sou · H0B331 · 2012-05-04 00:00:00 — Personer med funktionsnedsättning som med- för nedsatt arbetsförmåga deltar dock i lägre utsträckning i studiemedelsberättigande utbildningar. Anm.* Sjukersättning eller aktivitetsersättning (tidigare förtidspension). Källa: Egna bearbetningar av data från och . Källa: Egna bearbetningar av data från och . Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbets- förmåga har ersättningar från sjukförsäkringen, dvs. sjukpenning, sjuk- respektive aktivitetsersättning, i betydligt högre grad än perso- ner utan funktionsnedsättning. Sjukfrånvaro är vanligare bland kvinnor än bland män. i högre grad varit sjukskrivna och beviljats förtidspension (sjuk- och aktivitetsersättning). Skillnaderna mellan könen är kopplade till komplexa samband både inom arbetslivet och familjelivets olika villkor. Skillnaderna kan också handla om omedvetna skevheter i bedömningen av när en insats eller ersättning ska väljas eller beviljas. Nedan visas den historiska inkomstutvecklingen mellan åren 1999– 2009 för dem som uppgav att de hade en funktions- nedsättning som medförde nedsatt arbetsförmåga. I inkomstmåttet summeras lön, inkomst från arbetslöshetskassa, aktivitetsstöd, ekonomiskt bistånd och inkomst från sjukförsäkringen.11 Figur 5.4 visar att inkomstutvecklingen har varit blygsam för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbets- förmåga, framför allt , jämfört med personer utan funktionsnedsättning. Den nästan konstanta inkomst- utvecklingen kan förklaras av att en ökande andel av dessa personers inkomst kom från sjukför- säkringen. utgjorde utbetalningar från sjukförsäkringen av den totala inkomsten. var motsvarande andel . Personerna med funktionsnedsättning har således övergått till sjukskrivning eller beviljats förtidspension (sjuk- eller aktivitetsersättning). 11 I inkomsten från sjukförsäkringen ingår sjukpenning, arbetsskade- och rehabiliterings- ersättning samt inkomster föranledd av förtidspension eller sjuk- respektive aktivitets- ersättning. Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Källa: Egna bearbetningar av data från och . Källa: Egna bearbetningar av data från och . personer som står utanför arbetsmarknaden I befolkningen 16–är det (2008) som är utanför arbetskraften. Bland personer med funktionsnedsättning som uppger att de har nedsatt arbetsförmåga är motsvarande andel . Tabell 5.5 visar den huvudsakliga sysslan för befolk- ningen utanför arbetsmarknaden. I huvudsak uppger de personer utan funktionsnedsättning att de vid intervjutillfället studerade eller att de hade gått i ålderpension. Av personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga uppger att de är kort- eller långvarigt sjuka. Utredningens statistikbearbetningar visar att cirka åtta av tio av dem som uppgav sjukdom hade sjuk- eller aktivitetsersättning (förtidspension) på hel- eller deltid. I befolkningen utanför arbetskraften finns det intressant nog inte några skillnader mellan kvinnor och män vad gäller att uppge kort- eller långvarig sjukdom. Detta trots att sådana skillnaderna är tydliga när det gäller utbetalningar från sjukförsäkringen på grund av sjukdom och nedsatt arbetsförmåga. En skillnad som dock finns mellan könen är att kvinnor i högre grad är hemarbetande, vårdar barn eller vuxna anhöriga. Källa: Egna bearbetningar av data från . Av befolkningen i åldern 16–uppger att de har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Dessa personer har lägre sysselsättningsgrad och högre arbetslöshet än personer utan funktionsnedsättning. Skillnaderna har också ökat . Sysselsättningsgraden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga varierar kraftigt beroende på utbildningsnivå. Vilken funktionsnedsättning den enskilde har verkar också ha betydelse för möjligheten att få ett arbete. Personer med psykiska funktionsnedsättningar har den lägsta sysselsätt- ningsgraden. Av dem med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga som är sysselsatta uppger tre av fyra att de behöver någon form av anpassning på arbetsplatsen för att kunna utföra sitt arbete. Nästan hälften av personerna som uppger att de har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga står helt utanför arbetsmarknaden. Majoriteten av dessa personer anger att de är kort- eller långvarigt sjuka. Personer med nedsatt arbets- förmåga har i högre grad olika typer av sociala ersättningar och bidrag än befolkningen i övrigt, däribland inkomster från sjuk- försäkringen och ekonomiskt bistånd. Relativt få av dem utanför arbetskraften deltar i studiemedelsberättigande utbildningar. Kvinnor med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är sysselsatta i lika hög grad som män, men arbetar deltid betydligt oftare. Kvinnor kombinerar i större utsträckning en deltidsanställning med sjukpenning eller sjukersättning. Kvinnor uppger också oftare att de har behov av anpassad arbetstid och arbetstempo än män. 5.2Personer inskrivna hos Arbetsförmedlingen Antalet arbetslösa med funktionsnedsättning12 som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen har ökat påtagligt . var det 68 000 personer med funktionsnedsättning som var arbetslösa eller deltog i arbetsmarknadspolitiska program med aktivitetsstöd. Detta är 30 000 fler än . 12 är begreppet funktionsnedsättning liktydligt med som medför nedsatt arbetsförmåga. 106 000 inskrivna, främst i olika anställningar med lönestöd. Antalet inskrivna personer med funktionsnedsättning totalt var därmed cirka 174 000 i slutet , vilket motsvarar en fjärdedel av alla inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Därutöver var cirka 18 600 personer anställda hos . Personer anställda hos är inte inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Anm. Säsongsrensad och trendad tidsserie. Källa: Arbetsförmedlingen. Det är främst två faktorer som ligger bakom ökningen av antalet arbetslösa med funktionsnedsättning som skett . För det första innebar konjunkturnedgången i samband med finans- krisen att många personer, både med och utan funktionsnedsättning, förlorade sina jobb. Den andra faktorn som påverkat utvecklingen är reformerna inom sjukförsäkringen. infördes nya regler för sjukpenning, och den tidsbegränsade sjukersättningen avskaffades. har 50 000 personer övergått från sjukförsäkringen till insatser hos Arbetsförmedlingen. Ungefär hälften har återvänt till sjukförsäkringen. som antalet inskrivna ökar har också vissa typer av funktionsnedsättningar ökat. Med funktionsnedsättning hos avses den kod för typ av funktionsnedsättning som registreras av arbetsförmedlaren. Registrering av funktionsned- sättning görs för att den enskilde ska få tillgång till de särskilda stöden som finns för målgruppen. Registreringen genomförs också i uppföljningssyfte. För att registrering ska kunna göras krävs dock ett samtycke från den arbetssökande. Avrundat till närmaste hundratal. Antalet personer med en psykisk funktionsnedsättning ökar påtagligt. Även specifika inlärningssvårigheter ökar i snabb takt. registrerar andra eller nya typer av funktionsnedsättningar betyder inte nödvändigtvis att sjukdoms- mönster och nya funktionsnedsättningar har tillkommit i befolk- ningen i motsvarande grad. Förändringar i läkarkårens diag- nostisering av patienter och/eller tillkomsten av nya diagnoser kan spela en roll. Klassificeringen av funktionsnedsättningar och sjuk- domar förändras även kontinuerligt till följd av medicinsk utveckling och till följd av förändringar i synen på hur sjukdomar och funktionsnedsättningar bör kategoriseras. Ökningen av psykiska funktionsnedsättningar följer ett mönster som även finns i andra delar av de offentliga ersättningssystemen, exempelvis inom sjukförsäkringen. Av deltagarna i Arbetslivs- introduktionen, som är till för de personer som kommer via sjukförsäkringen till Arbetsförmedlingen, hade cirka fyra av tio en funktionsnedsättning enligt Arbetsförmedlingen. Många av perso- nerna som deltar i detta program har lång frånvaro från arbetslivet bakom sig vilket ofta har sin grund i psykisk ohälsa. I figur 5.7 visas hur personer med funktionsnedsättning för- delade sig mellan Arbetsförmedlingens insatser – 2011. hade någon av de subventionerade anställningarna som specifikt riktar sig till målgruppen. Denna andel har dock sjunkit till . Andelen i nystarts- jobb och i sysselsättningsfasen inom jobb- och utvecklingsgarantin har däremot ökat. LBI, UVA, TAS, OSA Källa: Arbetsförmedlingen. Personer med funktionsnedsättning är den grupp av inskrivna arbetslösa som har de längsta arbetslöshetstiderna. Detta är en tydlig indikator på dessa personers särskilda svårigheter på arbets- marknaden. Tabell 5.7 visar att hade av de arbetssökande med funktionsnedsättning varit öppet arbetslösa eller i program med aktivitetsstöd längre än , dvs. Bland arbetssökande utan funktionsnedsättning var motsvarande andel . Källa: Arbetsförmedlingen. De långa tiderna i arbetslöshet åskådliggör vikten av att utvecklar sina metoder och arbetssätt för att tidigt kunna identifiera de arbetslösa som har särskilda behov av indivi- duellt stöd. I avsnitt 6.2 diskuteras för- och nackdelar med så kallad profilering. Profilering är ett sätt att tidigt identifiera de personer som är i behov av insatser. Arbetsförmedlingen införde ett sådant profileringsinstrument . De långa sammanlagda tiderna utan arbete har också ökat en del , vilket speglar att antalet personer som deltar i jobb- och utvecklings- garantin successivt stiger. Källa: Egna bearbetningar av statistik från Arbetsförmedlingen. Utredningen har även analyserat inskrivningstiderna hos olika grupper av personer med funktionsnedsättning. Det visar sig att äldre med funktionsnedsättning har högst andel arbetslösa med en inskrivningstid eller längre. Varken kön, utbildningsnivå eller födelseland sammanfaller dock på samma sätt med en hög andel långtidsinskrivna. Långa tider av arbetslöshet påverkar indi- viden på flera sätt. En studie som analyserat individeffekter av varaktig arbetslöshet bland personer med funktionsnedsättning (, 1999) visar att sannolikheten för att individen ska lämna arbetskraften ökar ju längre arbetslöshetsperioden varar. Arbetslöshetshistorik med rundgång i insatser Utredningens samkörningar av olika statistikregister möjliggör en beskrivning av arbetslöshetshistoriken för de personer med funk- tionsnedsättning som i uppger att de har nedsatt arbets- förmåga. Tabell 5.8 visar genomsnittligt antal tillfällen, antal dagar i arbetslöshet och i program med aktivitetsstöd fram till AKU-undersökningens genomförande år 2008.13 Tabellen visar också det genomsnittliga antalet insatsbyten per person. Anm. * Alla former av sökandekategoribyten vid Arbetsförmedlingen är inkluderade. Källa: Egna bearbetningar av data från och Arbetsförmedlingens Datalager. 13I beräkningarna ingår endast de individer som –2008 varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen. 14En person registreras i kategorier vid Arbetsförmedlingen. Individen kan exempelvis registreras som arbetslös, i en programinsats med aktivitetsstöd (t.ex. arbetslivsinriktad rehabilitering eller arbetsmarknadsutbildning) eller i ett arbete med stöd, såsom lönebidrag. Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbets- förmåga är i genomsnitt arbetslösa och deltar i arbetsmarknads- politiska program med aktivitetsstöd i högre grad än personer utan någon funktionsnedsättning. Personer med funktionsnedsättning både påbörjar och byter insatser oftare än andra. Antalet insats- byten var i genomsnitt 18 stycken under den studerade tioårs- perioden för dem som uppgav att de hade en funktionsnedsättning som påverkade arbetsförmågan. 5.2.2Programinsatser ges ofta för sent Arbetsförmedlingen beskriver sitt arbete med de arbetssökande och med arbetsgivare i form av tjänster. Till varje tjänst finns ett antal metoder, insatser och program tillgängliga. Metoderna kan används både inom ramen för en tjänst eller inom ett enskilt program. Det saknas statistik som visar hur frekvent de olika metoderna nyttjas. Det är därför svårt att visa hur mycket stöd en arbetssökande totalt sett får. Statistiskt är det endast möjligt att beskriva deltagandet i de arbetsmarknadspolitiska programmen. Deltagare i dessa program får ersättningen aktivitetsstöd som betalas ut av . Har individen rätt till arbetslös- hetsersättning erhålls aktivitetsstöd på samma nivå, annars får individen aktivitetsstöd på lägstanivå, vilket motsvarar per dag. Nedan beskrivs deltagandet i programinsatser. I programmen deltar personer med och utan funktionsnedsättning. Det är dock Arbetsförmedlingens uppgift att se till att personer med funk- tionsnedsättning prioriteras inom samtliga arbetsmarknadspolitiska program. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt hur personer med funktionsnedsättning får tillgång till de arbetsmarknadspolitiska program som kan stärka deras chanser till arbete. Program- insatserna kan bestå av att utreda om den sökande har en funk- tionsnedsättning och i vilken mån den i så fall påverkar arbets- förmågan. För barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörsel- skadade som behöver tolk för att kunna kommunicera ska adekvat tolkstöd erbjudas. Figur 5.9 visar antalet deltagare i programinsatserna med aktivi- tetsstöd för personer med en kod för funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Antalet personer i dessa program är emellertid högre än vad figur 5.9 visar. Orsaken är att det tar lång tid innan en funktionsnedsättning är identifierad och fastställd och sedan registrerad av Arbetsförmedlingen. Den genomsnittliga inskrivningstiden innan kod registreras är , eller åtta–. Bland utrikesfödda är andelen personer med dokumenterad funktionsnedsättning lägre än för samtliga inskrivna. Om den lägre andelen utrikesfödda med en registrerad funktionsnedsättning speglar verkligheten eller om orsaken är att det är svårare att fastställa en nedsatt arbetsförmåga hos personer med utländsk bakgrund är oklart. Till exempel skulle kulturella skillnader eller språksvårigheter kunna försvåra identifieringen av en funktions- nedsättning. Arbetsförmedlingen har ett mål att förkorta inskrivningstiden innan kod registreras fram . Syftet med målet är enligt Arbetsförmedlingen att personer med särskilda behov ska få rätt stöd i ett tidigare skede än . Jobbgaranti för unga (UGA) Jobb- och utvecklingsgarantin () Källa: Arbetsförmedlingen. Jobb- och utvecklingsgarantin () Jobbgaranti för unga (UGA) Källa: Egna bearbetningar av statistik från Arbetsförmedlingen. Det vanligaste arbetsmarknadspolitiska programmet med aktivi- tetsstöd för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är jobb- och utvecklingsgarantin. Ungefär 25 000 personer med en funktionsnedsättning deltar i jobb- och utvecklingsgarantin. Även generellt är detta numera Arbets- förmedlingens största programinsats. Nästan alla individer skrivs in i programmet efter att ha varit registrerade som öppet arbetslösa under . Jobb- och utvecklingsgarantin fungerar som ett ramprogram där individen erbjuds en rad olika insatser som ska vara anpassade utifrån det individuella behovet. Jobb- och utvecklingsgarantin är indelad i tre faser. Syftet med den första fasen är att kartlägga den sökandes individuella behov av stöd. I denna fas upptäcks ofta om personen har en funktions- nedsättning och det klarläggs om det finns behov av särskilda insatser. Fas två ska innehålla arbetspraktik och arbetsträning, helst förlagd till en arbetsplats. Övergången till sysselsättningsfasen, eller den tredje fasen, är strikt reglerad och sker i programmet. I sysselsättningsfasen ska individen erbjudas en sysselsättning på en arbetsplats. Beslut om syssel- sättning hos anordnare fattas i taget. Den näst vanligaste insatsen för personer med funktions- nedsättning är arbetslivsinriktad rehabilitering. Antalet med funk- tionsnedsättning som deltar i insatsen har ökat och är cirka 9 000 personer i genomsnitt. Målgruppen för detta program är inte bara personer med funktionsnedsättning utan även personer med annan problematik såsom långvarig arbetslöshet eller lång sjukfrånvaro. Personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga utgör av deltagarna i insatsen. Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen innehåller för- djupad kartläggning eller arbetsprövning för att bedöma den enskildes arbetsförmåga. Insatserna kan ske antingen ute på en arbetsplats eller hos en upphandlad aktör i Arbetsförmedlingens regi. Ett program med snarlikt innehåll som arbetslivsinriktad rehabilitering, men som har mycket få deltagare, är fördjupad kartläggning och vägledning (FKV). Ungefär 2 000–2 200 personer med funktionsnedsättning deltar även i genomsnitt i förberedande utbildning respektive i arbetslivsintroduktionen. Förberedande utbildning är upphandlad utbildning och syftar ofta till att förbereda deltagande i ett annat arbetsmarknadspolitiskt program, till exempel i arbetsmarknads- utbildning. Arbetslivsintroduktionen är också en förberedande insats. De som deltar i programmet är personer vars dagar med sjukpenning tagit slut. Arbetslivsintroduktionen kan pågå upp . Många andra program kan pågå . i arbetslivsintroduktionen står Arbetsförmedlingens samlade tjänsteutbud till förfogande och insatserna ska ges efter behov och anpassas individuellt. Tabell 5.9 visar fördelningen av några personliga karakteristiska hos de personer med funktionsnedsättning med nedsatt arbets- förmåga som deltar i programmen. De personer som deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering respektive förberedande utbildning liknar varandra både när det gäller andel kvinnor, ålder, utbild- ningsnivå och typ av funktionsnedsättning. Andelen kvinnor är högst inom arbetslivsintroduktionen. Detta beror i första hand på könsfördelningen bland de sjukskrivna. Psykisk funktionsned- sättning är även vanlig bland deltagare i arbetslivsintroduktionen. Deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantins tre olika faser är äldre och har en mindre andel psykisk funktionsnedsättning. Källa: Egna bearbetningar av statistik från Arbetsförmedlingen. 5.2.3De subventionerade anställningarna är betydelsefulla Avsikten med de subventionerade anställningarna för personer med funktionsnedsättning är att lönestödet ska kompensera för den individuella nedsättningen av arbetsförmågan. Subventionen ska stärka den enskildes möjlighet att få och sedan behålla sitt arbete. Anställningen med lönesubvention medför att den anställde får lön och tillgång till de anställningsförmåner som följer eller är lik- värdiga med de kollektivavtal som finns inom branschen på arbetsplatsen. Anställningen kan vara tillsvidare eller tidsbegränsad. Subventionen lämnas till arbetsgivaren i form av ett ekonomiskt bidrag till en del av lönekostnaden. Alla fem lönestöd som specifikt är till för personer med funktionsnedsättning avser att möjliggöra en utveckling av arbetsförmågan och öka anställningsbarheten. Arbetsförmedlingen har till uppgift att följa upp fyra av de fem lönestöden och dokumentera hur det går för individen på arbets- platsen. har ett eget ansvar att följa och utveckla individen på arbetsplatsen. Antal personer med subventionerad anställning Antalet personer med funktionsnedsättning som har någon av de fem subventionerade anställningarna är ungefär 90 000 personer. Det är en ökning med drygt 10 000, eller omkring 10–, sedan början av år 2000.15 Antalsmässigt är en anställning med lönebidrag vanligast. Cirka 44 000 personer har en anställning med lönebidrag. Även när det gäller nya (inflödet av) beslut om lönestöd är det lönebidrag som dominerar. Antalet personer med trygghetsanställning är cirka 19 000, vilket är ungefär lika många som antalet anställda hos . Utvecklings- anställningen infördes precis som trygghetsanställningen . Antalet personer med denna stödform har varierat mellan 2 000– 3 500 personer i genomsnitt . Offentligt skyddat arbete (OSA) har funnits och deltagarantalet har varit ganska . Antalet personer med OSA är ungefär 4 000– 4 500 i genomsnitt . Antalet anställda med funktions- nedsättning inom har minskat med ungefär 8 000 personer . Det som i hög grad bestämmer verksamhet och antalet anställda är hur många arbets- timmar regeringen ger i uppdrag att utföra. hade antalet arbetstimmar minskat till 24,4 miljoner. 15 De lönestöd med en bredare målgrupp än personer med funktionsnedsättning har ökat betydligt mer . var det plusjobben som bidrog till detta, medan nystartsjobben har bidragit till en kraftig ökning . Redan under nystartsjobbens första var inflödet av nya personer i nystarts- jobb lika högt som antalet nya med lönebidrag. Över tid har antalet lönebidrag sjunkit. Minskningen av antalet lönebidrag beror dels på konkurrens från andra insatser (t.ex. nystartsjobb), dels på att personer övergått från lönebidrag till trygghetsanställning. Övergångarna från lönebidrag till trygghets- anställning sker ofta för att lönebidraget är tidsbegränsat till . Lönestödet vid trygghetsanställning kan lämnas så länge anställningen varar, men ska omprövas vid upprepade tillfällen. Det finns dock en ventil för lönebidragen som innebär att lönestödet kan förlängas vid särskilda skäl. Ungefär tre av tio lönebidrag pågår också längre än . Som en konsekvens av att målgruppen för trygghetsanställning utgörs av personer med långvariga behov är utflödet lågt och tiderna i stödformen är långa. Detta medför att antalet personer med stödformen ökar . Utvecklingsanställning (UVA) Trygghetsanställning (TAS) Offentligt skyddat arbete (OSA) Lönebidrag (LBI) Källa: Arbetsförmedlingen och . 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 Källa: Arbetsförmedlingen. Beskrivning av personliga karaktäristika Bland personer med funktionsnedsättning vid Arbetsförmedlingen som deltar i arbetsmarknadspolitiska program med aktivitetsstöd är könsfördelningen antingen jämn eller så är kvinnor överrepre- senterade. Men när det gäller anställningar med lönestöd är det tvärtom, kvinnor är underrepresenterade i samtliga dessa stöd- former. Åldersfördelningen skiljer sig mellan personer i de olika löne- stöden. Andelen unga är högst bland personerna med utvecklings- anställning. Andelen med psykisk funktionsnedsättning är också högst bland dem som börjar denna stödform. Å andra sidan är personerna som påbörjar ett arbete med trygghetsanställning äldre än de som påbörjar en anställning med lönebidrag. Den lägsta utbildningsnivån har de personer som påbörjar en OSA-anställ- ning, har endast förgymnasial utbildning. Motsvarande andel för nya med lönebidrag är . Andelen utrikes födda som börjar en anställning med subvention är förhålllandevis jämn mellan stödformerna, med undantag för inflödet till (visas ej i tabell).16 var av personerna som fick anställning hos födda utanför . När det gäller vilken funktionsnedsättning som är vanlig och inskrivningstiden vid Arbetsförmedlingen före ett lönestöd så speglar dessa faktorer delvis vilka målgrupper respektive stödform vänder sig till och när under processen mot arbete en viss insats ska användas. En trygghetsanställning föregås ofta av en anställning med lönebidrag eller utvecklingsanställning vilket innebär långa inskrivningstider före denna stödform. av personerna som börjar en trygghetsanställning är inskrivna vid Arbetsförmedlingen (längre än ) innan lönestödet. 16 På grund av brister i statistiken är nyanställda vid inte inkluderade i tabellen. För jämförelser mellan anställda hos och personer med trygghetsanställning hänvisas till avsnitt 6.6.4. Källa: Egna bearbetningar av statistik från Arbetsförmedlingen. Andra insatser som kombineras med lönestöd En person med funktionsnedsättning som har en anställning med eller utan lönesubvention kan få stöd i form av hjälpmedel, eller stöd från ett personligt biträde. Antalet personer som beviljas dessa stöd har ökat . Ungefär 6 400 personer fick arbetshjälpmedel beviljat , vilket är en fördubbling jämfört med . En uppskattad insats av både arbetsgivare och arbetsförmedlare är det särskilda introduktions- och uppföljningsstödet ().