sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — På littera- turens område ordnas bl.a. författarsamtal, seminarier och debatter samt i samarbete med även översättar- seminarier för yngre franska översättare av svensk litteratur till franska. Institutet bedriver även svenskundervisning. I institutets lokaler finns möjlighet för svenska kulturskapare och forskare att hyra gästbostad. utnyttjade 103 personer denna möjlighet. SI driver även bokhandeln i sina lokaler i och via internet. Bokhandeln tillhandahåller informa- tion om och har ett sortiment av översatt svensk litteratur. Bokhandeln har haft problem med bristande kostnadstäckning och framtiden för verksamheten är oviss. Sedan ungefär har SI samarbetat med Sida om kulturutbyte med utvecklingsländer i , och Latin- . Det Sida-finansierade programmet Kultursamarbete med utvecklingsländer har dock fasats ut och SI inväntar beslut om eventuellt förnyat program.47 SI har även särskilda medel för stöd till demokratifrämjande insatser. Inom utvecklingssamarbetet arbetar SI med stöd till projekt och utbyten både inom kultur- och samhällsområdet. De främsta satsningarna inom litteratur sker inom Reformsamarbete Öst och genom SI:s Sida-uppdrag i ODA-länder (dvs. länder som mottar biståndsmedel). Ett nytt initiativ inom SI:s utvecklings- 47 SI:s arbete på området har utvärderats i , Evaluation of the Swedish Programme to Official Development Assistance Recipient Countries (, 2009). Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet samarbete är Creative Force. I programmet ger SI stöd till projekt inom kultur och media i syfte att stärka demokratiska strukturer genom att främja yttrandefrihet, jämställdhet och pluralism. genomförs regionala utlysningar för samarbeten med , , och . Programmet inkluderar samtliga konstformer och det genomförs ett mindre antal satsningar inom litteraturområdet. SI har beviljat bidrag till ett tiotal litteraturprojekt med mänskliga rättigheter och yttrandefrihet som övergripande tematik. Exempel på aktörer som beviljats bidrag är Internationella , , författar- och översättarcentrum samt svenska förlag och tid- skrifter för projekt i länder som , , , och . beviljades till litteraturprojekt i ODA-länder och . har även vid ett antal tillfällen tillsammans med arrangerat översättarseminarier för översättare av svensk litteratur på . EUNIC är ett europeiskt nätverk som består av internationella kulturinstitut inom Europeiska unionen. Nätverket skapar möjlig- heter att samarbeta tillsammans med olika partners samt med t.ex. Europeiska kommissionen och . SI har inte varit särskilt aktivt inom EUNIC, men planerar att tillsammans med andra kulturinstitut inom nätverket i genomföra ett större litteraturprojekt . Statsbidrag till svenskundervisning i utlandet ansvarar för stöd till svenskundervisning i utlandet och utgör kontakt- och serviceorgan för lärare och svensk- studerande. Inom SI finns en som fungerar som ett rådgivande organ och består av sex experter. Stödet till svenskundervisning i utlandet har betydelse för flera politikområden då det främjar kulturella relationer till berörda länder i vid mening. Svenskundervisningen vid universitet och högskolor i utlandet är särskilt intressant ur kulturpolitisk synvinkel eftersom den har en viktig litteratur- och språkfrämjande aspekt. Verksamheten är betydelsefull för utbildning av översättare från svenska till andra språk, vilket möjliggör spridning av svensk Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet litteratur i utlandet. Den kunskap om, och det intresse för, svensk litteratur som lektorerna och de studerande har är även av vikt för den svenska litteraturens spridning utanför landets gränser. tillsattes en utredning för att se över stödet till svenskundervisningen i utlandet. Utredningen framhöll bl.a. att institutioner för svenskundervisning har potential att vara viktiga samarbetspartners till utlandsmyndigheterna. Samarbetet såg dock enligt utredningen olika ut i olika länder och bedömningen var att många utlandsmyndigheter och institutioner skulle kunna göra mer för att ta vara på svenskstudenterna och lektorerna som en resurs i det litteraturfrämjande arbetet.48 Allmänt om stödet till svenskundervisning Svenska och Sverigekunskap har varit universitetsämnen vid utländska universitet . fick lärarna i svenska vid utländska universitet även ett kontaktorgan i genom i utlandet, numera . tog initia- tiv till inrättande av lektorat i svenska utomlands och ansvarade för stöd till svenskundervisningen till 1945 då SI bildades och övertog uppdraget. Lektorsverksamheten och lektorernas roll för svensk kultur utomlands lyftes särskilt fram av den kommitté som förberedde inrättandet av SI.49 SI fick ansvar för såväl akademisk svensk- undervisning som vuxenundervisning utanför akademin. tog över ansvaret för vuxenundervisningen och SI har det övergripande ansvaret för det statliga stödet till svenskundervisning på universi- tetsnivå i utlandet.50 48Det framhölls i utredningen att ambassader och konsulat måste se svenskundervisningen som en del i Sverigefrämjandet och öka sitt samarbete med institutioner med svensk- undervisning. Utredningen föreslog att instruktionen för utrikesrepresentationen skulle kompletteras i detta hänseende. Vidare ansåg utredaren att SI även fortsättningsvis borde ha det övergripande ansvaret för stödet till svenskundervisning och föreslog att stödet borde tillhöra en särskild verksamhetsgren inom SI. Slutligen föreslogs att de medel för stöd till svenskundervisning som anvisas under anslag för högskolan skulle föras över till SI:s myndighetsanslag. Se Svenskan i världen (SOU 2007:9), s. 9–10 och 75. 49Svenskan i världen (SOU 2007:9), s. 19–20. 50Anne-Charlotte Liman, Historik: Svenskundervisning genom tiderna, tillgänglig via Svenska institutets webbplats, . Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet 2012:65 De akademiska svenskstudierna kan innebära språkstudier, Sverigestudier eller studier i svensk litteratur. Studierna kan ingå i en examen i germanska språk, skandinavistik eller liknande, men de kan även utgöra en del av examen inom t.ex. naturvetenskap, ekonomi eller samhällsvetenskap.51 SI:s insatser på området om- fattar stöd till institutioner, lärare, undervisning och studenter, i form av ekonomiskt stöd och information. SI har även en särskild webbplats som riktar sig till lektorer och svenskstuderande vid universitet och högskolor utanför . Webbplatsen Svenska språket i världen och delwebben Lärar-pm tillgodoser svensklärare och studenter i utlandet med information om bl.a. svensk litteratur, kultur- och samhällsliv, läromedel, språktester, stipendier och kurser, kontaktuppgifter samt läsårsredogörelser från samtliga svenskinstitutioner som mottar bidrag. Via webbplatsen finns även kontaktuppgifter till institutioner och lektorer samt information om arrangemang som sker runt om i världen. Totalt använder SI för verksamheten. Av SI:s totala budget för svenskundervisning i utlandet går den klart största delen till lektorsverksamheten. Av medlen till svenskundervisning i utlandet kommer två tredjedelar från SI:s förvaltningsanslag (UD) och en tredjedel från Utbild- ningsdepartementet. kom från och från UD, vilket ger totalt 10 620 000 kronor.52 Antalet årsarbetskrafter inom SI som ägnas svenskundervisning i utlandet har minskat från fem 1998 till knappt tre 2012.53 Särskilt om bidragsformer inom svenskundervisningen SI:s insatser på området omfattar bidrag till institutioner, för- medling av lektorstjänster till utländska universitet och expens- bidrag till lektorerna, bidrag för anordnande av arrangemang, 51SI för inte statistik över antal studenter med inriktning mot litteratur och/eller översättning. Information om svenskundervisningens inriktning vid en viss institution, vilken forskning som bedrivs, antal studenter och lärare samt genomförda arrangemang finns dock tillgänglig i SI:s läsårsredogörelser. 52På grund av ett EU-direktiv som innebär att endast kan ge stöd till länder utanför EU/EES och finansierades insatserna för svenskundervisning inom inom både utgiftsområde 5 och utgiftsområde 16. 53Information från SI samt Statskontorets rapport institutets förvaltningskostnader (2011), s. 13. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet kurser och konferenser för lärare och studenter, bidrag till gäst- föreläsningar vid de utländska universiteten, stöd till sommarkurser i svenska språket och kulturen, stipendier för svenskstuderande och svensklärare samt bidrag till inköp av undervisningsmaterial och s.k. litteratur- och läromedelsservice. Totalt är ett tusental svensklärare verksamma på hel- eller deltid vid de cirka 220 institutioner som bedriver svenskundervisning i utlandet. finansierade SI 38 lektorer med expensbidrag och 10 inhemska svensklektorer med bidrag. Lektorer som förmedlas via SI får ett rese- och expensbidrag under högst . Bidraget är anpassat till lönenivå och levnadsomkostnader i landet och summan som utgår skiljer sig således beroende på stationeringsland. Lektorerna är anställda och avlönade av respektive universitet. SI stöder svenskundervisningen vid samtliga utländska universi- tet med läromedels- och litteraturservice, bokgåvor och utlåning av AV-material. Universitetsinstitutioner i utlandet kan ansöka om bidrag för inköp av läromedel, skönlitteratur och annat material. Generellt kan beviljas per institution och år. SI informerar även studenter och lektorer utomlands om ny svensk skönlitteratur och nya läromedel. SI beviljar även bidrag till gästföreläsningar och evenemang vid utländska universitet. Bidrag kan sökas av utländska institutioner för arrangemang inom samtliga ämnesområden som är relevanta för svenskundervisningen, t.ex. litteratur, språk, kultur och samhälle eller aktuell debatt. Ett stort antal föreläsningar och evenemang gäller svensk litteratur och översättning. Ofta föreläser svenska författare, men även översättare, kritiker och forskare etc. beviljade SI bidrag eller arrangerade själva 89 föreläsningar och evenemang.54 För att stimulera studenter att intressera sig för översättning har SI anordnat kurser för översättare, både etablerade och potentiella. Tillsammans med planerar SI att genomföra seminarium för utländska översättare i . SI arrangerar svensklärarkonferenser i för svenska och utländska svensklärare och lektorer vid utländska universitet och högskolor. Syftet är att ge lärarna och lektorerna stimulans genom kontakter med kollegor och föreläsare samt möjlighet att utbyta undervisningserfarenheter och idéer. Programmen omfattar före- läsningar och diskussioner om språk, litteratur och det svenska 54 beviljade SI även totalt för 34 arrangemang i 20 länder med tema . Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet Utöver detta anordnas svensklärarkurs för lärare vid ut- ländska universitet med annat modersmål än svenska. Programmet innehåller bl.a. intensiv språkträning, föreläsningar om svenska språket, ny svensk litteratur, aktuella ämnen och metodik. Även regionala konferenser för svensklärare anordnas, oftast i samarbete med utlandsmyndigheter och universitet, exempelvis i , , , , de baltiska länderna, och . SI administrerar bidrag för korttidsvistelser (maximalt ) i för studier eller besök. Studenter, lärare och forskare på SI:s lista över universitet och högskolor i utlandet med undervisning i svenska kan söka bidraget. Projekt som kan beviljas stöd är t.ex. forskningsvistelse inför avhandling eller examensarbete eller kompetensutveckling för lärare och lektorer. Bidraget får användas till finansiering av resa, uppehälle och litteratur. Bidrag finns även att söka för svenskstuderande vid universitet och högskolor utanför för en termins studievistelse vid en svensk folkhögskola. Folkhögskolorna står för undervisning, logi och i viss utsträckning fri kost , medan SI beviljar fickpengar, försäkring för olycksfall och sjukdom, och i vissa fall matbidrag. Svenskstuderande i utlandet kan också söka stipendium för sommarkurser i svenska på folkhögskolor som SI samarbetar med. SI beviljar stipendier till 170 personer per sommar. Stipendium kan sökas av studerande i svenska vid universitet i SI:s förteckning och en stipendieplats innebär att kurs, kost och logi bekostas av SI. Svenskundervisningens utveckling över tid beviljade SI stöd till 198 undervisningsorter, varav 109 i , 46 i , 30 i och 13 i andra delar av världen. med svenskundervisning har legat relativt kring totalt cirka 200 utländska universitet och högskolor. fick 216 institutioner i 38 länder institutionsstöd från SI. Motsvarande siffra var 223 institutioner och 40 länder. Även om det totala antalet institu- tioner med svenskundervisning utomlands har varit relativt stabilt , har det skett förändringar gällande i vilka länder svenskundervisning bedrivs. SOU 2012:65 Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet Intresset för svenskstudier i utlandet är generellt stort och till och med ökande sett till totalt antal studenter i alla länder samman- taget (för detaljerade uppgifter om antalet institutioner och studerande i olika länder, se bilaga 2, tabell 36). har av naturliga skäl allra flest svenskstuderande (cirka 14 000) och 26 institutioner.55 Utanför är stora länder för svenskundervis- ningen med 50 institutioner, med 27 institutioner samt med 22 institutioner år 2012.56 Antal länder totalt med svenskinstitutioner har minskat något från 41 länder till nuvarande 38 länder. Det finns delar av världen där man kan se en negativ utveckling vad gäller institutioner med svenskundervisning. Sverigestudierna i är konkurrenssatta och enligt SI:s bedömning kommer Sverigestudier som forskningsämne troligen bara att finnas kvar vid tre till fyra universitet i västra , och inte som även i östra . De amerikanska universiteten uppges ha finansieringsproblem till följd av finanskris och uteblivna donationer. SI för även dialog med andra nordiska länder som står inför en liknande situation om möjligheter till samarbete och samfinansiering.57 Totalt antal svenskstuderande i ligger dock ännu fortsatt stabilt och visar till och med en liten uppgång. SI bedömer vidare att svenskundervisningen kommer att upphöra i , . I såväl som har studier i svenska konkurrerats ut av andra språk, ofta med god finansiering från respektive land (t.ex. tyska, italienska, franska och spanska). Det framgår att även i flera västeuropeiska länder har mindre språk som svenskan drabbats av nedskärningar som följd av omprioriteringar vid universiteten . Undervisningen i svenska har t.ex. lagts ned vid sex institutioner i . är det möjligt att studera svenska vid sex prioriteringar som främst drabbat mindre språk. I länder som och , och inte minst , ökar däremot antalet universitet med svenskundervisning. 55SI:s årsredovisning 2011, s. 20. 56Enligt uppgift från SI. 57Samtal med SI och SI:s årsredovisning 2011, s. 48. SI har 2011 även finansierat projektet i som syftar till ökad kännedom om , men även ses som ett sätt att försöka rekrytera nya studenter till svenskundervisningen bland amerikanska studenter. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet statistik visar att svenskundervisning på universitets- och högskole- nivå överhuvudtaget inte finns i och i och att svenskan har en svag ställning sett till antal institutioner i delar av världen. hade t.ex. , , och svenskinstitutioner, vilket är fallet. Sammanfattningsvis kan konstateras att det svenska språkets ställning främst riskerar att försvagas i ett antal engelskspråkiga länder. I vissa delar av världen, som och , har situationen varit mycket svag och har dessutom försämrats . SI:s stöd är efterfrågestyrt, dvs. incitamentet till att erbjuda svenskundervisning kommer från det utländska lärosätet, inte från SI. Det är även värt att notera att SI finansierar färre lektors- tjänster totalt . Exempelvis finansierade SI cirka 70 lektorstjänster 2003, att jämföra med dagens 48 lektorer (se bilaga 2, tabell 36). Antalet sökande till lediga lektorstjänster har sjunkit stadigt . Lektorerna anställs av de utländska universiteten och lönerna är i de allra flesta fall låga. Som kompensation betalar SI ut ett rese- och expensbidrag. Ett annat problem är att lektorerna i olika avseenden hamnar utanför det svenska trygghetssystemet. Exempelvis ligger inte utlandsarbetet till grund för pension i . Utredningen i världen (SOU 2007:9) ansåg att lektorerna gör insatser för som är jämförbara med andra utsända från , t.ex. biståndsarbetare, och bör få del av sociala förmåner för statsanställda. SI:s budget har också försvagats . är anslaget från bara avsett för verksamhet i länder utanför EU/EES, medan anslaget från UD kan användas fritt för alla länder. SI har kontakt med institutionerna för att få information om verksamheternas utveckling och bidragsgivningen följs upp genom att institutionerna inkommer med s.k. läsårsredogörelser. Utifrån dessa gör SI prioriteringar och bedömer vilken typ av stöd som behövs och till vilken institution. Enligt utredningen i världen (SOU 2007:9) har dock SI:s stöd till svenskundervisning i allt väsentligt styrts av bedömningar och beslut vid respektive universitet. Mer sällan har institutet försökt påverka undervisningens inriktning, omfattning och förutsättningar. Utred- ningens uppfattning var att SI bör vara mer aktivt agerande i dialogen med utländska institutioner. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet 13.8Styrelsen för internationellt utvecklings- samarbete (Sida) Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. (Sida) är den myndighet som ansvarar för huvuddelen av bistånds- verksamheten. Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet är övergripande mål för utvecklingssamarbetet och de största områdena för bistånd. fördelade Sida till sektorsområdet demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet, vilket utgör av Sidas totala biståndsanslag. Två delsektorer inom sektorsområdet Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet är Kultur och Fritid samt Media och fritt informationsflöde. Sida bedrev tidigare ett omfattande biståndsarbete inom kulturområdet, exempelvis genom partnerskap mellan kulturinstitutioner i och institutioner i utvecklings- länder. Länge utgjordes en betydande del av det statliga stödet till internationellt kulturutbyte av biståndsmedel. Detta är i viss mån fortfarande fallet, men har Sida gradvis trappat ner kulturbiståndet. Sida satsade i kulturbistånd 2007 och 2011 var siffran till delsektorn Kultur och Fritid.58 Av dessa 43 miljoner beviljades bl.a. medel till ett projekt inom litteraturområdet i syfte att främja barnlitteratur och läsning i och . Projektet pågick 2006–2012 i samarbete med Sida hade en särskild enhet för kultur och media samt en specifik kulturpolicy. Såväl enheten som policyn har tagits bort och inte ersatts med någon ny policy eller strategi på kultur- området.60 Sidas insatser inom delsektorn Media och fritt informa- 58Sidas årsredovisning 2011, s. 34. 60Fram redovisade Sida kultur- och medieinsatserna specifikt per kultur- och medieform, se t.ex. Sida, Facts & Figures 2005: Culture and Media (2006), avsnittet Libraries and Literature Cooperation, s. 14. Sidas insatser inom bibliotek och litteratur uppgick till 2002, 2003, 2004 samt 2005. Medel beviljades t.ex. för folk- och skolbiblioteksprojekt, produktion och distribution av barnlitteratur, nätverk för utveckling av bokbranschen, författar- och yttrandfrihetsorganisationer och bokmässor i bl.a. , och i (läsfrämjande insatser i samarbete med ). I den tidigare kulturpolicyn formulerades mål specifikt för litteratur och biblioteksinsatser enligt följande:The objective for Sidas support to literature is to facilitate efforts to create and maintain a literate and reading environment, to protect and promote freedom of expression and to stimulate Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet tionsflöde har däremot ökat sedan från 2007 till 2011. har insatsernas omfattning fördubblats inom delsektorn. I delsektorn Media och fritt informationsflöde ingår inte litteraturinsatser. Skälen till minskat kulturbistånd är en förändrad inriktning på utvecklings- samarbetet, bl.a. ökad land- och sektorsfokusering, vilket även lett till organisatoriska förändringar inom Sida. Ämnesfokuseringen hos Sida har bl.a. sin grund i regeringens policydokument i vilka kultur inte är en egen sektor, utan endast en delsektor. Sidas arbete inom litteraturområdet i vid bemärkelse är till stor del fokuserat på insatser inom utbildningsområdet och med fokus på läskunnighet som ett sätt att bekämpa fattigdom. Insatserna utgör en del i strävan att uppfylla millenniemål 2 enligt vilket alla barn ska få börja skolan och slutföra sin grundskole- utbildning. saknar fortfarande cirka 776 miljoner vuxna i världen kunskaper i att läsa och skriva, varav två tredjedelar är kvinnor och över 100 miljoner barn har inte möjlighet att gå i skolan.61 Sida fördelade totalt till utbildnings- sektorn 2011, vilket är en ökning från 2007. Det framgår dock inte hur stor del av de beviljade medlen inom sektorn som specifikt gäller arbete med läsning och ökad läskunnighet. Insatser inom utbildningsområdet utgjorde totalt av Sidas andel av kostnader inom samtliga huvud- sektorer 2011.62 har regeringen även drivit en särskild satsning för demokratisering och yttrandefrihet som är en del i Sidas ordinarie arbete. Stödet riktas till förändringsaktörer som verkar för demokratisering och yttrandefrihet i länder där sådana rättig- heter hotas och som kvalificerar för finansiering via utvecklings- samarbetet. Sida disponerade 100 miljoner 2009 för detta arbete och 2012, vilket innebär en tydlig för- stärkning. Inom ramen för arbetet har regeringen särskilt priori- terat informations- och kommunikationsteknologi och frihet på nätet. Denna inriktning har förstärkts sedan satsningens början 2009. Det finns ingen tillgänglig information om till vilken del In an attempt to cover all the aspects it includes working with writers and publishers, distributors, reading campaigns, book fairs, publishing industry, rural libraries as well as national libraries. Regional cooperation is given priority (s. 5 och 14). 61Se Sidas webbplats, 62Se resultatbilagan till Sidas årsredovisning 2011, s. 14 och 30. SOU 2012:65 Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet aktörer inom litteraturområdet, t.ex. hotade författare och författarförbund, har fått del av satsningen. Styrdokument för Sidas arbete Styrningen av Sidas verksamhet är komplex. Det framgår t.ex. i Statskontorets utvärdering av den svenska biståndspolitikens styr- ning.63 Övergripande styr förordningen (2010:1080) med instruktion för myndighetens arbete och i Sidas regleringsbrev anges hur de medel myndigheten disponerar ska fördelas mellan olika verksamheter: landsamarbeten, regionsamarbeten, specifika ämnesfrågor, förvalt- ning etc. Utöver dessa övergripande regleringar styr olika policys och strategier som beslutas av regeringen arbete. Det finns geografiska samarbetsstrategier för olika länder och regioner.64 Sidas verksamhet styrs utöver dessa samarbetsstrategier även av strategier för olika verksamhetsområden. Det finns elva olika sådana strategier. Sidas arbete inom olika ämnesområden styrs i sin tur av nio olika policys, vars främsta syfte är att skapa en plattform eller ett gemensamt förhållningssätt för insatserna. Yttrandefriheten definieras numera som basen för kultur- biståndet genom policyn Förändring för frihet Policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter inom svenskt utvecklingssamarbete –2014 (UF2009/33076/UP). I policyn anges tre fokusområden: medborgerliga och politiska rättigheter, demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer samt demokratiseringens aktörer. Inom fokusområdet medborgerliga och politiska rättigheter finns som delmål att stärka yttrande- friheten och framväxten av fria, oberoende medier.