresse, musiksmak och sociala engagemang. Kategorisering innebär att man fokuserar på olikheter mellan till exempel etniska grupper. Men det finns alltså stora individuella variationer inom alla grupper och mycket som förenar grupper och individer från olika etniska grupper. Man kan se på etnicitet på olika sätt, som en egenskap, något social inlärt eller något som formas av andras schablonartade bilder. Indelningen i etniciteter kan ifrågasättas. Alla människor har sitt ursprung i . Under 60 har människorna spritt sig ut över världen. Människor har inte etablerat slutna samhällen och kulturer utan snarare levt i nätverk av samhällen med ett ständigt utbyte av erfarenheter och kunskaper. Under vissa omständigheter kan ändå en känsla av etnisk tillhörighet växa fram. faktorn bakom förefaller vara känslan av yttre hot som vi måste gå samman och värja oss mot. Allt fler människor känner inte tillhörighet bara till en etnisk grupp utan till flera. De befinner sig i ett transnationellt rum. I svensk kultur finns det ganska litet som är unikt svenskt. Den svenska kulturen har, liksom andra kulturer, formats i fortlöpande kontakter med andra kulturer. Vissa värderingar och beteenden kan vara vanligare eller mindre vanliga i än i andra länder. Men det är den relativa frekvensen som skiljer det ena landet från det andra. Det är procentsatserna som är kulturskiljande, inte kvalitativa skillnader mellan homogena grupper. Och värderingar förändras . Många av de värderingar vi kan förknippa med svenskhet har manifesterats i politiska beslut och var otänkbara. Svenskhet är mångfald. Det vore fundamentalt fel att försöka göra någon trovärdig beskrivning av hur vår nationella identitet egentligen ser ut. Svensken kan i själva verket fungera som en spegel för flera olika betraktare. Var och en kan välja sin karaktär efter behov och inom mycket vida ramar. Svenskheten skiljer sig i det avseendet inte från andra kulturer. Alla kulturer är mångfald. Men det är ofta svårare att se det när andra kulturer ska värderas än den egna. Därför uppstår ofta stereotypa föreställningar av andra kulturer och ur dem kan växa främlingsfientlighet. För att bekämpa främlingsfientlighet är det därför angeläget att bryta ner dessa stereotypa föreställningar och lära sig se nyanser och individer och i andra grupper. Bayart, , 2005. The Illusion of Cultural Identity. Borevi, , Per, 2004. – en introduktion, i Per Strömblad (red), Kategorisering och integration. , ., 1998. Helt vanliga män. Reserv- polisbataljon 101 och den slutliga lösningen i . , , 2004. Nyhetslogik och främlingssyn i mediernas konstruktion av invandrare, i Per Strömblad (red), Kategorisering och integration. , , 2008. Bilden av invandrare i svenska nyhetsmedier, i (red), Migration och etnicitet. Catomeris, , 2004. Det ohyggliga arvet. och främlingen genom tiderna. , Irka, 2010. Romerna – ett europeiskt dilemma. & Escandell, , 2010. Comparative Analyses of Public attitudes Toward Immigrants and : A Review of Theories and Research. Extremhögerns nya ansikte. 2111130–111216. Skolan misslyckas med utrikesfödda elever. , , 2005. En stuga på sjätte våningen. DeMarinis, , 2012. Psykologiska funktioner av existentiella ritualer: fallstudier från och , i A. Geel & O. (red), Den religiösa människan: en introduktion till religionspsykologi. , , 2012. Positiv attityd till invandring trots mobilisering av invandringsmotstånd, tillgänglig på marie-demker.pdf. Dencik, , 2011. Neo-tribalism: Exploring the Populist to a Europe, i , An Anthology of Contending Views on . , , 2005. , Germs and Steel. Vete, vapen och virus. , , , , , 1993. , Bo, 2005. Socialpsykologi, i m fl (red), Vår tids psykologi. , , 1991. Från svärdet till plikten. , , 1989. , , 2007. Etnicitet och nationalism. Essed, , 1991. Understanding Everyday Racism. FLH (Forum för levande historia), 2010. intoleransen – en studie av gymnasieelevers attityder 2009/2010. Fredrickson, ., 2005. En historisk översikt. , , 2012. på taket – made in . , Hans, 2010. Gilroy, , 1993. Modernity and Double Consciousness. , , 2009. Från idiot till medborgare. , Per, 2007. Ett transnationellt perspektiv på migration, i et al (red), Transnationella rum. , , 2006. Det rena landet. Om konsten att uppfinna sina förfäder. Hamerow, , 2008. Why We Watched. Europe, , and the Holocaust. , , 1993. When culture is everywhere: Reflections on a favorite concept. Ethnos, 58:1–2, 95–111. Hazell, Bo, 2011. Från tattare till travellers. , Zenia, 2008. Myten om det mångkulturella samhället. Teoretiska perspektiv på mångkulturalismen, i (red), Migration och etnicitet. , , , , , 2011. The missing factor: why social democracy can lead to restrictive immigration policy. Hjerm, , 2008. Främlingsfientlighet, i (red), Etnicitet. Perspektiv på samhället. Hjerm, , & Nagayoshi, , 2011. The composition of the minority population as a threat: Can real economic and cultural threats explain xenophobia?. International Sociology 1–28 & , , 2010. Essentials of Social Psychology. , , 2011. Den dolda alliansen. , , 2009. Murder in the Name of Honour. Hällsten, , , , , 2011. Crime as a Price of Inequality? The Delinquency Gap between Children of Immigrants and Children of Native Swedes. , (red), 2005. Hedersmord: av hederskulturer. Kamali, , 2006. Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder, i (red), Den segregerande integrationen. Klintberg, af, 1986. Råttan i pizzan. , , , 1981. Etnisk diskriminering och social identitet. Legrain, , 2006. Your country needs them. , , 2005. Fördomar och diskriminering – klassiska problem, i m fl, Likhet inför lagen. , , , 2005. Personlighetspsykologi, i m fl (red), Vår tids psykologi. , , 2008. Svensk makt på samisk mark. , , 2008. Why both sides are wrong in the race debate. & , , 2005. Brottslighet bland personer födda i och i utlandet. Brå rapport 2005:17. Meidal, , 2001. – Oh, så osvenskt!, i (red), Vad är ? Milgram, , 2010. Obedience to Authority. , , , , , 2011. Mångfaldsbarometern 2011, , . Nordwall, , , 2010. SD:s hembygd är inte vår hembygd. , et al (red), 2007. , Bo, 2006. Stories about strangers. Swedish Media Constructions of Socio-Cultural risk. , , , 2005. Vilka är annorlunda? Om invandrares möte med svensk kultur. , , 2008. Invandrare och brott, i (red), Migration och etnicitet. nittonde, tjugonde och tjugoförsta rapport till för avskaffande av rasdiskriminering. 120627 A2012/1917/DISK. FN:s konventioner om Mänskliga rättig- heter. , , 2010. Det nya vansinnet. Rydgren, , 2004. The Logic of Xenophobia. Rationality and Society, Vol 16(2):123–148. , , 2010. SD:s rapport får icke godkänt. Sen, Amartya, 2006. Identitet och våld. Simmel, , 1981. Hur är samhället möjligt? Skovdahl, , 1999. Skelett i garderoben. Om rasismens idé- historiska rötter. Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap, betänkande av utredningen om stärkt skydd mot tvångs- äktenskap och barnäktenskap. Romers rätt – en strategi för romer i , betänkande från delegationen för romska frågor. Det blågula – strukturell diskriminering i , betänkande från utredningen om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. SOU 1989:13–14. Mångfald mot enfald, slutrapport från kommissionen mot rasism och främlingsfientlighet. Stier, , 2009. En introduktion i interkulturella studier. Stier, , 2003. Människans gåtfulla porträtt. Stix, , 2008. Traces of a distant past. Scientific American, 2008. , , 2009. I nationalismens bakvatten. Om minoritet, etnicitet och rasism. Svenska krusbär i urval av och , 1996. En historiebok om och svenskar. , , 1963. , Gellert, 2012. Den ensamme galningen är också en terrorist. Wallach , , 2007, Slöjans politik. Welzer, , 2007. Hur helt vanliga människor blir massmördare. , , 2010. Identity and inter-ethnic relations, i m fl (red), Identity Processes and Dynamics in Multi- Ethnic Europé. , , 2004. Mångfald, nationell identitet och samhörighet, i Per Strömblad (red), Kategorisering och integration. , , 2009. , , 2006. A Global Perspective. Zimbardo, , 2007. Understanding How Good People Turn . , Kickis, 2009. Hedersrelaterat förtryck och våld i . , , 2011. Att bo granne ed ondskan, förhållande till nazismen, Nazityskland och Förintelsen. 3Främlingsfientliga och intoleranta attityder I mitt uppdrag ingår att sammanställa den kunskap som finns om främlingsfientliga och intoleranta attityder i samhället. Främlings- fientlighet kan enligt utredningsdirektiven komma till uttryck genom en negativ attityd – missaktning eller rent av hat – mot vissa personer på grund av etnisk tillhörighet eller religiös eller kulturell bakgrund. Företeelser som t ex antisemitism, islamofobi, afrofobi och antiziganism omfattas av uppdraget. Avgörande i samman- hanget är om det är fråga om ideologier, uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om alla människors lika värde. En stor del av senare tids flyktinginvandring till har kommit från krigsområden där islam är majoritetens religion – , och – eller den dominerande religionen – Bosnien. Det betyder att andelen personer med sin bakgrund i muslimskt dominerade länder har ökat i befolkningen. Antalet bedöms totalt uppgå till cirka 450 000 eller av befolkningen (2012). Enligt statistik från stöd till trossamfund är 110 000 personer registrerade medlemmar i muslimska försam- lingar som får statsbidrag. Det totala antalet religiösa muslimer har uppskattats till 150 000 varav 5 000 svenska konvertiter (2011:87). Judar och romer är nationella minoriteter i Sverige.1 Det har som jag tidigare redovisat funnits judar och romer i . Grupperna har numerärt ökat genom invandring av rasism, förföljelse och pogromer i olika länder. 1 Gemensamt för de nationella minoritetsgrupperna i (samer, judar, romer, sverigefinnar och tornedalingar) är att de har befolkat och att de är grupper med en uttalad samhörighet. De har också en egen religiös, språklig eller kulturell tillhörighet tillsammans med en vilja att behålla sin identitet (SOU 2010:55: 81). Främlingsfientliga och intoleranta attityder judar uppskattas till cirka 20 000 personer varav cirka 9 000 är registrerade medlemmar i judiska församlingar. Antalet romer uppskattas till cirka 50 000 (Palosuo 2008). 3.1Hur mäta främlingsfientlighet? I det följande belyses främlingsfientlighet i med utblickar mot i första hand från i huvudsak tre perspektiv. Det första perspektivet ges av olika opinionsundersökningar som försöker ta reda på vilka åsikter individer har (3.2). Sådana undersökningar utförs i regel genom att man gör ett slumpmässigt statistiskt urval av personer, som ska spegla (eller andra länders) befolkning(ar). Respondenterna ställs inför olika påståen- den som de kan instämma i eller ta avstånd från. Det ställs sällan raka frågor om sådant som främlingsfientlighet utan man får genom att väga samman svaren på ett antal relaterade frågor försöka få ett mått på den. Ett problem med denna typ av undersökningar är att frågorna inte alltid är lättolkade. En negativ inställning till invandring kan till exempel vara ett uttryck för främlingsfientlighet, men behöver inte vara det. Avgörande är vilka motiv som ligger bakom, och det känner man inte alltid till. Vissa undersökningar upprepas regelbundet. Det gör det möjligt att avläsa trender . får man inte blunda för risken att frågorna kan tolkas olika när de ställs över mycket långt tid. Det kan tänkas att individer som får en viss fråga uppfattar den annorlunda än när samma fråga ställdes till andra individer . Det motiverar en viss försiktighet i tolkningen. En annan fråga som ofta väcker mycket diskussion är tolk- ningen av nivåer i opinionsundersökningar. Är mycket eller litet? Även här är det motiverat med en viss försiktighet. Människor hyser naturligtvis vilka åsikter de vill, men hand- lingar kan vara tillåtna eller förbjudna. Sambandet mellan attityder och handlingar är inte helt klart. Individer kan till exempel uttrycka mycket negativa åsikter om utrikes födda, men i handling uppträda helt korrekt mot dem. Andra kan uttrycka positiva åsikter men i handling uppträda diskriminerande. En del kan vara starka anhängare av till exempel principerna i FN:s mänskliga rättigheter, men ändå ha stereotypa föreställningar om vissa etniska grupper, vilket kan påverka deras handlingar. Att bara studera attityder ger Främlingsfientliga och intoleranta attityder därför inget svar på hur omfattande den främlingsfientlighet är som manifesteras i handling. Det andra perspektivet som ska belysas är därför hur vanligt det är att brott med främlingsfientliga motiv anmäls till polisen eller att fall av diskriminering med sådana motiv anmäls till Diskrimine- ringsombudsmannen (DO) (3.3). måste betonas att även dessa siffror kan ge en falsk bild av exakthet. Hur stor andel av inträffade händelser som anmäls till polisen eller DO kan variera . Ändrad lagstiftning, medial uppmärksamhet eller skift- ande bedömningar av vad man tror att anmälningar leder till kan påverka anmälningsbenägenheten. anmäls drygt en fjärdedel av de brott med främlingsfientliga motiv som enskilda upplever sig ha varit utsatta för till polisen. En ökad anmälningsbenägenhet, till exempel därför att anmälningsförfarandet underlättas, kan snabbt leda till en kraftig uppgång i anmälda brott utan att det motsvaras av en ökning av antalet begångna brott. Av de brott inom denna kategori som anmäls till polisen är det bara en bråkdel som hos polisen registreras som hatbrott. Ändrade administrativa rutiner hos polisen skulle leda till en kraftig uppgång i brottsstatistiken även vid en nedgång i de brott som faktiskt sker. Det tredje perspektivet, , som ska redovisas är enskilda individers upplevelser av vardagsrasism (3.4). De undersökningar som finns om detta är nästan undantagslöst kvalitativa, det vill säga ett begränsat antal individer intervjuas om sina upplevelser. Urvalet har sällan skett slumpmässigt och är dessutom för litet för att kunna vara representativt. Denna metod innebär att man kan få veta vilka uttryck främlingsfientlighet kan ta sig, men man har ingen möjlighet att uttala sig om hur vanligt det är. Jag kommer efter denna genomgång att redovisa vilka över- gripande slutsatser jag anser att man kan dra av materialet (3.5). 3.2.1Inställningen till mångkultur, invandrare och invandring Det finns flera serier av undersökningar som visar att det har skett en utveckling i positiv riktning under när det gäller inställningen till invandring och invandrare. Påståendet det finns för många utlänningar i har upprepats i SOM- Främlingsfientliga och intoleranta attityder institutets undersökningar vid sex tillfällen från 1993 till 2009.2 En jämförelse mellan de olika mätningarna visar att svaren blivit alltmer tillåtande. Även andelen som anser att det är ett bra förslag att ta emot färre flyktingar minskar. var andelen som ansåg att det var ett bra förslag medan den hade minskat till 41. För sympatisörer till de traditionella riksdags- partierna varierar andelen mellan . För Sverige- demokraternas sympatisörer är andelen . Den andel som anser att invandrare helt eller delvis ska få utöva sin religion i har ökat och uppgår 2011 till 63 procent.3 Andelen som tycker att denna tanke är helt felaktig har halverats. Även på denna punkt sticker sympatisörer ut, endast en dryg fjärdedel av dem anser att invandrare fritt ska få utöva sin religion. Andelen som kan tänka sig att gå med i en organisation som arbetar mot rasism och främlingsfientlighet har legat stabilt mellan . Andelen som helt instämmer i detta påstående uppgick år . Räknas även de som delvis kan tänka sig det överstiger andelen . Omvänt är andelen som helt eller delvis kan tänka sig att gå med i en organisation som vill stoppa invandringen (varav helt). SOM-undersökning ställdes frågor om svenskarnas uppfattning om invandring som problem och hot. Resultaten tyder på att det finns en mindre andel som tydligt uppfattar invandring på det sättet. anger att det är helt riktigt att invandringen är ett hot mot svensk kultur och svenska värden, att de känner många som tycker invandringen är den viktigaste frågan och att de inte litar på att svenska medier ger en sanningsenlig bild av invandringens problem. Räknas också de in som anser att påståendena delvis är riktiga ökar andelarna till mellan en tredjedel och hälften. Ser man till socioekonomiska bakgrundsfaktorer är det en större andel män än kvinnor, en större andel äldre än yngre och en större andel lågutbildade än högutbildade som upplever invandringen som ett hot (2012). 2SOM-institutet vid genomför årliga postenkätundersökningar baserade på slumpmässiga urval av totalbefolkningen i åldrarna 16–. SOM står för Samhälle, Opinion, Medier. 3Frågan är naturligtvis inte lättolkad, men är ställd så och torde ge en allmän indikation på inställningen till religionsfrihet. Främlingsfientliga och intoleranta attityder Ett annat datamaterial sträcker sig över , mer än tre decennier, men bygger bara på fyra undersökningar utförda åren 1969, 1987, 1993 och 2005. De forskare som har analyserat materi- alet konstaterar att den svenska opinionen har blivit mer accepterande till arbetskraftsinvandring, men också till inter- nationell adoption. Andelen som instämde i påståendet att vi i första hand måste värna om arbete till svenskar halverades , från till 45. Såväl den andel som anser att invandrare utnyttjar socialsystemet som den som stödjer en assimilationspolitik har minskat från till cirka 50 (et al ). Undersökningar som har mätt den svenska allmänhetens attity- der till det mångkulturella samhället visar överlag att den är övervägande positiv och har blivit mer positiv . Men den visar också att det finns en del som ogillar mångkultur och också att en liten del av befolkningen är mycket negativ. Resultaten överensstämmer alltså väl med dem som ovan redovisats för inställningen till invandring och invandrare. Mångfaldsbarometern, som –2011 har utförts av , professor i sociologi vid , och medarbetare, visar på en positiv inställning till mångfald hos den övervägande delen av befolkningen. Drygt hälften anser att invand- rare ska få bevara sina kulturella traditioner och behålla sitt modersmål och lära sina barn det och att de ska ha samma rättigheter som landets övriga befolkning. De mest negativas andel har legat kring och uppgick i mät- ningen 2011 till 4,9 procent.4 Detta kan möjligen ses som ett mått på främlingsfientlighetens omfattning. Majoriteten av svenskar anser enligt Mångfaldsbarometern att etnisk mångfald utvecklar svensk kultur, som anser att invandrarna ska anpassa sig till vårt lands vanor. Forskarna frågar sig hur det ska tolkas: anpassning till en svensk kultur i förändring? Ungefär var fjärde anser att invandrarna är en fara för vår kultur (et al ). 4 Mångfaldsbarometern görs på ett riksrepresentativt urval av befolkningen 18–(inkl. utrikesfödda) på cirka 1 000 personer. Ett index för attityder till kulturell mångfald baseras på sex påståenden: Samhället bör skapa möjligheter för invandrare att bevara sina kulturella traditioner, Alla invandrare som kommer hit måste ges samma sociala rättigheter som landets egen befolkning, Det är bra om invandrarna som kommer hit till behåller sitt modersmål och lär sina barn det, Ju mindre man märker av alla utlänningar desto bättre är det, Svenskarna känner ett större ansvar för sitt arbete än de utlänningar som har kommit till , Många utlänningar kommer till bara för att utnyttja våra sociala förmåner. Främlingsfientliga och intoleranta attityder ganska väl med (instämde helt, delvis i den studien). När det gäller inställningen bland gymnasister (16–) till invandrare, invandring och mångkultur visar en undersökning att hade en positiv inställning, knappt hälften inte hade någon klar uppfattning och en negativ inställning, varav en mycket negativ (FLH 2010).5 Den studie som forskare vid har gjort för utredningens räkning baseras på uppgifter från åttondeklassare insamlade . Eleverna har fått frågor som gör det möjligt att belysa deras inställning till mångkultur respektive assimilering och till ensidig respektive ömsesidig anpassning från svenskars och invandrares sida. En majoritet har ingen uttalad uppfattning i frågan. En tredje- del bland ungdomarna, både bland dem med svensk bakgrund och bland dem med utländsk, har uttalat en uppfattning. Bland dem med svensk bakgrund och en uttalad uppfattning är det ungefär lika stora andelar som är positiva till mångkultur som till assimilering. Bland elever med utländsk bakgrund är nästan alla positiva till mångkultur. En klar majoritet av svenskarna vill ha ömsesidig anpassning medan det omigen gäller praktiskt alla med utländsk bakgrund (et al ). I internationella jämförelser placerar sig bland de länder där allmänhetens attityder till invandrare och minoriteter är mest positiva. I Eurobarometerns specialundersökning 2008 (Euro- barometer 2008) ställdes några frågor om inställning till grannar med annan etnisk tillhörighet.