sou · GZB375d4 · 2012-01-01 00:00:00 — daglig dödlighet (%): antalet slaktkycklingar som har dött i en stallavdelning , inklusive sådana som har avlivats på grund av sjukdom eller av andra skäl, dividerat med totala antalet slaktkycklingar i stallavdelningen den aktuella dagen, multiplicerat med 100. Kommentar: Begreppet definieras i SD (Artikel 2 pkt 1k) dBA: enhet för mätning av bl.a. ljudnivå (ljudtrycksnivå). "A" anger att det ingående ljudet vägts över det standardiserade A-filtret före nivåangivelsen. dBskalan är logaritmisk. En ökning eller minskning av ljudnivån med uppfattas av det mänskliga örat som en fördubbling respektive halvering av ljudet, diko: ko som ger di till egen kalv eller egna kalvar, djurhållare: fysiska eller juridiska personer som enligt avtal eller lag ansvarar för eller handhar djur, oavsett om detta sker stadigvarande eller tillfälligt, Kommentar: Begreppet definieras i SD (Artikel 2 pkt 1b) dräktighetsperiod: begreppet används för suggor och gyltor och avser tiden efter betäckning till före beräknad grisning, dränerande golv: ett samlingsbegrepp för genomsläppliga golv. Gödseldränerande golv är golv som är konstruerade för att släppa igenom träck, urin och i viss mån strömedel till ett underliggande utrymme. Urindränerande golv är golv som är konstruerade för att enbart släppa igenom urin och annan vätska, foderliggbås: bås som är både utfodringsplats och liggplats för lösgående djur, forcerad ventilation: ventilationsflöden som överstiger det dimensionerade maxventilationsflödet i ett slaktgrisstall enligt Svensk Standard (SS 95 10 51). Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv slaktkycklingstallar avses ventilationsflöden som överstiger av maxventilationsflödet, fångbås: bås där nötkreatur står uppstallade på båsplatsen med fångbåge eller fånggrind. Båsplatsen är djurens utfodrings- och liggplats. Systemet innebär att djuren kan släppas lösa; mjölkkorna framför allt i samband med mjölkningen, gödseldeflektor: utrustning i vissa hönsburar. En från fodertrågets bakkant utstickande plåt som har till syfte att skydda äggen mot bl. a. nedsmutsning och hackning samt att förhindra rymning och gödselnedfall i underliggande burvånings fodertråg, gödseldränerande golv: se dränerande golv, hårdgjord yta: ytan anses vara hårdgjord om den består av betong, asfalt eller annat likvärdigt material, kalv: ett nötkreatur som är högst , Kommentar: Begreppet definieras i KD (Artikel 2 pkt 1. kalvgömma: ett avskilt utrymme som bara kalvarna har tillträde till i lösdriftsstallar för am- eller dikor. Kalvgömman byggs vanligen upp i samband med kalvningen med flyttbara boxväggar eller dyl., kalvningsbox: en box som enbart är avsedd att användas för kor eller kvigor när de ska kalva och fram efter kalvningen. En kalvningsbox kan vara utformad som en ensambox avsedd för en ko eller kviga eller som en gruppbox avsedd för flera kor eller kvigor. En kalvningsbox kan vara byggd som permanent box eller byggas upp med flyttbara boxväggar eller dyl. inför kalvning, killningsbox: en box som enbart är avsedd att användas för getter när de ska killa och fram efter killning. Killningsboxar byggs vanligen upp i gemensamboxen med flyttbara boxväggar eller dyl. inför killning, kontinuerlig uppfödning: hållande av, i normalfallet, djur av olika åldrar i stall eller stallavdelning. Insättning av nya djur sker efterhand, kontrollprogram: ett program som tagits fram i syfte att säkra en god djuromsorg och som är godkänt av , samt är knutet till en bestämmelse i denna författning, konventionell uppfödning i grisningsbox: suggan hålls lösgående tillsammans med smågrisarna i en box. Smågrisarna har tillgång till avskilt ligg- och utfodringsutrymme som är skyddat mot drag och som oftast är uppvärmningsbart, kortbås: bås för bundna nötkreatur där djuren ständigt kan hålla huvudet in överfoderbordet, lamningsbox: en box som enbart är avsedd att användas för tackor när de ska lamma och fram efter lamningen. Lamningsboxar byggs vanligen upp i gemensamboxen med flyttbara boxväggar eller dyl. inför lamning, liggarea: avser boxareor som är godkända som liggytor. Anordningar för utfodring som inkräktar på liggarean inräknas inte i denna, Kommentar: Begreppet definieras inte särskilt men det förekommer särskilda krav på djurens liggplats för vissa djurslag, t.ex. för kalvar (KD Bilaga pkt 10) och för grisar (GD Artikel 3 pkt 2a, Bilaga Kapitel II pkt C1). liggbås: bås som endast är liggplats för lösgående djur, ligghall: stall med liggplatser för lösgående djur. Djuren hålls inte instängda i stallet utan kan själv välja när de vill använda det, långbås: bås för bundna nötkreatur där djuren i regel bara tillåts att nå in över foderbordet i samband med att de äter och i övrigt är utestängda från foderbordet, Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv mellanbås: bås för bundna nötkreatur. Mellanbåset är en kombination av kort- och långbås. Foderbordsgrinden är i regel rörlig, mottagningsstall: ett stall eller stallavdelning avsedd för mottagning och inhysning av kalvar som kommer från annan djurbesättning i syfte att minska smittspridning till de djur som redan finns på anläggningen, omgångsuppfödning: hållande av djurgrupp/flock med individer av likartad ålder i eget stall eller egen stallavdelning. Insättning av ny djurgrupp sker inom en begränsad tidsperiod och inte förrän stallet eller stallavdelningen tömts helt, ppm: koncentration av ett visst ämne mätt i miljondelar (parts per million), rede: avskilt utrymme för äggläggning, slaktgrisar: grisar mellan ca och slaktvikt, spalt: mellanrummet mellan stavarna i ett spaltgolv, spaltgolv: spaltgolv är en typ av dränerande golv som består av stavar av t.ex. betong, trä, metall eller plast vilka läggs med visst avstånd från varandra, stall: byggnad för hållande av djur, stallavdelning: del av ett stall som är avskilt från andra delar av stallet, normalt med täta väggar, ströad liggyta: en bädd av strö som i regel kräver daglig tillsyn och daglig utgödsling. Förbrukat och blött strömedel ersätts med nytt, ströbad/sandbad: utrymme med luckert strömedel där värphöns i bur kan tillfredsställa sina beteendebehov såsom att picka, sprätta och utföra sandbadsbeteende, Kommentar: Kravet på sandbadsbeteende ställs inte i VD. ströbädd: en bädd av strö som gödslas ut med ett intervall från någon eller upp till . En ströbädd hålls torr genom att nytt strömedel tillförs ovanpå det gamla. En ströbädd som "brinner", dvs. utvecklar värme under en biologisk nedbrytningsprocess, kallas vanligen djupströbädd, termisk komfort: djuren har termisk komfort inom den s.k. termoneutrala zonen. I denna zon kan djuren utan svårigheter upprätthålla sin värmebalans. Den termoneutrala zonen begränsas nedåt av den nedre kritiska temperaturen och uppåt av den övre kritiska temperaturen. När omgivningen har en temperatur under den undre kritiska temperaturen måste djuren öka sin ämnesomsättning och äta mer foder för att behålla sin kroppstemperatur. Vid temperaturer över den övre kritiska temperaturen kommer djurens kroppstemperatur att stiga på grund av att de av fysikaliska skäl inte kan bli av med sin överskottsvärme. De kritiska temperaturgränserna påverkas av en mängd faktorer såsom djurets vikt, djurets hälsa, utfodringsintensitet, lufthastighet, luftfuktighet, liggytor, strö, antal djur i gruppen samt djurens möjlighet till rörelse, tillgänglig area: för hönsen ständigt tillgängliga areor med minst 0,3 m bredd och minst 0,45 m fri höjd. Redesarean får inte medräknas. För unghöns avses ständigt tillgängliga areor, Kommentar: Begreppet definieras i VD (Artikel 2 pkt 2d) totalarea: begreppet avser areor där djuren kan röra sig utan hinder, som regel liggarea och gödslingsarea. Anordningar för utfodring som inkräktar på totalarean inräknas inte i denna, dock får ätbås i ströad liggbox för grisar inräknas i totalarean under förutsättning att funktionen i boxen inte påverkas negativt, Kommentar: Begreppet totala fria golvarean förekommer i GD (Artikel 3 pkt 1b) Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv ungdjur: nötkreatur som är högst , dock ej kalvar och dräktiga kvigor som har mindre än kvar till förlossning, urindränerande golv: se dränerande golv, utegångsdjur: djur som går ute eller har möjlighet att gå ut på betesmark eller i rasthage halva dygnet eller mer då betestillväxt inte sker, växande grisar: avvanda grisar med en vikt upp till ca , ätbås: bås som endast är ätplats för lösgående djur, samt övertemperatur: skillnaden mellan lokal och omgivande temperatur i fråga om pälsdjur. Skillnaden mellan förväntad och rådande, högre stalltemperatur. 5 § Djurägaren och djurhållaren har ansvaret för djurens välbefinnande. Djur ska normalt ses till minst en gång om inte annat framgår av denna författning. Nyfödda, sjuka eller skadade djur samt djur som beter sig onormalt ska ses till oftare. Detsamma gäller för högdräktiga djur, särskilt vid tiden kring förlossningen. Djur ska hållas på ett sådant sätt att tillsynen över dem kan ske utan svårigheter. Personer som handhar djur ska ha tillräckliga kunskaper och färdigheter samt vara tillräckligt många för att dessa föreskrifter ska kunna följas. Kommentar: Införlivar SD (Artikel 1 pkt 2, Artikel 2 pkt 1a-b) vad avser djurägar- och djurhållaransvaret. Införlivar även AD (Bilaga pkt 1, 4) vad avser personalkrav samt djur som behöver särskild vård. De stängare kraven på tillsyn oftare finns inte i AD. I den står dock mer allmänt om att tillsyn ska ske för att förhindra varje lidande och att sjuka och skadade djur ska få lämplig behandling etc. (se pkt 4). (Ytterligare nationella krav finns även i 9 § DL). 6 § När ett djur hålls på bete får djurets rörelsefrihet inte begränsas genom att en tyngd eller annat hindrande föremål fästs vid djuret. Rörelsefriheten får inte heller begränsas genom att olika delar av djurets kropp binds samman eller genom att djuret binds samman med ett annat djur. Kommentar: AD (Bilaga pkt 7) ställer mer allmänna krav på att onödigt lidande eller onödig skada inte får uppstå, samt att djur som ständigt eller vanligtvis hålls fastbundet/kjedjat ska ha ett utrymme anpassat till dess etologiska och fysiologiska behov. De nationella kravet ovan i kombination med 6 § DL ger sammantaget en högre nivå av djurskydd. 7 § Djur ska hållas tillfredsställande rena. 8 § Automatiska system och anordningar som inverkar på djurskydd och djurhälsa ska kontrolleras . Kommentar: Regeln införlivar AD (bilaga, punkt 13). hade dock en liknande regel innan som löd: Automatiska utfodrings- och vattningssystem ska ses till . Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 9 § Föremål och ämnen som kan skada djuren ska förvaras så att de är oåtkomliga för dessa. Kommentar: Något direkt krav vad avser föremål i allmänhet finns inte i direktiven. I AD bilaga, punkt 8-9 nämns dock om konstruktionsdelar, vassa kanter etc. Motsvarande nationella krav (om inredning m.m.) återfinns i 3 § DF. 10 § Elektriska pådrivare får endast användas av veterinär och då endast när denne anser det nödvändigt av veterinärmedicinska skäl. Utrymme, inredning och utrustning Allmänna råd till 3 § djurskyddsförordningen Djurstallar bör utformas så att flyttning, transport och utlastning av djuren underlättas. Drivgångar bör ha släta ytor utan skarpa hörn. Speciella utlastningsrum eller boxar bör inrättas vid behov. Lastrampers lutning bör vara så liten som möjligt. 11 § Vid förprövningspliktig ny-, till- eller ombyggnad av stallar ska dessa utformas så att det för djuren finns godtagbart byggnadstekniskt eller likvärdigt skydd mot brand samt godtagbara förutsättningar att rädda djuren vid brand. Detsamma gäller när en stallbyggnad ändras eller används på ett sätt som innebär en ökad brandrisk. Allmänna råd till 1 kap. 11 § Lantbrukets brandskyddskommittés rekommendationer bör följas vid nybyggnad och större om- och tillbyggnad av stall. 12 § Golv och liggytor ska ha en jämn och halksäker yta. Boxar eller liggytor med rörligt golv samt utgödslingssystem i öppna skrapgångar ska utrustas, utformas och skötas så att djuren inte tillfogas skador och så att utrustningen inte inverkar menligt på djurens beteende och hälsa. Detsamma gäller utformningen av dränerande golvytor. Kommentar: Motsvarande regler finns GD (bilaga kap 1 punkt 5). Är något annorlunda formulerade där men har i princip samma innebörd. Införlivar även KD (Bilaga punkt 10) 13 § Liggytor ska hållas rena och torra samt vara anpassade efter djurslag och stallklimat (termisk komfort). Kommentar: Motsvarande regler finns i KD (bilaga, punkt 10) samt i GD (bilaga, kap 1 pkt 3). Är något annorlunda formulerade där men har i princip samma innebörd. Observera att nationellt gäller kravet på alla djurslag i L100 jämfört med endast kalvar och grisar i direktiven. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv Allmänna råd till 1 kap. 13 § bör liggytorna i stallar med utomhusliknande klimat vara försedda med en bädd av halm eller annat skyddande material som är lämpligt för djuren. 14 § Djur som behöver särskild vård ska kunna tas omhand lösgående i ett närbeläget utrymme och ska där vid behov kunna hysas individuellt. Utrymmet ska ha ett klimat som djuren är vana vid. För utegångsdjur och för djur som hålls i stallar med utomhusliknande klimat ska det även finnas behandlingsplatser som kan värmas upp eller på annat sätt vara anpassade så att djurens behov av termisk komfort tillgodoses. För mjölkkor ska sådant utrymme som avses i första stycket vara utformat och anpassat så att mjölkning kan ske i utrymmet. Första stycket gäller inte fjäderfästallar där sjuka eller skadade djur avlivas. Kommentar: De tidigare nationella kravet på sjukbox gällde bara för häst, nöt och gris. Bestämmelsen ändrades dock av SJV som en följd av kraven i AD (bilaga, punkt 4). Allmänna råd till 1 kap. 14 § För grisar och lösgående nötkreatur utom utegångsdjur bör det utrymme som avses i föreskriften kunna hysa minst vart 25:e djur. För får, getter, bundna nötkreatur och utegångsdjur bör det utrymme som avses i föreskriften kunna hysa minst vart 50:e djur. För utegångsdjur eller djur som hålls på bete bör ett sådant utrymme som avses i föreskriften vara placerat eller kunna iordningställas så att det är tillgängligt för det djur som behöver tas om hand i utrymmet. Ett behandlingsutrymme som ska kunna värmas upp bör utformas så att uppvärmning till kan ske . 15 § Utfodrings- och vattningssystem ska vara utformade, dimensionerade och placerade så att djuren lugnt och naturligt kan inta sitt foder och vatten. Utmatningsöppningen på datafodervagnar får ha elektriska avvisare. Avvisarna ska vara så konstruerade att djuren enbart kommer i kontakt med dem vid försök att påverka öppningen och så att de inte skadar djuren. Kommentar: I AD (bilaga, punkt 14 och 17) är motsvarande krav begränsat till att djuren i princip inte får skadas eller lida. 16 § Fönster, belysningsanordningar, elektriska ledningar och andra elinstallationer som djuren kan nå ska vara försedda med lämpliga skydd eller vara utförda så att det inte föreligger någon skaderisk. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv Kommentar: Inga direktiv har uttryckligen detta krav om fönster. I AD (bilaga, punkt 8) krävs dock att material som används för konstruktion av utrymmen och som djuren kan komma i beröring med inte får vara skadliga. Vi har i tvärvillkorssammanhang då sagt att fönster som djuren kan nå ska anses vara material för konstruktionen. (AD:s krav införlivas mer fullständigt i 3 § DF). Kravet på att elinstallationer ska skyddas från djuren ligger i linje med KD (bilaga, punkt 2) som i princip innebär att djuren ska skyddas från elstötar. 17 § Det ska finnas en godtagbar plan för hur djurskyddet ska upprätthållas vid elavbrott. 18 § De mått som anges i denna författning är minsta mått och centrummått för normal inredning om inte annat anges. Mindre avvikelse från föreskrivna mått kan dock godtas i befintliga stallar under förutsättning att följande kriterier uppfylls: 1.djurmiljön i stallet som helhet är mycket god, 2.konsekvenserna av måttavvikelsen bedöms endast ha ringa påverkan på djuret avseende den funktion som måttföreskriften syftar till, 3.måttavvikelsen innebär inte någon ökad risk för skador, stress eller ohälsa hos djuren, samt 4.måttavvikelsen innebär inte att tillsynen och skötseln av djuren försvåras. Detsamma gäller vid förprövningspliktig ombyggnad av stallar om vid prövningen bedömer att kriterierna i punkterna 1 – 4 ovan uppfylls i stallet efter åtgärden och att planlösningen i stallet är god. 1 b § djurskyddsförordningen ska tillämpas när det gäller mått för djurkategori som inte är upptagen i denna författning. 19 § I stall ska djuren ha ett klimat som är anpassat till djurslaget och djurhållningsformen (termisk komfort). Kommentar: AD (bilaga, punkt 10) anger mer allmänt att luftflöde och temperatur inte får vara skadliga. Kan även anses införliva SD (Bilaga I pkt 4) som dock ställer funktionskrav på ventilations- , värme och/eller kylsystem. SD (bilaga II pkt 3b ställer dock särskilda krav på klimatsystem om > /m2 ska tillämpas. Då gäller max 3 gr C varmare i stallet än ute vid över 30 gr C utomhus i skuggan. I har vi inte motsvarande föreskrift men tillämpas i praktiken Svensk Standard (SS 95 10 50-51). Denna anger dimensionerande värde max 4 gr C vid 21 gr C utomhus temp. Observera att Svensk Fågels kontrollprogram ställer särskilda krav på ventilationen som påverkar beläggningsgraden. Bedömningen är att denna korrelerar med SD. 20 § I värmeisolerade stallar får den relativa luftfuktigheten inte annat än undantagsvis överstiga , såvida inte stalltemperaturen understiger . I sådana fall får den numeriska summan av stalltemperaturen och relativa fuktigheten inte överstiga 90. I oisolerade stallar får den relativa fuktigheten inte annat än undantagsvis överstiga uteluftens relativa fuktighet med . Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv Kommentar: AD (bilaga, punkt 10) anger mer allmänt att den relativa luftfuktigheten inte får vara skadliga. Enligt SD (Bilaga II pkt 3 c) gäller max RF vid < 10 gr C utomhustemperatur om > /m2 tillämpas. Motsvarande direkta krav finns inte i nationell lagstiftning och inte heller i Svenska Fågels kontrollprogram som däremot ställer krav på ventilations- och värmesystem. 21 § I ett stall får djur endast tillfälligtvis utsättas för luftföroreningar som överstiger följande värden om inte annat anges i denna författning: -ammoniak: 10 ppm, -koldioxid: 3 000 ppm, -svavelväte: 0,5 ppm, -organiskt damm: /m³. Kommentar: AD (bilaga, punkt 10) anger mer allmänt att gaskoncentrationen inte får vara skadliga. Enligt SD (Bilaga II pkt 3 a) gäller max 20 ppm NH3 och 3000 ppm CO2 om > /m2 22 § Utgödslingssystem ska vara utformade så att djur i en stallavdelning inte kommer i direktkontakt med gödsel från annan avdelning. Luft får inte tas in i en stallavdelning via ett utgödslings- eller urindräneringssystem eller via utrymmen som kan innehålla luftföroreningar eller smittämnen som kan påverka djurens hälsa negativt. Öppningar mellan stallavdelningar ska kunna stängas och vara stängda när de inte används. 23 § I mekaniskt ventilerade stallar ska det finnas nödventilation. Allmänna råd till 2 § djurskyddslagen Även stallar med mekanisk ventilation utan krav på larm bör vara utrustade med en larmanordning som varnar för övertemperaturer, strömavbrott och fel på larmanordningen om ett ventilationsbortfall bedöms kunna medföra lidande för djuren. 24 § Djurstallar får vara försedda med andra ljusinsläpp för dagsljus än fönster. Kommentar: Inga direktivkrav finns på att fönster ska finnas men AD (bilaga, punkt 11) ställer krav på att djur inte får hållas i ständigt mörker. I GD (bilaga, kap 1, punkt 2) ställs krav på minsta ljusintensitet (i ). KD (bilaga, punkt 5) krävs att kalvar ska ha ljus minst motsvarande naturligt ljus mellan kl 9-12. 25 § Grisstallar som saknar fönster för dagsljus och som var i bruk före behöver inte förses med fönster om inte förprövningspliktig till- eller ombyggnad genomförs. Detsamma gäller för fjäderfästallar som var i bruk före . 26 § Stallar ska vara försedda med fast monterad belysning som inte förorsakar djuren obehag och som medger att tillsyn kan utövas utan svårigheter. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv monterad belysning gäller inte för ligghallar under förutsättning att tillräcklig belysning som möjliggör tillsyn är ordnad på annat sätt. Kommentar: Enligt AD (bilaga, punkt 3) godtas generellt sett rörlig belysning. 27 § Buller i stallar får inte ha en sådan nivå och frekvens att det påverkar djurens hälsa menligt. I stallar får djur endast tillfälligtvis utsättas för mekaniskt buller överstigande . I stallar med slaktgrisar eller slaktkycklingar får dock bullernivån överstigas vid forcerad ventilation då väderleken kräver detta under förutsättning att bullernivån inte överstiger . Kommentar: Det är endast GD som reglerar buller med angiven buller nivå. Enligt GD (bilaga, kap 1, punkt 1) ska ständigt buller på eller mer undvikas(!). SD (Bilaga pkt 5) anger mer allmänt beskrivet att buller ska hållas på så låg nivå som möjligt. 28 § Djur ska ges foder av lämplig struktur. Fodergivan ska garantera en tillräcklig, allsidig och välbalanserad näringstillförsel. Ytterligare bestämmelser om foder finns bl.a. i 3 § djurskyddslagen. 29 § Djur ska få dricksvatten minst om inte annat anges i denna författning. Ytterligare bestämmelser om vatten finns bl.a. i 3 § djurskyddslagen. Kommentar: Enligt AD (bilaga, punkt 16) anges inte hur ofta vattentilldelning ska ske, utan bara att djuren ska ha tillräckligt med vatten och (observera) eller annan vätska. Införlivar KD (Bilaga punkt 12) som dock inte omfattar kalvar under . KD medger ävan annan vätska än vatten. Det finns också särskilda bestämmelser om fri tillgång på dricksvatten i KD och GD, (se kommentarer till 2 kap 7§ och 3 kap 5§ i L100). 30 § Stallutrymmen ska rengöras och utgödslas minst en gång om inte systemet för djurhållning är uppbyggt för andra rutiner som ger god hygien. Vid kontinuerlig djurhållning ska stall eller stallavdelning rengöras noggrant minst en gång . Vid omgångsuppfödning ska stall eller stallavdelning rengöras noggrant före varje insättning av en ny omgång djur. Fjäderfästallar ska dessutom desinficeras innan en ny omgång djur sätts in. Kommentar: I KD (bilaga 1 punkt 9) krävs inte daglig rengörning utan rengörning och utgödsling så ofta som är nödvändigt för smittor, lukt, flugor och gnagare. I VD (bilaga, punkt 4)samt i SD (Bilaga pkt 10) ställs också krav på rengörning och desinficering. Dessa kan anses ligga på samma nivå som de nationella kraven. (Inga särskilda krav på rengörningsaktiviteter finns i AD eller GD). Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 31 § Strömedel ska vara av lämplig typ och ha god hygienisk kvalitet. Kommentar: Ligger i linje med kraven i GD (bilaga, kap 1, punkt 4) om att ströet inte får äventyra grisarnas hälsa. I övrigt finns inga direkta krav i direktiven. 32 § Stängsel ska vara väl uppsatt och underhållet samt i övrigt utformat och anordnat på ett sådant sätt att djur som hålls inom stängslet eller drivs mellan stängsel inte skadas. Stängseltrådar och stängselnät ska vara väl sträckta. Stängsel som innehåller taggtråd får inte vara elektrifierade. Elektrifierad elstängseltråd får dock monteras på stängsel som innehåller taggtråd om fastsättningsanordningen utförs på ett sådant sätt att ett horisontellt minimiavstånd av mellan elstängseltrådarnas och taggtrådarnas vertikalplan säkerställs. Därutöver ska taggtråden jordas på återkommande avstånd och elstängseltråden monteras på den sida som djuren hålls på. 33 § Betesmarker, rastgårdar och drivningsvägar ska vara fria från föremål med uppenbar risk att skada djuren. 34 § Markytor som är hårt belastade av djuren ska vara hårdgjorda, dränerade eller naturligt ha motsvarande funktion.