sou · H0B374 · 2012-11-09 00:00:00 — Integrationsbarometern 2007 konstaterade att ungefär en tredjedel av alla tillfrågade i en nationell undersökning uppgav att de hade varit vittnen till kränkande kommentarer om muslimer eller personer med svart hudfärg. hade bevitt- nat sådana kommentarer om judar (2007).30 Bara en bråkdel av de utsatta anmäler diskriminering till DO. Antalet registrerade anmälningar om diskriminering på grund av etnisk tillhörighet uppgick till 694 och på grund av religion eller annan trosuppfattning till 121. Diskriminering på etnisk grund är den vanligaste grunden för diskriminerings- anmälningar till DO. Skälen till att många som utsätts för diskriminering väljer att inte anmäla är bland annat osäkerhet om 28ECRI 2006, 2009a, 2009b, 2010a, 2010b, 2010c, 2010d. 29Anförande av Weitzman vid /ODIHR högnivåmöte i . 30Postenkätundersökningar till nationella urval om 4 000 personer i åldrarna 16–. Främlingsfientliga och intoleranta attityder vilka rättigheter de har, okunskap om hur de ska gå till väga och bedömning att en anmälan inte gör någon skillnad (DO 2012). Från romer inkommer i genomsnitt 30–40 anmälningar . DO rapporterade att en genomgång av anmälningar från romer visar att av de cirka 230 anmälningar som hade kommit in till myndigheten –2010 är från romska kvinnor. Enligt majoriteten av anmälningarna, närmare ett hundratal, har romska kvinnor blivit diskriminerade och trakasse- rade i butiker när de ska handla mat eller kläder. Andra anmäl- ningar avser diskriminering på hotell och restauranger. Cirka 45 anmälningar, eller , rör diskriminering på bostadsmarknaden. Romer upplever sig ha blivit bortvalda i förmedlingsprocesser eller nekats köpa en bostadsrätt med hänvis- ning till deras romska tillhörighet. Likaså anmäls diskriminerande beteenden och trakasserier från hyresvärdar och grannar. Trång- boddhet, dålig standard och sanitära brister är andra aspekter som anmäls. Ungefär lika många anmälningar handlar om att romer upplever diskriminering vad gäller handläggning och bemötande inom . Ett växande antal anmälningar rör att skolor och hälso- och sjukvården anmäler till att förhållanden i romska familjer bör utredas. Romska föräldrar kan också uppleva diskriminering i samband med att barn omhändertas och placeras i icke-romska miljöer. Få anmälningar från romer rör romska barns villkor i skolan eller diskriminering i arbetsliv, hälso- och sjukvård eller rättsväsende (DO 2011). Från den judiska minoriteten har DO inte mottagit några anmälningar . DO uppmärksammade dock att judiska barn har upplevt trakasserier i skolan och att de hade varit utsatta av både elever och lärare. Föräldrar hade blivit tillsagda att se till att barnen inte använder davidsstjärnor i skolan eller pratar sitt minoritetsspråk för att undvika trakasserier (DO 2008:34). DO nämner att det i en rapport från framkom att problemet med att det endast är ett litet antal elever som tar del av undervisning i jiddisch inte beror på ett bristande engagemang från kommunernas sida utan på att föräldrar ibland avstår från att låta barnen gå i skolor där jiddisch lärs ut på grund av den allmänna hotbild som finns mot judiska inrättningar. En genomgång av anmälningar till DO av diskriminering på grund av etnisk tillhörighet eller religion visade att majoriteten av anmälningarna kom från personer med muslimsk Främlingsfientliga och intoleranta attityder bakgrund (2005).31 Närmare hälften av anmälningarna gällde arbetslivet, jämnt fördelade mellan privat och offentlig sektor. Flera undersökningar har visat att muslimer även i hög grad riskerar att utsättas för diskriminering på bostadsmarknaden (2008). I en undersökning bland troende muslimer uppgav samtliga intervjuade att de hade erfarenheter av diskriminering på grund av sin religion. Ungefär hälften hade upplevt diskriminering tio gånger eller fler. Ungefär en tredjedel hade upplevt diskriminering på arbetsmarknaden och lika många på bostadsmarknaden (Shirinov 2008).32 I en undersökning bland skolungdomar uppgav sig ungdomar med en religiös tro i större utsträckning ha varit utsatta för kränkningar än icke-troende.33 Bland unga troende muslimer uppgav en fjärdedel att de hade varit utsatta för någon form av kränkande handling.34 Det var fyra gånger fler än elever med trosuppfattning. De muslimska flickorna i undersökningen hade i högre grad än pojkarna varit utsatta för verbala trakasserier, medan pojkarna oftare hade utsatts för våld (FLH & Brå 2004, 2006). Brå publicerade en studie rörande diskriminering i rättsprocessen av personer med utländsk bakgrund.35 Den visade att diskriminering var utbredd på alla nivåer inom rättsväsendet. Generellt framkom att arbetet inom rättsväsendet påverkades av informella koder och förhållningssätt. Muslimer var en av de grupper som var extra utsatt inom rättsväsendet och som oftare än andra dömdes utifrån stereotypa föreställningar. 31Undersökningen baserades bland annat på samtliga anmälningar för och jämfördes med den undersökning DO genomfört av anmälningar . 32Studien fokuserar på unga troende svenska muslimers upplevelse av diskriminering på arbets- och bostadsmarknaden. Undersökningen genomfördes på uppdrag av DO men är opublicerad. 33Datainsamlingen omfattar totalt 10 599 elever i årskurserna 8 och 9 samt gymnasiet . Andelen elever som svarade att islam var deras religion uppgick till totalt 565 elever. 34Med utsatthet på grund av islam avses något av följande: att ha blivit retad, utfryst, hotad, slagen, mottagit hotfulla e-post meddelanden, sms eller chat-meddelanden. 35Undersökningen bygger på en analys av 168 inkomna diskrimineringsanmälningar till DO och webbenkäter och fokusgruppsintervjuer med aktörer inom rättsväsendet. Främlingsfientliga och intoleranta attityder När det gäller anmälningar om diskriminering inom EU:s medlemsländer är antalet lågt trots att många personer med minoritets- eller invandrarbakgrund i olika undersökningar säger sig ha upplevt diskriminering. utgör ett undantag med 10 500 anmälningar . , och har ett högre antal anmälningar än genomsnittet i , men ligger långt under . Samtliga länder som för statistik över anmäl- ningar rapporterade en ökning (FRA 2010a). Diskriminering mot romer har fått ökad uppmärksamhet i sam- band med utvidgningen av EU. , och fick stark kritik för sin politik gentemot romer inför EU- anslutningen. Den romska organisationen rapporterade att sterilisering av romska kvinnor ägde rum i dessa tre länder så sent som (ERRC 2006). ECRI har i tidigare rapporter kritiserat en rad länder, däribland , för diskriminering av romer (ECRI 2005). Det finns några svenska undersökningar som vänt sig direkt till personer eller grupper i samhället som riskerar utsättas för rasistiskt våld, etnisk eller religiös diskriminering eller negativ sär- behandling för att få del av deras erfarenheter. , lektor i sociologi vid , skrev sin doktorsavhandling om Den osynliga vardagsrasismens realitet. Hon intervjuade där 20 unga personer (22–) födda i eller med minst en förälder född där. Intervjupersonerna hade bott i mellan och när intervjuerna gjordes. Det framkommer att den vardagsrasism som har drabbat dem har tagit sig många olika, ofta subtila och svårfångade uttryck. Det kan vara allt ifrån en känsla av utanförskap till rädsla för rasistiskt våld och plumpa uttalanden. konstaterar att upplevelsen av vardagsrasism skapar osäkerhet, frustration, sorg, ilska och känslor av förnedring hos respondenterna. En slutsats är att den vardags- rasism som drabbar afrikaner i är ett stort problem och försätter människor i situationer där de har begränsade möjligheter att själva definiera vilka de vill vara (2006). Främlingsfientliga och intoleranta attityder En annan undersökning om svenskafrikanska ungdomars utsatthet visade att för den som är ung och mörkhyad i är sannolikheten stor att han eller hon har upplevt diskriminering och rasism och blivit utsatt för detta redan i tidig ålder. De intervjuade var unga svenska medborgare med afrikansk bakgrund och samtliga uppgav att de hade utsatts för diskrimi- nering, rasistiskt språkbruk och integritetskränkningar och för att bli uteslutna ur någon grupp eller gemenskap. Dessa erfarenheter hade de ofta gjort i de miljöer där de hade tillbringat stora delar av sin vardag, inte minst i skolan (Kalonaityté et al ). DO har gett röst åt utsatta genom uppföljningar av anmälningar på etnisk och religiös grund. publicerade DO rapporten av diskriminering. Den omfattar alla diskriminerings- grunderna. Totalt har 100 individuella intervjuer och åtta fokus- gruppsintervjuer genomförts. Som nämnts är anmälningar om diskriminering på etnisk grund vanligast. Respondenterna uttrycker frustration över att av omgivningen bli placerade i en viss kategori och behandlade utifrån stereotypa föreställningar om denna kategori. DO konstaterar att diskriminering för den drabbade kan få allvarliga konsekvenser av både ekonomisk och hälsomässig art (DO 2010). Dåvarande Ombudsmannen mot etnisk diskriminering genom- förde en studie av diskrimineringen av nationella minori- teter inom utbildningsväsendet. Där framkom att skolan inte bidrar till att stärka minoritetsungdomarnas identitet, språk och kultur. I dialogen med de nationella minoriteterna framkom att elever hade erfarenheter av trakasserier kopplade till sina etniska tillhörigheter. Det har lett till att de ofta döljer sin etniska identitet i skolan för att skydda sig mot kränkningar (DO 2008). Troende judar vittnar om diskriminering på religiös grund. I en intervjuundersökning med 20 unga personer med judiskt ursprung vittnade samtliga om fördomar mot judar. De ansåg att det finns ett nedlåtande sätt att prata om judar i allmänhet, som upplevs som obehagligt och kränkande och som leder till att många väljer att inte berätta om sitt ursprung. De intervjuade uttryckte oro för sin egen och närståendes säkerhet. De menade att antisemitism förekommer i form av generaliseringar om judar med hänvisning till staten politik. De intervjuade ansåg inte att ansvariga i gör tillräckligt för att bekämpa antisemitismen i samhället (2006). Främlingsfientliga och intoleranta attityder De judiska församlingarna utsätts för mycket hot och skade- görelse. På individnivå är personer med visuella judiska känne- tecken mest utsatta, men i anslutning till judiska institutioner eller vid manifestationer är hotbilden riktad mot alla deltagare och besökare. Hotbilden förstärks när judiska organisationer syns eller uttalar sig i medier. Hoten kan ta sig uttryck i till exempel hakkors inritade i synagogans bänkar, hatbrev, krossade glasrutor, hot- samtal och sms, våld, intrång och hot (2011). Intervjuundersökningar med muslimska flickor visar att huvud- duk är ett vanligt skäl till att de utsätts för kränkningar eller trakasserier. Flertalet av de unga kvinnorna kunde ge exempel på kränkningar som de mött i sin vardag på grund av omgivningens fördomar mot kvinnor med slöja. Det hade handlat såväl om direkta påhopp som om mer subtila uttryck. Få av kvinnorna hade anmält detta till polisen eftersom de inte trodde att det skulle förbättra situationen (2006,36 200837). En undersökning bland muslimska församlingar visade att fientligheten mot muslimer även i ökade efter terrordåden i 2001. En enkätundersökning efter terrordåden visade att flertalet ansåg att såväl inställningen till muslimer som medie- rapporteringen hade blivit mer negativ (2006).38 Men det är inte bara troende muslimer som är utsatta. En undersökning från DO visar att negativa attityder mot islam även drabbar andra från muslimska länder.39 Utsattheten gör dessutom att många väljer att inte vara öppna med sin religiösa tro. Många upplever att de blir diskriminerade i situationer som inte omfattas av diskrimineringslagen. Det kan handla om medie- rapportering eller polisiära beslut (DO 2010). 36Undersökningen omfattar 90 enkäter och fem intervjuer. 37Undersökningen omfattar 19 intervjuer. 38Enkäten besvarades av 176 religiöst praktiserande personer från muslimska föreningar och församlingar främst i . Enkäten kompletterades med tio intervjuer med nyckel- personer inom islamska församlingar. Undersökningen är en del av ett EU-projekt som förutom inkluderar och . 39Undersökningen omfattar 92 djupintervjuer och åtta fokussamtal. SOU 2012:74 Främlingsfientliga och intoleranta attityder De intervjuundersökningar som EU gjorde med invandrare och etniska minoriteter i medlemsländerna har påvisat betydande diskriminering och rasistiskt våld som inte rapporterats till myndigheter (FRA 2009a).40 /09 gjordes i 14 EU-länder, däribland , en intervjuundersökning med muslimer.41 Var tredje uppgav att de hade upplevt diskriminering , unga män mer än övriga. En av tio hade utsatts för rasistiskt våld. I huvuddelen av de sistnämnda fallen hörde gärningsmannen till majoritetsbefolkningen. Andelen muslimer i som utsatts för diskriminering motsvarade genomsnittet för alla länder när det gällde somalier () men var väsentligt lägre för irakier (). I flertalet länder var diskriminering vanligast i sam- band med arbetssökande (FRA 2009). I en intervjuundersökning som FRA genomförde av unga människors upplevelse av diskriminering, social marginalisering och våld i tre EU-länder (, och ) visar att fördomar om troende muslimers våldsbenägenhet var vanliga. Detta drabbar speciellt den unga muslimska befolkningen. Var fjärde tillfrågad ungdom hade upplevt någon typ av orättvis behandling. I och var de mer utsatta än andra ungdomar. I var skillnaderna mindre (FRA 2010c). Behandlingen av romer anses ibland kunna tjäna som ett lack- mustest för hur länder lyckas hantera de utmaningar som främlingskap kan innebära. Den del av FRA:s kartläggning av utsatthet för diskriminering och rasistiskt våld som beskriver situationen för romer ger en mörk bild.42 I genomsnitt för de sju länderna i undersökningen uppgav hälften av responden- hade utsatts för diskriminering under Huvuddelen hade inte anmält detta varken att diskriminering var förbjudet eller var de skulle vända sig. En av fem hade utsatts för rasistiskt våld. Flest antal fall av 40Sammanlagt har 23 500 invandrare i och personer ur etniska minoriteter i samtliga EU:s medlemsländer svarat på en enkät. De som själva identifierade sig som muslimer har skiftande etniskt ursprung och kommer från , söder om , , och före detta . 41Förutom ingick , , , , , , Luxem- burg, , , , och . I intervjuades irakier och somalier. 42Intervjuer med romer utfördes i , , , , , och . Främlingsfientliga och intoleranta attityder diskriminering rapporterade romer från , och . Diskriminering var vanligt på arbetsmarknaden, men i än högre grad i vardagliga situationer och i kontakter med polis (FRA 2009b). I en annan forskningsrapport från FRA beskrivs hur romer använder sin rätt till fri rörlighet inom EU. Romer vittnar om utbredd utsatthet för rasism och segregering, våld, sär- behandling och diskriminering både i ursprungsländerna och i de länder de söker sig till. Redan vid gränsstationerna särbehandlas de trots att de är EU-medborgare. Även om det finns skillnader mellan medlemsländer, har romer överlag stora svårigheter med tillträde till arbets- och bostadsmarknaden på lika villkor liksom till social välfärd, sjukvård och utbildning(FRA 2009c).43 En studie av judars utsatthet i åtta av EU:s medlemsländer visar att antisemitism har blivit mer normaliserad.44 På grund av en ökad känsla av utsatthet och hot har många judar blivit mer försiktiga med att offentligt visa sin judiska identitet. Speciellt i och har de uppfattat en ökad antisemitism, särskilt från personer med ursprung i Maghreb- regionen. Många vittnade också om hur den judiska gruppen i i den offentliga debatten sammanblandas med politik. I många länder finns en öppen antisionism som ibland slår över i antisemitism (EUMC 2003).45 Denna sammanställning utgår från opinionsundersökningar och från anmälningar om och upplevelser av hatbrott och diskriminer- ing vilka sammantaget speglar situationen i . Även med alla de reservationer som måste göras för osäkerheten i redovisade siffror kan konstateras att det finns problem med främlingsfientliga attityder och handlingar. Situationen i är ungefär som i i övrigt, möjligen något ljusare. 43Se även EUMC rapport om diskriminering av romer och resande inom utbildnings- området, EUMC 2006b. 44Undersökningen bygger på 35 djupintervjuer med representanter från den judiska befolkningen i åtta länder i EU: , , , , , Stor- , och . FRA planerar för en ny studie (. 45Nationalencyklopedin beskriver sionism som en världsomfattande judisk rörelse som stöder staten och tidigare spelade en stor roll för uppkomsten av denna stat. Anti- sionism kan med andra ord förstås som ett motstånd mot en politisk rörelse till skillnad från antisemitism som är ett motstånd mot en grupp människor. Främlingsfientliga och intoleranta attityder iga personer som är invandrare eller tillhör minoritetsgrupper har egna erfarenheter av om inte annat så vardagsrasism. På offentliga platser och institutioner utsätts ungdomar med mörk hudfärg, kvinnor med huvudduk och romska kvinnor i traditionella kläder för sådan. Denna utbredda vardagsrasism avspeglas inte i brottsanmälningar till polisen eller diskrimineringsärenden till DO. Den kan inte heller avläsas i de många undersökningar som genom- förts om befolkningens attityder till invandring, invandrare, mångkultur, muslimer, judar och romer. Den del av befolkningen som har en starkt främlingsfientlig inställning utgör enligt olika undersökningar mellan av befolkningen. Den ideologiskt grundade främlings- fientligheten torde vara långt mindre än så. Den grupp som är negativ mot islam och muslimer är däremot större. finns skäl tro att långt ifrån alla som är negativa till islam och muslimer är det av ideologiska skäl. Hos de allra flesta torde den negativa attityden grunda sig i osäkerhet och okunskap. Opinionsutvecklingen kan tolkas så att med fler muslimer i våra miljöer och med fler kontakter minskar rädslan och ökar nyfiken- heten. Med ökade kunskaper, förvärvade framförallt genom egna erfarenheter och möten med personer med muslimsk tro, finns hopp om att attityder ska påverkas mot ökad respekt och förstå- else. Men det finns också andra positiva trender att peka på. Färre är negativa till invandring än . Antisemitismen möter ett starkt motstånd i breda befolkningslager. Många individer och grupper bland invandrare och minoriteter finner sig väl till rätta i och möter inte kränkningar och diskriminer- ing. Men att sådant överhuvudtaget förekommer är illa nog. Vi måste visa nolltolerans mot sådana övergrepp mot individer. Främlingsfientliga och intoleranta attityder , , & Hammarstedt, , 2008. Discrimination in the rental housing market: A field experiment on the Internet. 64, 362–372. Akdeniz, Yaman, 2009. Racism on the Internet. 2009, Attitudes toward Jews in Seven European Countries. 2007a, Attitudes toward Jews and the Middle East in Six European Countries. 2007b, Attitudes toward Jews and the Middle East in five European Countries. Antisemitism Worldwide, 2011. Undersökning av attityder och kunskaper om romer. Underlagsrapport till Delegationen för romska frågor, stencil. , , 2011. Political Cultures of Denial? Antisemitism in and , i L. Rensmann och J. H. Schoeps (red) Politics and Resentment. Antisemitism and Counter- Cosmopolitanism in Union. , , & Ring, , 2006. Antisemitiska attityder och föreställningar i . Forum för levande historia och . Brås (Brottsförebyggande rådets) rapporter: Statistik över polisanmälningar med identifierade hatbrottsmotiv. 2011 Hatbrott 2010: Statistik över polisanmälningar med identifierade hatbrottsmotiv. Brå Rapport 2011:8. 2010a Hatbrott 2009: Statistik över polisanmälningar där det i motivbilden ingår etnisk bakgrund, religiös tro, sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck. Brå rapport 2010:12. 2010b Hatbrott 2009: Teknisk rapport: Statistik över polis- anmälningar där det i motivbilden ingår etnisk bakgrund, religiös tro, sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck. Teknisk rapport 2010:13. Främlingsfientliga och intoleranta attityder 2008 Diskriminering i rättsprocessen. Om missgynnande av personer med utländsk bakgrund. 2006 Hatbrott 2006: En sammanställning av polisanmälningar med främlingsfientliga, islamofobiska, antisemitiska och homo- fobiska motiv. Brå () & (Säkerhetspolisen), 2009. Våldsam politisk extremism. Antidemokratiska grupperingar på yttersta höger- och vänsterkanten. , , 2012. Positiv attityd till invandring trots mobilisering av invandringsmotstånd. DO () 2012. DO () 2010. Upplevelser av diskriminering – en sammanfattande rapport samt analys baserat på en kvalitativ undersökning om upplevd diskriminering. DO () 2008. Diskriminering av nationella minoriteter inom utbildningsväsendet. Ombuds- mannen mot etnisk diskriminering. ECRI (European Commission on Racism and Intolerans) rapporter: 2010a, Fourth report on the . 2010b, Fourth report on . 2010c, Fourth report on . 2010d, Fourth report on . 2010e, Annual Report on ECRIs Activities. Covering the period from 1 January to . 2009a, Fourth report on . 2009b, Fourth report on . 2009c, Fourth report on . 2006, Third report on . 2005, Third report on . Att leva med huvudduk i – Muslimska kvinnors upplevelser av diskriminering och rasism. ECCR (European Rights Center) 2006. Exclusion from Employment. Främlingsfientliga och intoleranta attityder SOU 2012:74 EUMC () rapporter: 2006a, in Union – discrimination and islamophobia. 2006b, and travelers in public education. 2005a, Policing rasist crime and violence. A comparative analysis. 2005b, The Impact of 7 2005 Bomb Attacks on in the EU. 2003, The fight against anti-Semitism and islamophobia – bringing communities together. A summary of three Round Tables. 2002, Summary Report on Islamophobi in the EU after . 2001, Anti-Islamic reactions in the EU after the terrorist acts against the – A collection of country reports from RAXEN NFP to . Eurobarometer, 2008. Special report on Discrimination in Union. EUROPOL, 2011, TE-SAT 2011 EU Terrorism situation and trend report. FLH (Forum för levande historia), 2010. Den mångtydiga intoleransen – en studie av gymnasieelevers attityder /2010. FLH & Brå 2004. Intolerans: Antisemitiska, homofobiska, islamofobiska och invandrarfientliga tendenser bland unga. Forum för levande historia och . FRA () rapporter: 2011, Anti-Semitism Summary overview of the situation in Union 2001–2010. 2010a, Annual Report 2010. 2010b, Anti-Semitism Summary overview of the situation in Union 2001–2009. 2010c, Experience of Discrimination, Social Marginalization and Violence: A comparative study of and non-Muslim youth. 2009a, EU-MIDIS 5 Data in Focus report: Multiple Discrimination. 2009b, EU-MIDIS 2 Data in Focus Report: , 2009. 2009c, The situation of EU citizens moving to and settling in other EU member states. 2007a, Annual report 2007 2007b, Trends and Developments 1997–2005: Combating Ethnic Främlingsfientliga och intoleranta attityder and Racial Discrimination and Promoting Equality in Union. , , 2011. , , 2005. DO anmälningar och etnisk bakgrund, i Rasism och främlingsfientlighet i . Heitmeyer, , (ed.) Deutsche Zustände, folge 5. Hjerm, , 2007. Do Numbers Really ? Group Threat Theory Revisited. 2007, Integrationsbarometern – En delrapport om allmänhetens attityder och erfarenheter inom området rasism, främlings- fientlighet, antisemitism och islamofobi. 2006, Upplevelser av etnisk diskriminering hos utrikes födda personer i . 2005, Integrationsbarometern – En rapport om allmänhetens attityder, erfarenheter och kunskaper inom områdena integration, mångfald och diskriminering. , , , , , , & Engzell , Per, 2012. Integration, etnisk mångfald och attityder bland högstadieelever. Resultat från enkätstudien ! Bilaga 6 till utredningen. PM till Säkerhetspolisen. Kalonaityté, , , , & Tedros, , 2009. Att färgas av : Upplevelser av diskriminering och rasism bland ungdomar med afrikansk bakgrund i .