sou · H0B334d2 · 2012-06-05 00:00:00 — Nya påföljder, Del 1-4, del 2 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Band 1 – Sammanfattning, författningsförslag och författningskommentar Uppdraget och dess genomförande Band 2 – Villkorligt fängelse Del I – Bakgrund och gällande rätt 3.3Brottsförebyggande rådets arbetsgrupp rörande Kort om påföljderna................................................................. Särskilt om samhällstjänst ............................................ 4.2.7 Överlämnande till särskild vård av missbrukare.......... 4.2.8 Påföljder för psykiskt störda lagöverträdare ............... Straffvärde och straffmätning.................................................. 4.3.3 Betydelsen av tidigare brottslighet............................... 4.3.4 Kort om beaktande av ungdom.................................... Val av påföljd ............................................................................ Påföljdernas inbördes svårhet ...................................... 4.4.2 En påföljd eller flera?.................................................... 4.4.3 När väljs böter som påföljd? 4.4.4 Fängelse eller en icke frihetsberövande påföljd?......... 4.4.5 Villkorlig dom eller skyddstillsyn? Sammanträffande av brott och förändring av påföljd .......... Ordningen i några andra europeiska länder.................. Del II – Allmänna överväganden Påföljdssystemets problem och brister........................ 6.2Påföljdssystemet saknar enhetlig principiell och 6.3Beaktandet av brottslighetens art har gjort systemet svårt att överblicka................................................................. Påföljdssystemet har blivit komplext ................................... Det finns begränsade möjligheter till straffmätning............ Det är svårt att rangordna olika påföljdsalternativ .............. 6.7Innehållet i de icke frihetsberövande påföljderna är Systemet innehåller tröskeleffekter och andra orättvisor ... Det finns inte alltid ett utmätt fängelsestraff i domen........ Allmänna utgångspunkter för en reform ...................... 7.1Grundläggande utgångspunkter vid utformningen av ett 7.2Det bör finnas goda förutsättningar för att välja en icke 7.3Så långt möjligt bör inga brott särbehandlas p.g.a. att de tillhör en viss brottstyp ......................................................... 7.4Även icke frihetsberövande påföljder bör alltid 7.5Rangordningen mellan olika slag av straffrättsliga ingripanden bör bli tydligare och mer realistisk................... 7.6De icke frihetsberövande alternativen till fängelse i anstalt bör ha ett tydligt och förutsebart innehåll................ 7.7De icke frihetsberövande alternativen till fängelse i anstalt bör på ett tydligare sätt kunna användas för att trappa upp ingripandegraden vid återfall .............................. 7.8Konsekvenserna för den som inte följer de åligganden som en utdömd påföljd innebär bör bli tydligare................. Del III – Ett påföljdssystem med villkorligt fängelse Villkorligt fängelse bör införas i påföljdssystemet ......... 8.2.1 lag om villkorlig straffdom .......................... Överväganden och förslag ..................................................... Uppbyggnaden av ett påföljdssystem med villkorligt Det villkorliga fängelsestraffets roll i påföljdssystemet....... 9.2.1 Villkorligt fängelse bör ersätta villkorlig dom och 9.2.2 Antalet påföljder i systemet ....................................... Innebörden av ett villkorligt fängelsestraff .......................... Prövotid och tilläggssanktioner ................................. Närmare om prövotiden............................................. 9.4Förutsättningarna för att besluta att ett fängelsestraff ska vara villkorligt .................................................................. 9.4.2 En presumtion för villkorligt fängelse om fängelsestraffets längd understiger .................. 9.4.3 Förutsättningarna för att besluta att fängelsestraff som uppgår till ska vara villkorliga... 9.4.4 Ingen övre gräns för användningen av villkorligt 9.4.5 Kort om betydelsen av brottslighetens art................ 9.5Straffmätning inom ramen för ett villkorligt Straffmätning och valet av tilläggssanktion .............. Kort om tilläggssanktionernas innehåll..................... Rangordning av tilläggssanktioner ............................ Allmänna utgångspunkter för valet av Som huvudregel endast en tilläggssanktion .............. Böter eller samhällstjänst som utgångspunkt ........... Övervakning och kontroll som alternativ till En vård- eller påverkansinriktad tilläggssanktion..... Underlag för valet av tilläggssanktion....................... 9.5.12 Förfarandet när det inte finns någon tillräckligt ingripande tilläggssanktion att tillgå.......................... 9.5.13 Beaktande av att den tilltalade har varit 9.5.14 Det bör inte finnas möjlighet att besluta om delvis villkorligt fängelse ............................................ Beaktande av återfall i brott ...................................... Grundläggande kriterier för beaktande av återfall vid påföljdsbestämningen för ny brottslighet ............................ 10.3.3 Likhet mellan brotten................................................. 10.3.4 Brottlighetens allvar ................................................... 10.3.5 En sammanvägning av olika omständigheter ............ Återfallets betydelse för möjligheten att besluta att ett fängelsestraff ska vara villkorligt ........................................... 10.4.2 Allmänt om tidigare brottslighet som skäl mot 10.4.3 Återfall före det att prövotiden för ett tidigare utdömt villkorligt fängelsestraff löpt ut .................... 10.4.4 Återfall efter utgången av prövotiden för ett tidigare utdömt villkorligt fängelsestraff................... 10.4.5 Återfall som ägt rum efter ett ovillkorligt 10.4.6 Kontraktsvård som särskilt skäl för villkorligt fängelse vid återfall...................................................... 10.4.7 Villkorligt fängelse på grund av särskilda 10.5 Återfallets betydelse för straffmätningen............................. 10.5.2 Nuvarande ordning ..................................................... 10.5.3 Bakgrunden till nuvarande ordning – 2010 års 10.5.4 Överväganden och förslag.......................................... 10.6 Förverkande av villkorligt medgiven frihet .......................... 10.6.2 Nuvarande ordning ..................................................... 10.6.3 Bakgrunden till nuvarande ordning ........................... 10.6.4 Överväganden och förslag.......................................... Hanteringen av tidigare utdömda fängelsestraff som inte är helt verkställda när den dömde på nytt döms för brott... 10.7.3 Den tidigare påföljden är villkorligt fängelse ............ 10.7.4 Den tidigare påföljden är ovillkorligt fängelse på 10.7.5 Den tidigare påföljden är ovillkorligt fängelse på 10.7.6 Påföljdsbestämningen i högre instans........................ Innehållet i tilläggssanktionerna till villkorligt fängelse. Kriminalvårdens uppgift vid verkställigheten av ett 11.2.1 Kriminalvården ansvarar för verkställigheten av tilläggssanktionerna till villkorligt fängelse .............. 11.2.2 Övervakningens roll i ett reformerat Allmänna krav på den dömde under verkställigheten.......... 11.3.1 Den dömde ska vara nykter och drogfri under fullgörandet av tilläggssanktionen ............................. 11.3.2 Den dömde ska vara skyldig att hålla kontakt med Kriminalvården i vissa avseenden ...................... Dagsböter som tilläggssanktion............................................ 11.4.1 Gällande rätt................................................................ 11.4.2 Våra förslag såvitt avser böter som självständig 11.4.3 Utgångspunkter för våra överväganden .................... 11.4.4 Överväganden och förslag.......................................... 11.5.1 Gällande rätt................................................................ 11.5.2 Problem och brister i nuvarande system – Brå- rapporten – Dagens situation och framtida möjligheter (2012:4).................................... 11.5.3 Utgångspunkter för våra överväganden .................... 11.5.4 Antalet timmar samhällstjänst ................................... 11.5.5 Samtycke och lämplighet ........................................... 11.5.6 Innehållet i samhällstjänsten...................................... 11.5.7 Ansvaret för och valet av samhällstjänstplatser ........ 11.5.8 Krav på nykterhet och drogfrihet.............................. Övervaknings- och kontrollsanktion ................................... 11.6.2 Övervakning i dagens påföljdssystem ....................... 11.6.3 Tänkbara inslag i en övervaknings- och 11.6.4 En övervaknings- och kontrollsanktion ska alltid I vissa fall bör övervaknings- och Kontakt- och anmälningsskyldighet är inte Förstärkande inslag vid villkorliga fängelsestraff som uppgår eller mer..................... Krav på nykterhet och drogfrihet............................ Sammanfattning av innehållet i övervaknings- Hemarrest som tilläggssanktion.............................. Straffmätning av hemarrest...................................... Intensiteten i hemarresten bör kunna trappas ned i slutet av verkställigheten................................. Sysselsättning och skyldighet för den dömde att underkasta sig vård eller behandling ....................... Samtycke och lämplighet ......................................... Utredning från Kriminalvården............................... Krav på nykterhet och drogfrihet............................ 11.7.10 Avgift för hemarrest................................................. Vård- eller påverkanssanktion ............................................... Deltagande i programverksamhet............................ 11.8.3 Andra former av vård och behandling..................... 11.8.4 Övervakning som inslag i en vård- eller 11.8.5 Krav på nykterhet och drogfrihet............................ Samtycke och lämplighet ......................................... Kontraktsvårdens grundläggande innehåll.............. Krav på nykterhet och drogfrihet............................ Samtycke och lämplighet ......................................... 11.9.6 Gränsdragningen mellan kontraktsvård och vård- eller påverkanssanktion.................................. Hanteringen av bristande verkställighet av tilläggssanktionerna till villkorligt fängelse .................. Särskilt om samhällstjänst ....................................... Fängelse i anstalt ...................................................... 12.2.6Fängelse som verkställs genom intensivövervakning med elektronisk kontroll (IÖV)........................................................................ Frivården i – En kartläggning ( Övervakningsnämndernas funktion och uppgifter.............. Allmänt om övervakningsnämnderna..................... krav på domstolsprövning ............... 12.5.2 praxis avseende rätten till domstolsprövning av frihetsberövanden ................ 12.6Kriminalvårdskommitténs förslag om instansordningen i kriminalvårdsmål och den fortsatta behandlingen av 12.6.2 Något om tidigare ordning...................................... 12.6.4 Propositionen 2009/10:135 En ny fängelse- och 12.7 Ytterligare något om övervakningsnämndernas ställning ... Regleringen om rättsprövning................................. 12.7.5 Kriminalvården – en myndighet .............................. Överväganden och förslag ..................................................... 12.8.3 Åtgärder med anledning av bristande 12.8.4 Kontroll av att tilläggssanktionen verkställs........... 12.8.5 Omhändertagande inför beslut om åtgärder med anledning av bristande verkställighet .............. 12.8.8 Rätt för Kriminalvården att överklaga 12.8.9 Talan vid domstol om bristande verkställighet....... Överlämnande till vård enligt LVM.............................. Överväganden och förslag ..................................................... 13.6.1 Överlämnande till vård enligt LVM bör inte utgöra en särskild påföljd......................................... 13.6.2 Överlämnande till särskild vård för missbrukare inom ramen för ett påföljdssystem med Åtalsprövning enligt LVM....................................... 14 Kostnadsansvaret för vård och behandling................... Kort om normaliseringsprincipen ......................................... Normaliseringsprincipen och skyddstillsyn......................... Normaliseringsprincipen och kontraktsvård ....................... Normaliseringsprincipen och utslussningsåtgärder .............. Närmare om normaliseringsprincipens behandling i olika lagstiftningsärenden m.m. ............................................ 14.6.3 Behandlingen av normaliseringsprincipen vid Införandet av kontraktsvård.................................... kostnader vid utslussning ........................................ normaliseringsprincipen och kostnader vid Våra överväganden och förslag.............................................. Kostnadsansvaret för kontraktsvård....................... Kostnadsansvaret för åtgärder inom ramen för en vård- eller påverkanssanktion............................. Det saknas en legaldefinition av vad brottslighetens art innebär ...................................... begreppet brottslighetens art .................................. 15.2.3 Brottslighetens art ska vägas samman med övriga skäl som talar för fängelse ............................ 15.2.4 Frågan behandlades i 15.2.5 Frågan om vilka brottstyper som kan utgöra artbrott har delvis angivits i förarbeten till olika 15.2.6 Införandet av samhällstjänst har delvis förändrat valet av påföljd vid artbrott ..................... 15.2.7 Inte brottstypen utan i stället artvärdet hos ett visst brott avgör påföljdsvalet.................................. 15.2.8Brottstypen fungerar – i vart fall som huvudregel – som utgångspunkt för bedömningen av om arten av ett brott ska 15.2.9Det är inte förbehållet lagstiftaren ensamt att ange brottstyper som kan innebära en 15.2.10Andelen brott som anses kunna innebära en presumtion för fängelse pga. art har ökat och vidgats till fler brottstyper ....................................... 15.2.11Samhällstjänstreformen har inneburit en differentiering mellan och inom olika 15.2.12Fängelsepresumtionens styrka avgörs oftast av omständigheter som också har relevans för 15.2.13Vad som utgör artbrott eller inte enligt gällande rätt kan sannolikt endast avgöras utifrån praxis för en viss brottstyp ................................................. 15.3 Våra bedömningar och förslag............................................... 15.3.2 Varför kan brottslighetens art utgöra skäl att särbehandla vissa brott vid påföljdsvalet? 15.3.3 Det finns inget behov av särbehandling på grund av art i det påföljdssystem med villkorligt fängelse som vi föreslår ............................................ 15.3.4 Effekter av ett system utan särbehandling på grund av art ............................................................... 15.3.5 Sammanfattande bedömning och förslag................ 15.4 Alternativa vägar att gå .......................................................... Behov av avgränsning ............................................... 15.4.3 Kan artbrottsbegreppet avgränsas utifrån 15.4.4 Kan artbrottsbegreppet avgränsas utifrån särskilda kriterier eller omständigheter?................. 15.4.5Kan betydelsen av art begränsas genom att särbehandlingen består i ett val av en mer ingripande tilläggssanktion?.................................... Fortsatt särbehandling av brott av integritetskränkande natur?..................................... Vård eller behandling som tilläggssanktion vid allvarliga brott av integritetskränkande natur?....... Fortsatt särbehandling av brott som hotar Fortsatt särbehandling av grova rattfylleribrott?... Band 3 – Böter, billighetsskäl m.m. och ungdomspåföljder 18Straffnivåerna i vissa särskilda fall 21Ordningen i några andra europeiska länder 22Brå:s utvärdering av reform 23Allmänna utgångspunkter för utredningens överväganden 27Kontaktskyldighet för unga och ungdomsövervakning 28Ny påföljdsbestämning efter tidigare ungdomspåföljd 29Lagöverträdare i åldersgruppen 18–20 år Band 4 – Konsekvenser, övergångsbestämmelser och bilagor 31Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Bilaga 1 Kommittédirektiv 2009:60 Bilaga 2 Fullständig lydelse av 1 och 25–38 kap. enligt våra förslag Bilaga 3 Ordningen i några andra europeiska länder Bilaga 4 Internationella instrument Bilaga 5 Den svenska brottslighetens utveckling Bilaga 6 Vägen till fängelse Bilaga 7 Programverksamhet i Kriminalvården Bilaga 8 Yttranden till domstol i ett system med villkorligt fängelse Bilaga 9 Artbrottsstatistik Bilaga 10 Sammanställning av praxis gällande brottslighetens art Bilaga 11 Ungdomsbrottslighetens utveckling Bilaga 12 Kvalificerad övervakning för ungdomar Bilaga 13 Förteckning över kontakter Bakgrund och gällande rätt I detta kapitel redogör vi för hur nuvarande påföljdssystem har vuxit fram. Kapitlet inleds med en historisk tillbakablick, som sträcker sig till och med införandet av samhällstjänst som föreskrift till villkorlig dom och skyddstillsyn samt möjligheten att verkställa kortare fängelsestraff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll (avsnitt 3.2). Därefter följer fördjupande avsnitt såvitt avser de reformer och utredningsförslag som vi anser vara av störst intresse för vårt uppdrag (avsnitt 3.3–3.8). byggde den svenska strafflagstiftningen till stor del på avskräckningsteorin och vedergällningstanken. Straffet verkade genom att avskräcka människor från att begå brott och de som trots allt bröt mot lagen fick sona brotten genom dödsstraff, kropps- straff, arbetsstraff eller böter. Fängelse hade ännu inte introduce- rats som påföljdsform, annat än i form av arbete på fästning och fängelse vid vatten och bröd. Sistnämnda straff betraktades inte i första hand som ett frihetsstraff, utan som ett svältstraff avsett att orsaka kroppsligt lidande. Det fanns inte några straffskalor utsatta i lagen, utan det överlämnades helt åt den enskilde domaren att bestämma böternas storlek eller arbetsstraffets längd. 1 Innehållet i avsnittet är delvis hämtat från slutbetänkande Straff i proportion till brottets allvar (SOU 2008:85) s. 47 ff. har i sin tur hämtat innehållet från huvudbetänkande Påföljd för brott (SOU 1986:14), s. 23 ff., artikeln Straffets grunder – historisk bakgrund av , publi- cerad i 1999 s. 108 samt m.fl., – en kommentar III. Frihetsstraff i egentlig mening började användas under 1570- talet, då genom nåd började omvandla dödsstraff till livstids fängelse. var det vanligt förekommande att de nyinrättade hovrätterna genom s.k. leuteration omvandlade dödsstraff till kroppsstraff följt av frihetsstraff i form av arbete på fästning. Fästningsarbete kunde dömas ut , på livstid eller . Det sistnämnda innebar att den dömde hölls frihetsberövad till dess att han eller hon visat tillräcklig förbättring för att kunna försättas på fri fot. Straffarbete bestämdes enligt praxis till ett visst antal , vanligen från ett till . förändrades synen på straff i . Upplysnings- filosoferna vände sig emot de grymma kropps- och skamstraffen och förespråkade i stället frihetsstraff och böter. Successivt tillkom den klassiska straffrättsskolan, som främst betonade legalitets- och proportionalitetsprinciperna vid fastställande av straffsatser och vid straffmätning. Straffen skulle vara lagligt grundande, förutsebara och stå i proportion till de begångna brotten. Straff ansågs motiverat främst av allmänpreventiva skäl; genom bestraffningen av den som begått ett brott skulle andra avskräckas från att begå samma typ av gärning. De nya strömningarna nådde även . tillsattes , som 1832 lade fram ett förslag till allmän kriminal- lag. Förslaget byggde på preventionstanken. Straffet ansågs ha två syften, dels skulle det avskräcka allmänheten från att begå brott (allmänprevention), dels skulle det förbättra den enskilde brotts- lingen som skulle ta varning av straffet och leva ett lag- lydigt liv (individualprevention). Kropps- och skamstraffen skulle avskaffas helt och dödsstraffet skulle i stor utsträckning ersättas av frihetsstraff. De dominerande straffen skulle vara straffarbete, fängelse och böter. föreslog vidare att legalitetsprincipen skulle lagfästas, så att det framgick av strafflagstiftningen att ingen kunde straffas utan stöd i lag. I syfte att ytterligare öka rättssäker- heten skulle det för varje brott anges en straffskala inom vilken domstolarna skulle mäta ut straffet. förslag låg till grund strafflag, som till stor del kom att bygga på den klassiska straffrättsskolan. Legali- tetsprincipen blev visserligen inte lagfäst, men proportionalitets- principen och kravet på förutsebarhet beaktades bl.a. genom att det infördes straffskalor för alla brott. De sista kroppsstraffen hade avskaffats och strafflagen innehöll påföljderna döds- straff, straffarbete, fängelse, fängelse vid vatten och bröd, böter, avsättning, suspension, förlust av medborgerligt förtroende, för- verkande samt aga av barn. Dödsstraffet, som var förbehållet ett fåtal brott, var fakultativt. och genomfördes ett antal lagändringar på straffrättens område. Dödsstraffet, som efter 1877 inte längre fick verkställas offentligt, avskaffades 1921. Också frihetsstraffen undergick förändringar. avskaffades fängelse vid vatten och bröd. Verkställigheten av fängelsestraffet reformera- des. Från att ha förvarats gemensamt i fängelselokalerna fick fångar- na vistas i enrum. Cellstraffet ansågs ge större förutsättningar för förbättring av den dömde, eftersom denne kom ifrån det dåliga inflytandet från andra brottslingar och fick större möjligheter att tänka över och komma till insikt om sitt brott. avskaffades aga av barn som straff. Den sociologiska straffrättsskolan – behandlingstanken I fick den sociologiska straffrättsskolan allt större fäste senare del. Enligt denna skulle straffet utmätas och anpassas efter gärningsmannens individuella förhållanden. Så- dana omständigheter som gärningsmannens sociala situation, tidi- gare kriminalitet, brottsbenägenhet och samhällsfarlighet skulle ha avgörande betydelse vid valet av påföljd. Straffet ansågs motiverat främst av individualpreventiva skäl och stor vikt lades vid den s.k. behandlingstanken, som innebar att brottslingen under verkställig- heten skulle förmås att ändra sitt levnadssätt och därmed avstå från att begå brott . Den sociologiska straffrättsskolan fick stor genomslagskraft i . De första stegen mot ett mer behandlingsinriktat tänkande togs 1906, då en särskild lag om villkorlig straffdom infördes. Lagen innebar att det i domen kunde förordnas om villkorligt anstånd an- tingen med straffets ådömande eller verkställande. För den villkor- liga domen fastställdes en prövotid och som regel förenades domen även med övervakning. För övervakningen gällde olika bestäm- melser om skötsamhet, föreskrifter och sanktioner. Om den dömde inom prövotiden misskötte dessa bestämmelser eller återföll i brott kunde det villkorliga anståndet i yttersta fall förverkas. Den närmare innebörden av villkorlig straffdom beskrivs i avsnitt 8.2.1. infördes två nya tidsobestämda påföljder, förvaring och internering, och infördes ungdomsfängelse. lade dåvarande justitieminister fram ett genomgripande reformprogram som var starkt influerat av den sociologiska straffrättsskolans idéer.