sou · H0B330 · 2012-05-07 00:00:00 — Tidsåtgången för röstsammanräkningen. Bestämmelserna om tidsfrister för kungörelse av sammanträde. Tidsfristerna i budgetarbetet. Dessa faktorer är enligt kommitténs uppfattning fortfarande relevanta. Ordinarie val till , kommun- och ska fr. o. m. ordinarie val 2014 hållas andra söndagen vart fjärde år.11 Genom lag som trädde i kraft flyttades valdagen från den tredje veckan i september.12 Efter att röstmottagningen avslutats på valdagen ska röst- mottagarna i respektive valdistrikt räkna de röster som tagits emot. Vid val till riksdag, kommun- och räknas riksdagsvalet först, sedan kommunfullmäktigevalet och sist landstingsfullmäktigvalet.13 När ett valdistrikt på valkvällen räknat rösterna rings resultaten in till rapportmottagare som registrerar resultaten i valdata- system. På det sättet kan redan på valkvällen räkna fram ett preliminärt valresultat och räknas en preliminär mandatfördelning fram. som resultaten för valdistrikten registreras in görs de direkt tillgängliga för media och allmänhet på webbplats. När räkningen är klar överlämnas valsedlarna till valnämnden. efter valdagen räknar valnämnderna de förtidsröster som vallokalerna inte hunnit få under valdagen. Det är främst röster från utlandet och förtidsröster som avgetts i andra kommuner på valdagen. räknar sedan samtliga röster. Resultatet av valnämndens rösträkning är preliminärt. 111 kap. 3 § vallagen (2005:837). 2009/10:80, bet. 2010/11:KU4, rskr. 2010/11:21. 13Val i , , s. 13 och 11 kap. 1–2 §§ vallagen. Formerna för maktskiften i kommuner och landsting efter val efter valdagen börjar den slutliga rösträkningen hos . Där räknas alla röster och räknas även alla personröster. Riksdagsvalet räknas först, därefter kommunfullmäktigevalet och sist landstingsfullmäktigvalet. underrättar den centrala valmyndigheten resultatet av rösträkningen när det gäller val till och . och centrala valmyndigheten utser sedan ledamöter och ersättare till fullmäktige respektive och . När centrala valmyndigheten har fördelat mandaten mellan partierna och utsett ledamöter och ersättare ska valresultatet tillkännages genom att det kungörs i Post- och . Därmed är valen till och avslutade. När i kommun- och landstingsfullmäktigevalen har fördelat mandaten mellan partierna och utsett ledamöter och ersättare, ska valresultatet kungöras genom att protokollet läggs fram för granskning. Därmed är valet till landstings- och kommunfullmäktige avslutat. efter valdagen brukar det sista resultatet för valet till kunna publiceras.14 är den centrala valmyndigheten för val och ansvarar för att planera och samordna genomförandet av allmänna val och nationella folkomröstningar.16 fastställer på grundval av valresultatet ledamöter och ersättare i och i . är regional valmyndighet.17 svarar för den slutliga rösträkningen i alla val och fastställer resultaten vid kommun- och landstingsfullmäktigvalen. i varje kommun är lokal valmyndighet. svarar bl.a. för den preliminära räkningen av rösterna dels på valkvällen, dels efter valdagen.18 1413 kap. vallagen. 153 kap. vallagen. 163 kap. 1 § vallagen. 173 kap. 2 § vallagen. 183 kap. 3 § vallagen. Formerna för maktskiften i kommuner och landsting efter val Den som anser att ett fel eller misstag begåtts som påverkat valresultatet kan överklaga utgången av valet. I fråga om riksdagsvalet ska överklagande skickas till den centrala valmyndigheten och i fråga om val till kommun- och ska överklagande skickas till respektive länsstyrelse. Överklagandet ska efter det att valresultatet kungjorts ha kommit in till den myndighet som fattat beslutet. avgör beslut som överklagats. Nämnden består av sju ledamöter. Ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare och får inte vara riksdagsledamot. 6.3.2Bestämmelserna om tidsfrister för kungörelse av sammanträden Valresultatet kan för fullmäktiges del sägas slå igenom i och med att det första sammanträdet hålls. Fullmäktige bestämmer visserligen själv när ordinarie sammanträden ska hållas (5 kap. 7 § kommunallagen), men kommunallagen uppställer formella regler om kungörelse av sammanträdena med tidsfrister som alltid måste iakttas (5 kap. 8–11 §§). Kungörelsereglerna har sin grund i starka kommunaldemokratiska intressen av att såväl fullmäktiges ledamöter som kommuninvånarna får god information om vad som ska avhandlas på fullmäktiges sammanträden.21 Enligt 8 § ska fullmäktiges ordförande för varje fullmäktigesammanträde utfärda en kungörelse som ska innehålla uppgift om tid och plats för sammanträdet och om de ärenden som ska behandlas. Kungörelsen ska anslås på kommunens eller anslagstavla minst före sammanträdesdagen. Kungörelsen ska på lämpligt sätt också lämnas till varje ledamot och ersättare. Uppgift om tid och plats för ett sammanträde ska minst före sammanträdesdagen införas i den eller de ortstidningar som fullmäktige beslutar. Om ett ärende är så brådskande att kungörelse inte hinner ske på vanligt sätt ska kungörelsen med uppgift om ärendet anslås senast vardagen närmast före 1915 kap. vallagen. 203 kap. 12 § regeringsformen. 21Riberdahl, , , Kommunallagen, 1997 s. 192. Formerna för maktskiften i kommuner och landsting efter val sammanträdesdagen samt lämnas till varje ledamot och ersättare. 6.3.3Proceduren inför nyvalda fullmäktiges första sammanträde Enligt kommunallagen är det alltså ordföranden som ska utfärda kungörelsen om sammanträde. Inför det första sammanträdet med nyvalda fullmäktige finns dock inte ännu någon ordförande. Hur man ska gå till väga i denna situation regleras inte uttryckligen i kommunallagen. Av 5 kap. 63 § kommunallagen framgår dock att fullmäktige i en arbetsordning ska meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för fullmäktiges sammanträden och handläggningen av ärendena. Arbetsordningen ska bl.a. innehålla föreskrifter om när sammanträden ska hållas. Lagen torde alltså ställa krav på att fullmäktiges arbetsordning reglerar tillvägagångssättet vid kallelse till det första sammanträdet efter fullmäktigevalet. känner till föreskrivs det på vissa håll att det första fullmäktigesammanträdet efter valet enligt arbetsordningen sammankallas av den ledamot som tjänstgjort längst i fullmäktige (ålderspresident). Om två ledamöter tjänstgjort lika i fullmäktige är det ledamoten med högst fysisk ålder som träder i tjänst som ålderspresident innan det formella presidievalet har skett. Tidpunkten för fullmäktiges första sammanträde varierar sannolikt mellan olika kommuner och landsting. I en del kommuner och landsting hålls det första sammanträdet på mandatperiodens första vardag. Vid detta möte väljer fullmäktige ofta presidium, styrelse och alla andra nämnder. Bestämmelserna som styr den kommunala budgetprocessen finns i 8 kap. kommunallagen. Av reglerna framgår att förslag till budget ska upprättas av styrelsen före oktober månads utgång. Om det finns särskilda skäl till det får budgetförslaget upprättas . I så fall ska styrelsen före oktober månads utgång föreslå Formerna för maktskiften i kommuner och landsting efter val skattesatsen för den kommunalskatt eller landstingsskatt som ingår i den preliminära inkomstskatten under det följande året.22 Budgeten fastställs av fullmäktige före november månads utgång. De år då val av fullmäktige har förrättats i hela landet ska budgeten fastställas av nyvalda fullmäktige.23 Om budgeten på grund av särskilda skäl inte kan fastställas före november månads utgång ska fullmäktige ändå fastställa skattesatsen och, i före- kommande fall, avgiftssatsen för begravningsavgiften enligt 9 kap. begravningslagen (1990:1144) . Budgeten ska därefter fastställas före december månads utgång. Fullmäktige får då fastställa en annan skatte- eller avgiftssats än den som har bestämts tidigare, om det finns skäl till det.24 De regler som gäller för budgetprocessen infördes redan genom kommunallag och överfördes med enbart språkliga och redaktionella förändringar till den nya kommunallagen.25 I förarbetena till lag fördes resonemang rörande budgetprocessen med en beskrivning av dess normala förlopp.26 Utredningen om den kommunala demokratin anförde att det årliga budgetarbetet utgjorde en beredningsprocess av stor betydelse för både medborgarna och de förtroendevalda. Budgeten ansågs från demokratisk synpunkt vara ett av de viktigaste ärendena som bereds av nämnderna. Arbetet med den kommunala årsbudgeten sades utgöra en i tiden avgränsbar beredningsprocess. Undersökningar hade visat att arbetet i de medelstora kommunerna började . Det sista skedet i processen utgjordes enligt utredningen av kommunstyrelsens behandling av budgeten. Denna behandling föregicks i regel av flera sammanträden i kommunstyrelsens arbetsutskott eller i en särskild beredning. Därefter skedde den formella behandlingen i kommunstyrelsen och i fullmäktige. Före dessa organs ställningstagande till budgetförslaget behandlades det i respektive partigrupper. Enligt utredningen överensstämde budgetprocessen i landstingen i stora delar med vad som gällde för de större kommunerna. Regeln om att det nyvalda fullmäktige ska fastställa budgeten hängde samman med förslaget års kommunallag om ett 228 kap. 6 § kommunallagen. 238 kap. 8 § kommunallagen. 248 kap. 9 § kommunallagen. 1990/91:117 s. 213 f. 26SOU 1975:41 s. 133 ff. Formerna för maktskiften i kommuner och landsting efter val snabbare valresultat.27 Regeringen anförde att om fördelarna med ett snabbare valgenomslag skulle kunna tas till vara behövde den gamla majoriteten förhindras att behandla budgeten, innan det nyvalda fullmäktige har tillträtt. Det anfördes vidare att en förutsättning för ett snabbare valresultat var att den tillträdande majoriteten har haft möjlighet att fortlöpande följa budgetarbetet. Regeringen förutsatte därför att kommunerna och landstingen skulle skapa goda förutsättningar för minoriteten att fortlöpande följa det löpande budgetarbetet.28 6.4Möjligheterna att tidigarelägga inledandet av fullmäktiges mandatperiod På kommitténs begäran har yttrat sig om de praktiska möjligheterna att tidigarelägga inledandet av fullmäktiges mandatperiod. Enligt anger vallagen inte någon specifik tidpunkt då de olika valen måste vara sammanräknade. har emellertid gjort en sammanställning av de slutdatum för sammanräkningen av rösterna i kommun- och landstingsvalen som länsstyrelserna registrerat in vid de allmänna valen 2010. De slutdatum som registrerats in för valen till kommunfullmäktige ligger inom intervallet –. Motsvarande tidsintervall för valen till är –. De slutdatum som anges är de som blir förtryckta på protokoll och behöver inte vara desamma som datumet för underskrift av protokollet, d.v.s. det datum då valresultatet beslutades. Enligt ger dock sammanställningen en ungefärlig bild av den faktiska tidsåtgången för länsstyrelserna vid räkningen av rösterna i de allmänna valen 2010. Valen till kommun- och avslutas genom att valresultatet kungörs. Detta sker genom att det påskrivna protokollet läggs fram för granskning. Därefter föreligger ett antal praktiska åtgärder som behöver genomföras. Bland annat ska bevis till valda ledamöter och ersättare skrivas ut, skrivas på och skickas ut. Enligt ser dessa rutiner hos länsstyrelserna 1975/76:187 s. 503. 1975/76:187 s. 283. Formerna för maktskiften i kommuner och landsting efter val något olika ut och tar olika . Det kan enligt myndigheten bl.a. bero på antalet kommuner som finns i varje län och på den interna organisationen för frågor om val. Myndigheten har svårt att bedöma tidsåtgången för de åtgärder som behöver genomföras efter att valresultatet är färdigräknat och beslutat och anser att denna tidsåtgång bäst kan bedömas av länsstyrelserna själva. Enligt finns det ett antal faktorer som kan ha inverkan på tidpunkten för mandatperiodens början. En sådan faktor är att valda ledamöter behöver få besked om invalet i så god tid att det är möjligt för dem att hinna vidta praktiska åtgärder för att möjliggöra uppdraget som invald i fullmäktige. En annan faktor är att kommunen eller behöver att kunna genomföra erforderlig administrativ uppdatering i enlighet med valresultatet. Ytterligare en faktor är att det kan anses vara av allmänt intresse att veta om valresultatet har överklagats innan mandatperioden börjar löpa. infördes en ny bestämmelse i vallagen som innebär att ordinarie val till , landstings- och kommunfullmäktige ska infalla den andra söndagen . Ändringen av valdag har inte åtföljts av någon förändring i kommunal- lagen gällande mandatperiodens början. Enligt innebär förändringen av valdag att länsstyrelserna får på sig att räkna rösterna, avsluta valet och genomföra de administrativa åtgärder som följer av detta. anser emellertid att denna ytterligare vecka behöver belysas i ett större sammanhang, eftersom länsstyrelsernas rösträkning i viss utsträckning är beroende av de tidpunkter då valnämnderna, d.v.s. de lokala valmyndigheterna, överlämnar rösterna till för den slutliga rösträkningen. Vid utvärderingen av valen uttryckte ett flertal kommuner önskemål om att valnämnderna skulle få ytterligare för att kunna genomföra den rösträkning som avses i 12 kap. vallagen. anser att om önskemålet tillgodoses genom ny lagstiftning och valnämndernas rösträkning får pågå ytterligare , d.v.s. också efter valdagen, skulle det innebära att dessa röster transporteras till med motsvarande tidsförskjutning. Valet till skulle i sådant fall vara färdigräknat antingen eller efter valdagen. Som en konsekvens därav skulle räkningen av valen till kommun- och förskjutas ytterligare . Formerna för maktskiften i kommuner och landsting efter val anger att det av 2011:1 framgår att den slutliga rösträkningen av de kommunala valen tar allt , främst på grund av den ökade mängden tillskrivna namn på valsedlarna. I rapporten föreslår att vissa inslag av offentliga valförberedelser införs, vilket skulle underlätta länsstyrelsernas sammanräkning och troligtvis vara mindre tidskrävande. Detta kräver dock en förändrad lagstiftning. anger sammantaget att det underlag som den har haft möjlighet att ta fram är begränsat. Vidare är uppdelningen av valmyndigheternas ansvarsområden enligt vallagen en begräns- ning i möjligheter att bedöma en lämplig tidpunkt för att tidigarelägga fullmäktiges mandatperiod. anser sig därför inte kunna ge att svar på frågan om det är möjligt att tidigarelägga starten för fullmäktiges mandatperiod. 6.5Kommitténs överväganden och förslag om ett snabbare valgenomslag Kommitténs förslag: Inledandet av mandattiden för ledamöterna och ersättarna i fullmäktige tidigareläggs. Mandattiden ska räknas valåret. Kommittén anser det vara betydelsefullt att majoriteten i nyvalda fullmäktige ges möjlighet att påbörja genomförandet av eventuella politiska förändringar så snart det är möjligt efter valet. Ett snabbt valgenomslag i kommuner och landsting är därför viktigt. Ett snabbt genomslag för valresultatet torde även utgöra en signal till väljarna om att deras röster har fått ett genomslag i den praktiska politiken. Detta skulle i sin tur kunna leda till att det politiska systemet i kommuner och landsting blir tydligare och får större uppmärksamhet. Fördelarna med ett snabbare genomslag måste emellertid också vägas mot de negativa effekter som kan tänkas uppkomma till följd av en sådan reglering. Ett påskyndat valgenomslag torde kunna uppnås genom ett tidigareläggande av mandatperioderna för de politiska organen samt genom förändringar av sådana formella procedurer som kan fördröja inledandet av det politiska arbetet efter mandatperiodens början. Kommittén kan inte se några lämpliga vägar att förändra Formerna för maktskiften i kommuner och landsting efter val reglerna om kungörelse av fullmäktiges första sammanträde. Kungörelsereglernas tidsfrister är väl etablerade och fyller behov som är av stor vikt för den kommunala demokratins praktiska funktion. Reglerna bör därför inte förändras utan tungt vägande skäl. Det kan vidare inte anses finnas några skäl att förändra kommunallagens regler om budgetprocessen. Reglerna ger den nyvalda fullmäktigemajoriteten möjlighet att utforma budgeten efter sin politiska inriktning. Enligt kommitténs bedömning innefattar bestämmelserna om fullmäktiges arbetsordning krav på att det finns en reglering av tillvägagångssättet inför nyvalda fullmäktiges första sammanträde. En reglering av tidpunkten för fullmäktiges första sammanträde skulle sannolikt enbart marginellt påskynda valresultatets genomslag. Kommittén anser att de stora tidsvinsterna möjliggörs genom ett tidigareläggande av tillträdet för de politiska organen fullmäktige, styrelse och nämnder. Det får ses som eftersträvansvärt att samtliga organ kan börja arbeta efter valet. fann dock att en sådan ordning inte var praktiskt genomförbar eftersom det ur demokratisk synvinkel viktiga arbetet med nomineringar till kommunalråds-, presidie-, nämnds- och styrelseposter skulle behöva bedrivas så snabbt att medlemmarnas inflytande i den lokala partiorganisationen skulle inskränkas. Denna inställning delades senare av demokratiberedning. I propositionen bakom de nuvarande reglerna påpekades att det fanns stora fördelar med ett tidigare tillträde för styrelse och nämnder. Det lämnades dock upp till den enskilda fullmäktigeförsamlingen att bestämma nämndernas och styrelsens tillträdestidpunkter. Kommittén utgår från att nomineringsprocessen är olika i olika delar av landet och att det varierar hur den tar i anspråk. Den nuvarande lagstiftningen får i det avseendet anses vara utformad på ett lämpligt sätt eftersom den ger enskilda kommuner och landsting stor frihet att bestämma tillträdestidpunkten för styrelse och nämnder. På detta sätt får enligt kommitténs uppfattning de som har bäst kunskaper om nomineringsprocessen i en viss kommun eller ett visst landsting besluta hur denna behöver ta i anspråk. Vidare finns det omständigheter som talar för att nominerings- processen kan komma att ta i anspråk. Den ökade förekomsten av lokala partier och bildandet av otraditionella Formerna för maktskiften i kommuner och landsting efter val majoritetskonstellationer innebär att behovet av förhandlingar mellan partierna ökar och att det därför tar efter fullmäktigvalet innan det kan bildas en majoritet som kan styra kommunen eller landstinget.29 Förhandlingarna som föregår en överenskommelse om majoritetssamarbete kan bl.a. avse fördelningen av de viktiga presidie- och kommunalrådsposterna. Kommittén anser att arbetet med att bilda styrande majoriteter har mycket stor betydelse och inte får försvåras genom införandet av alltför snäva tidsfrister. Utvecklingen på denna punkt talar därför för att kommuner och landsting bör få behålla möjligheten att inom vissa gränser själva bestämma tillträdestidpunkten för styrelse och nämnder. Möjligheterna att tidigarelägga inledandet av fullmäktiges mandatperiod beror i hög grad på tidsåtgången för röstsammanräkningen. Enligt beräkningar till demokratiutredning var röstsammanräkningarna färdiga –efter valdagen. beräkningar till demokratiberedning visade att sammanräkningen då normalt var färdig före . Av yttrande till kommittén framgår att de registrerade slutdatumen för fullmäktigevalen var –vid allmänna val. I samtliga län utom och var sammanräkningen färdig före september månads utgång. Materialet får anses visa att rösträkningen numera avslutas drygt tidigare än vad som var fallet 1975 då underlaget för bestämmelsen om den nuvarande tillträdesdagen för fullmäktige lades fram. Denna utveckling, samt den omständigheten att valdagen är tidigarelagd , talar för att det finns utrymme att tidigarelägga inledandet av fullmäktiges mandatperiod. Av utvärdering av valet 201030 framgår emellertid att den s.k. onsdagsräkningen i valnämnderna tar allt p.g.a. det ökade antalet förtidsröster. Enligt har ett flertal kommuner uttryckt önskemål om att lagstiftningen ändras för att möjliggöra att valnämnderna kan fortsätta förrättningen också efter valdagen. gör i sitt yttrande till kommittén bedömningen att en sådan lagändring skulle innebära motsvarande försening av den 29Behöver den lokala och regionala demokratin förnyas?, kommuner och landsting 2007 s. 33. 30Valmyndighetens rapport 2011:1, Erfarenheter från valen . Formerna för maktskiften i kommuner och landsting efter val slutliga röstsammanräkningen hos länsstyrelserna. pekar vidare på att den slutliga rösträkningen avseende främst de kommunala valen tar allt för länsstyrelserna främst på grund av det höga valdeltagandet, det stora antalet förtidsröster och mängden tillskrivna namn som måste identifieras. Enligt kommitténs uppfattning måste de tendenser vid allmänna val beaktas som tyder på att rösträkningen tar allt . Emellertid bedömer kommittén att det, mot bakgrund av att tiden för röstsammanräkningen förkortats väsentligt på lång sikt och då valdagen tidigarelagts , borde vara möjligt att tidigarelägga inledandet av fullmäktiges mandatperiod. Fullmäktiges mandatperiod bör enligt kommitténs uppfattning kunna inledas som gäller i , d.v.s. valåret. Vid ett inledande av fullmäktiges mandatperiod bör enligt kommitténs uppfattning de valda ledamöterna kunna få besked om invalet i så god tid att det är möjligt för dem att hinna vidta praktiska åtgärder för att möjliggöra uppdraget som invald i fullmäktige. Vidare torde kommunen eller då ges erforderlig tid för att kunna genomföra erforderlig administrativ uppdatering i enlighet med valresultatet. 7Hel- och deltidsengagerade förtroendevalda – kommunalråden framgår det indirekt av kommunallagen att kommunal- och landstingsråd kan finnas. Någon reglering av vad deras uppdrag innebär finns inte. Regeringen anser det vara av intresse att överväga en reglering av vad kommunal- och landstingsråd ska ha för formell funktion, vilka befogenheter och vilket ansvar som ska följa med uppdraget samt hur denna funktion ska väljas. I det sammanhanget anses även särregleringen för borgarråd i behöva ses över. Kommitténs uppdrag är därför att analysera för- och nackdelar med att i lagstiftning tydliggöra kommunalrådens roll och vid behov föreslå författningsändringar. 7.2Gällande regler om kommunalråd Hel- eller deltidsarvoderade politiker finns i så gott som alla svenska kommuner och landsting och benämns ofta kommunal- och landstingsråd. Om politikern företräder oppositionen benämns han eller hon vanligen oppositionsråd. använder sig av en speciell modell med s.k. borgarråd. I den fortsatta framställningen används benämningen kommunalråd som samlingsnamn för alla hel- och deltidsengagerade politiker inom kommuner och landsting. används dock även andra begrepp, Hel- och deltidsengagerade förstroendevalda kommunalråden såsom landstingsråd och oppositionsråd, när det kan anses främja sammanhanget i framställningen. Den representativa demokratins princip utgår från att alla förtroendevalda oberoende av verksamhetsgraden ytterst bär det politiska ansvaret för verksamheten. Det har ansetts att framhållandet av en viss grupp förtroendevalda skulle kunna uppfattas som ett avsteg från denna princip. Av kommunallagen framgår dock indirekt genom 4 kap. 12 och 15 §§ att kommunalråd kan finnas. Också bestämmelsen om till vilka det ska kunna ställas interpellation direkt i 5 kap. 52 § har påverkats av förekomsten av kommunalråd.1 I kommuner med flera rådsposter är det inte ovanligt att det finns en eller flera företrädare för oppositionen (oppositionsråd).2 Kommunalråd kan inte väljas utan att de har något annat förtroendeuppdrag. Det förutsätts därför att man först har valts till ledamot eller ersättare i fullmäktige, styrelsen, en annan nämnd eller beredning eller eventuellt till revisor eller revisorsersättare. Råden kan alltså inte utses i ett särskilt val. Kommunalrådets rättsliga befogenheter bestäms av det förtroendeuppdrag som han eller hon har. Några särskilda befogenheter finns inte.