sou · GZB375d3 · 2012-01-01 00:00:00 — Här fastslås bl.a. att den som tränar djur och den som använder djur i förevis- ning, underhållning och tävling samt anordnar sådana aktiviteter ska se till att djur inte utsätts för, eller är påverkade av, medel eller behandling som kan göra aktiviteten djurvälfärdsmässigt oförsvar- lig. Bett, seldon och spödrivning är utrustning eller behandling som i sig självt eller vid olämplig användning kan stå i strid med denna bestämmelse. Det finns ett bemyndigande till den ansvariga myn- digheten att meddela ytterligare föreskrifter till paragrafen. finns det inte någon föreskrift som uttryckligen förbjuder spödrivning i trav- och galoppsport. Lantbruks- och matdepartementet är emellertid den instans som godkänner trav- och galoppsportens egna reglementen. I gällande regelverk för trav- sport är det förbjudet att bära spö eller att använda sporrar (vid montélopp) under uppvärmning till och i travlopp. Enligt gällande regelverk för galoppsporten får spö endast medbringas i kvalifice- ringslopp, lopp för 2-åringar och i hinderlopp. Spö får enligt galoppsportens bestämmelser användas för att avvärja en farlig Träning och tävling med djur situation som håller på att inträffa. Det finns även vissa måttbe- stämmelser för spö och bestämmelser om dess användning. I sporter där djur tränas och tävlar finns det interna reglementen inom respektive organisation. I dessa anges vilka villkor som gäller för exempelvis tävling, tävlingsregler, bestämmelser om utrustning, åldersgränser för djur för deltagande i tävlingar, disciplinära förfa- randen m.m. I följande avsnitt återges huvuddragen av de största sporternas interna regler som relaterar till djurskydd. Tävlingsreglementet för Svensk Travsport ska tillämpas i anslutning till verksamhet med anknytning till travsporten samt vid alla trav- tävlingar för varmblodiga samt svenska, norska och finska kallblo- diga hästar som anordnas av sällskap anslutet till Svensk Travsport (ST). För tjänstgörande veterinär gäller banveterinärinstruktion och i övrigt Statens jordbruksverks bestämmelser. Det nu gällande reglementet gäller från och omfattar sammanlagt 89 paragrafer. Av dessa framgår bl.a. att hästar ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom i enlighet med djur- skyddslagen. Samtliga personer som är underställda reglementet är skyldiga att känna till innebörden av djurskyddslagen samt Jord- bruksverkets författningar och tillämpningsanvisningar om djur- och smittskydd. Dessa personer är också skyldiga att låta en repre- sentant för ST eller kontrollmyndighet inspektera hästar, stallar och transportfordon samt att ställa häst till förfogande för prov- tagning, frysmärkning eller annan åtgärd. Samma skyldighet gäller gentemot banveterinär under eller i anslutning till tävling. I reg- lerna anges också att hästarna ska vara i tävlingsmässigt skick för att få anmälas till start och att ansvaret för detta åvilar tränaren. Enligt reglementet finns även åldersgränser för hästar som ska delta i offentlig tävling. Som yngst får 2-åriga hästar starta i körtäv- lingar och 4-åriga hästar i montélopp, dvs. Regle- mentet specificerar också att hästar inte får starta mer än en gång per tävlingsdag utom för att delta i uttagningslopp. Träning och tävling med djur deltagit i offentlig eller icke offentlig tävling får inte heller starta i sådan tävling . Spö och övrig utrustning I reglementet regleras bl.a. längden på kör- respektive ridspön och vilken övrig utrustning som får användas. ST kan bestämma att varje typ av utrustningsdetalj ska godkännas av ST före det att den får användas i tävling. och , som består av representanter från centralor- ganisationerna i , , och , har i sam- råd utarbetat en gemensam lista över utrustning som är tillåten i travlopp i de fyra länderna. kan också förbjuda varje form av olämplig utrustning eller anspänning och utesluta ekipage med sådan utrustning. Det finns även bestämmelser gällande hur drivningen av häs- tarna får gå till. Av dessa framgår bl.a. att drivningen alltid ska vara vårdad och inte utsätta hästen för onormal press. Hur ett spö får användas vid drivning regleras även och vid misstänkt fall av över- drivet bruk av körspö ska banveterinär under tävlingsdagen under- söka hästen. Det är t.ex. förbjudet att utdela flera slag i snabb följd. Om någon bryter mot bestämmelserna i reglementet utdöms påföljder om det inte finns särskilda skäl. De påföljder som kan komma i fråga är bl.a. a)varning, b)böter om högst , c)förbud mot att delta i offentliga tävlingar (kör/ridförbud) för bestämd tid eller för alltid, d)tillträdesförbud till viss travbana eller del av denna för bestämd tid eller för alltid, e)tillträdesförbud till alla till ST anslutna travbanor eller del av denna för bestämt tid eller för alltid. Träning och tävling med djur Beslut om påföljd meddelas av måldomarnämnd, sällskapsstyrelse, ST, eller . Samtliga beslut av dessa organ kan i vissa fall överklagas till ST:s överdomstol. De vanligaste besluten som överklagas är sådana beslut som måldomarnämnd har fattat. Uppgifter från Svensk Travsport visar att det finns möjlighet till överprövning och att det sker i 0,2–0,av antalet ärenden . När det gäller brott mot djurskyddslagen görs anmälningar om dessa av banveterinärernas till för vidare beredning av eventuell åtalsanmälan. gjordes det inte någon sådan anmälan till . I travsportens egna reglemente anges dock att om någon har blivit dömd för djurplågeri eller brott mot djurskyddslagen i samband med travlopp så ska hästen fråndömas vunnet pris och betraktas som att den inte hade startat i loppet. Ägaren blir återbetalningsskyldig av fråndömt pris. Det anges också i tillämpningsanvisningar till bestämmelsen att om banveteri- när eller måldomare har anmält tränare eller körsven för djurplågeri eller brott mot djurskyddslagen i samband med travlopp så ska ST inte betala ut prispengarna förrän ärendet är avslutat. Detta kan vara till dess att åklagare har beslutat att inte väcka åtal eller till dess att har beslutat att inte överlämna ärendet till åtal. Regeln infördes har i genomsnitt varit aktuell i ett ärende . Två av dessa fall har lett till fällande domar för brott mot djurskyddslagen Travsportens egenkontroll under träning utförs av travbanornas licenskommittéer. Kontroll av professionella tränare sker minst en gång . Kontroll sker hos av amatörtränarna . Bistånd fås vid behov av travsportens veterinäravdelning. Under tävling utförs kontroll av måldomarnämnden som är högsta ansva- riga organ för genomförandet. Kontroll utförs även av bandomar- nämnden, ekipagekontrollanter, dopningsprovtagare samt av Jord- bruksverkets anställda banveterinärer. Det finns formella utbild- ningskrav för aktiva tränare och för samtliga kategorier av funktio- närer. Möjlighet finns att dra in licens vid brottslighet som inte sker inom sporten, särskilt vid brott mot djurskyddslagen. Veterinäravdelningen vid Svensk Travsport hanterar alla frågor som rör utrustning inom travsporten. I samråd med centralorgani- Träning och tävling med djur sationerna i , och , har en lista utarbetats över utrustning som är tillåten i travlopp i de nordiska länderna. Alla nya utrustningsdetaljer måste behandlas av djurskyddskom- mittén i och före att de får användas inom travet. Några dispenser beviljas inte. För galoppsporten är det styrande dokument i Tävlingsreg- lemente (RG), Registrerings- och licensreglemente (RegRG) samt Allmänna bestämmelser 2011 fastställda av . Reglementet omfattar sammanlagt 183 paragrafer för- delade på 10 kapitel. Av intresse för djurskyddet är bl.a. bestäm- melser om utrustning, hjälpmedel m.m. Enligt reglementet får endast s.k. cushion whip, dvs. ett vadderat spö användas och längden får inte vara mer än . Det finns även bestämmelser gällande hur drivningen av hästarna får gå till. Av dessa framgår bl.a. att spö endast får användas för lättare driv- ning och som hjälpmedel för att hålla rakt spår. Spö får t.ex. inte användas med större kraft, i alltför snabb följd eller med spöarmen över axelhöjd. I 2-årslöpningar och hinderlöpningar får ryttare inte använda spö för drivning. I andra löpningar får spö inte användas för drivning mer än om inte hästens agerande, medtäv- larnas ridning eller andra särskilda omständigheter ger anledning till det. Sporrar är inte tillåtna. I reglementet finns också åldersgränser som säger att 2-åriga hästar inte får tävla före det år som de fyller . Hästar som föds under ett och samma kalenderår räknas som att de har samma ålder. Inte heller får 2-åriga hästar tävla på längre distans än före eller på längre distans än före . I handikapplöpning får 2-åriga hästar inte tävla före och får då endast tävla mot 2-åriga och 3-åriga Träning och tävling med djur har angett till utredaren att i praktiken tävlar 2-åringar endast mot andra 2-åringar i . I reglementet anges att de påföljder som kan utdömas vid överträ- delser av tävlingsbestämmelserna är varning, böter (lägst och högst ), ridförbud (), indragning av ryttar- licens eller tränarlicens () samt förbud för hästägare att starta med häst eller återkallelse av rätten att vara registrerad som hästägare. Det anges vidare att vid straffmätningen vid bl.a. felaktigt bruk av spö ska särskild hänsyn tas till storleken på förstapriset. Uppgår förstapriset till mer än bör bötes- straff om dömas ut och uppgår förstapriset till mer än bör ridförbud om minst dömas ut. Vid varje tävlingsbana ska det finnas en lokal galoppdomstol bestående av tre ledamöter, varav en ordförande. Den lokala galoppdomstolen övervakar bl.a. efterlevnaden av tävlingsbestäm- melserna och prövar exempelvis frågor om påföljd. Beslut av den lokala galoppdomstolen kan också överklagas till Galoppöver- domstolen som består av fyra ledamöter inklusive ordföranden. Enligt uppgifter från till utredaren har endast ett fåtal ärenden anmälts till för pröv- ning av åtal. Inte några ärenden har prövats av offentlig domstol. Beträffande felaktigt bruk av spö så har 114 bestraffningar utdelats. Av 287 beslut i lokala galoppdomstolar och två i gick tolv vidare till överprövning varav sju återkallades före förhandling. Samtliga återkallanden gällde avstängningar på grund av felaktigt bruk av spö. Galoppsportens egenkontroll under träning och tävling sker bl.a. genom att samtliga uppstallningsplatser hos professionella tränare kontrolleras regelbundet av sporten själv. Sporten har dock uppgett att det inte finns tillräckligt med resurser att göra regelbundna besök hos amatörtränare. Träning och tävling med djur Det finns också formella utbildningskrav på att ryttare och trä- nare ska genomgå kurser. Utbildningsdagar anordnas även för ledamöter i galoppdomstolar. Beträffande licenser så har licens nekats i två fall där det har ansetts att djurhållningen har varit för dålig. Enligt reglementet finns även möjlighet att återkalla eller att vägra utfärda licens om innehavaren bryter mot djurskyddsbestämmelser. har vidare uppgett att kontroll av utrustning och hjälpmedel utförs i samband med tävling av ringmaster och banve- terinär. Vid träning sker det inte någon kontroll av utrustning. För ridsporten finns tävlingsreglemente som inleds med en uppförandekod (Code of Conduct). I denna anges bl.a. att omsorgen och omvårdanden av hästen är av yttersta vikt inom all hästsport. Hästens välbefinnande ska alltid komma i första hand och att träningsmetoder som och rid- sportförbundet anser olämpliga får inte användas. Det anges också att medlemsorganisationer och deras med- lemmar ska i alla avseenden följa svensk lag och i synnerhet djur- skyddslagen, djurskyddsförordningen och föreskrifter för dessa i alla tillämpliga delar. Generellt gäller för samtliga tävlingsdiscipli- ner att tävling med hästar inte är tillåten. Någon övre åldersgräns för tävlingshästar finns inte och det förekommer att hästar med en ålder deltar i tävlingar. I reglementet finns det också bestämmelser om utrustning och spö. Exempelvis anges att betsel och tyglar inte får vara konstruerade eller sitta så att de kan skada hästen. Spö eller piska inte får använ- das för bestraffning utan endast för anvisning. Hårda slag anges som en form av olämplig bestraffning och ridning med uppvinklat spö eller s.k. rundslag är förbjudet och medför avstängning. Där- emot får hästen vid olydnad göras uppmärksam genom ett lätt slag på bogen eller bakom sadeln. Spöet ska i dessa fall användas i ome- delbar anslutning till olydnaden. Träning och tävling med djur Varje grenspecifikt område (t.ex. dressyr, hoppning, fälttävlan) har egna specifika regler för vilken utrustning som är tillåten. Kontroll av utrustning och hjälpmedel i samband med träning och tävling görs av domare och överdomare. Egentillsyn under tävling sker via domare och överdomare och vid träning av tränare eller instruktör. Varje disciplin har också egna utbildningskrav på domare, trä- nare, kuskar, ryttare etc. Ryttare måste vara kvalificerade för de nivåer som de tävlar på. För att få lösa licens måste alla ryttare och kuskar genomgå utbildning där stor vikt läggs vid omsorg om häs- ten. Tävlingslicensen kan dras in vid brott mot tävlingsreglementet. Funktionärer inom förbundet som begår brott utanför själva täv- lingsverksamheten kan förlora sin behörighet beroende på brottets karaktär. Här ses exempelvis djurplågeri och övergrepp på minder- åriga personer mycket allvarligt. har en funktionär mist sin behörighet på grund av brott under allmänt åtal utanför för- bundets reglemente. Enligt reglementet kan en ryttare som gör sig skyldig till någon form av olämplig bestraffning eller i övrigt uppträder olämpligt mot en häst avstängas från vidare deltagande efter beslut av täv- lingsjuryn. Som exempel på olämpligt uppträdande anges bl.a. hårda slag med eller utan tillhyggen, ryck i tyglarna och upprepade kraftiga skänkelslag. Ett sådant beslut kan inte överklagas. Ryttare eller medhjälpare som beter sig på angivet sätt kan också bestraffas enligt 14 kap. i stadgar. Här anges att för bl.a. brott mot tävlingsreglementets bestämmelser kan ryttare, medhjälpare, häst- ägare m.fl. få straff genom (förbundsbestraff- ning) eller genom överdomare, domare eller tävlingsjury (tävlings- bestraffning). Förbundsbestraffningar kan utdömas som tillrätta- visningar, böter mellan till eller avstängning i lägst och högst eller för visst antal tävlingstillfällen. Straff som kan utdömas som tävlingsbestraffningar är muntlig tillrätta- visning, skriftlig varning, böter om 100–eller avstängning. Den som har blivit bestraffad för ett fel, brott mot tävlingsbe- stämmelserna eller för olämpligt uppträdande har rätt att överklaga beslutet. Överklagande av domares beslut ska inom en kortare Träning och tävling med djur tidsfrist göras skriftligt till överdomaren. Överdomaren ska efter utredning på platsen meddela domslut. Överdomares, täv- lingsjurys och tävlingsledningens beslut kan överklagas till . I vissa fall kan beslut överkla- gas till () som bl.a. har att pröva bestraff- ningsärenden inom den svenska idrottsrörelsens samlande organi- sation. prövades två ärenden i . Inte något av ärendena gällde djurskyddsfrågor. () har en egen regel- bok som i princip är en översättning av regelboken som den ameri- kanska organisationen () tillämpar. innehåller bl.a. bestämmelser om vilken utrustning och vilka hjälpmedel som får användas. Det anges också att hästar som deltar i ridklasser får inte vara och att det är förbjudet för tävlande, hästägare eller deras repre- sentant att behandla en häst på ett inhumant sätt. Exempel på inhumana sätt att behandla en häst anges vara att binda en häst på ett sätt som orsakar obehag eller smärta, använda inhumana trä- ningshjälpmedel, metoder eller utrustning eller att slå hästen över benen med bom eller spö. Om någon bryter mot reglerna kan de avstängas från fortsatt täv- lande som disciplinnämnd fastställer. Vid anmälan om eller upptäckt av inhuman behandling ska tävlingsledningen utreda händelsen och rapportera den till förbundsstyrelsen. De påföljder som kan utdömas är diskvalificering och avvisning från tävlings- plats under pågående tävling. Erinran, varning, avstängning, ute- slutning och böter kan utdömas i disciplinärenden. Det finns ett solidariskt beslut mellan organisationerna som innebär att den som har avstängts av WRAS även blir avstängd av samtliga organisatio- ner för westernridning . Någon möjlighet till överprövning av disciplinärenden finns inte . Enligt de uppgifter som WRAS har lämnat till utredaren är antalet utdömda påföljder mycket få och har i huvudsak varit var- Träning och tävling med djur En påföljd i form av avstängning utdömdes . har möjlighet att återkalla licens vid brottslighet utan anknytning till sporten. Kontroll av utrustning och hjälpmedel sköts av domare, täv- lingsledare och assistenter. Sportens egentillsyn under träning och tävling sköts av tävlingsledare, domare och tävlingsveterinär. Det finns krav på att domare ska vara utbildade enligt WRAS riktlinjer. Tävlingar med islandshäst organiseras av Svenska islandshäst- förbundet och vid dessa följs det internationella tävlingsreglemen- tet som kallas för FIPO. I en allmän uppförandekod i detta regle- mente anges t.ex. att grov eller våldsam användning av spön, sporrar etc. inte tolereras. Det finns också åldersbestämmelser gäl- lande att hästen ska vara eller äldre för att få delta i tävling. Vid världsmästerskap och andra internationella tävlingar måste hästen vara minst . Reglementet innehåller även bestämmelser om vilken utrustning och vilka hjälpmedel som får användas. Spö får enligt praxis vara maximalt och inte användas inom passgrenar. Brott mot regelverket medför varning eller diskvalifikation. Enligt uppgifter som har lämnat till utreda- ren har antalet ingripanden på grund av felaktig hantering av häst under tävling uppgått till 165 utdelade varningar för förseelser. I detta antal ingår även varningar för felaktig utrustning. Varningar sparas på en lista . Ryttare kan även diskvalificeras från klassen eller hela tävlingen. I riktigt grova fall kan ryttare stängas av för längre perioder. har uppgett till utredaren att polisanmälan vid tävling har aldrig skett. Inom finns en disciplinnämnd som består av tre ledamöter varav en ska vara domare. Nämndens uppgifter är att som högsta instans behandla och fatta beslut i disciplinära frågor inom sporten och aveln. Påföljder ska meddelas till FEIF (International Träning och tävling med djur tions) och gäller även internationellt. Påföljder kan överklagas till Svenska Islandshästförbundets styrelse. Domare och tävlingsledning sköter tillsyn under tävling och domare är utbildade och examinerade på olika nivåer. Frivilliga kur- ser för s.k. grönt kort finns för ryttare och instruktörs- och tränar- utbildningar arrangeras av förbundet. har förbundet inte ställts inför problemet att ta ställning till indragning av licens. Regelverket inom hundsporten i grundas till största delen på Svenska kennelklubbens stadgar. De närmare bestämmelserna för vad som gäller inom olika tävlingsgrenar finns i ett åttiotal olika tävlingsreglementen. Enligt de uppgifter som Svenska kennelklub- ben (SKK) har lämnat till utredaren så finns det en särskilt utsedd ansvarig som ska se till att gällande regelverk på varje arrangemang, utställning, prov och tävling. De allmänna bestämmelser som anges i gäller för samtliga evenemang, utställ- ningar, prov och tävlingar Enligt regelverket ska det finnas en disciplinnämnd som leds av en notariemeriterad jurist och är fyra av nämndens åtta ledamöter jurister. Nämnden har bl.a. att hantera frågor som rör djurskyddet vid tävlingar. mottog nämnden 151 anmälningar och avgjorde 116 ärenden. Motsvarande siffror var 164 anmälningar och 103 avgöranden. beslut kan inte överprövas av SKK. I stället är det antingen nämn- den själv som omprövar sitt beslut om nya omständigheter har framkommit eller så kan ett beslut överklagas till . Detta är dock sällsynt och sker uppskattningsvis vart 5– Enligt uppgift från SKK har ungefär hälften av disciplinnämn- dens ärenden samband med frågor om djurskydd. Under har endast ett fåtal ärenden anmälts till Polismyndig- heten eller kontrollmyndigheten. Träning och tävling med djur Hundkapplöpningssporten i organiseras av Svenska hund- kapplöpningssportens centralförbund (SHCF). Enligt deras regel- verk, Regelverk för hundkapplöpningssporten, tredje reviderade upp- lagan omfattar regelverket hundar av rasen greyhound. För andra vinthundsraser gäller regelverket i tillämpliga delar och enligt vad som regleras i särskilda föreskrifter. Enligt reglementet ska all verksamhet som ingår i eller är kopplade till SCHF ske med iakttagande av god hundhållning och gott djurskydd. Personer som deltar i verksamheten är t.ex. skyldiga att känna till djurskyddslagens innebörd samt de författningar och till- lämpningsanvisningar om djur som meddelas av . En licensierad och registrerad person har också enligt regelverket ansvar för att hunden ges tillräcklig vila mellan tävlingar och täv- lingslika träningstillfällen. En hund som inte är fullvuxen får inte ansträngas så att hundens utveckling är i fara. Det är inte tillåtet att använda någon form av levande byte vid träning eller tävling. Medlemmar i sällskap anslutet till SHCF är också underställd granskning av Svenska kennelklubbens disciplinnämnd. I regelver- ket anges att SHCF och dess sällskap ska bedriva egenkontroll av bl.a. djurskydd och hundhållning. Disciplinärenden i djurskydds- frågor ska avgöras av . Om en enskild med- lem i sällskap bryter mot reglerna som finns i SHCF:s förbunds- stadgande, meddelas en varning. Om varningen inte hörsammas, eller om förseelsen är att anse som grov, kan en medlem avstängas. Draghundsport organiseras av () som till skillnad från andra organisationer inom hundsporten är anslutet till och inte till . I stadgarna för SDSF anges att förbundet särskilt ska beakta djuromsorgen och verka för god djurhållning och gott djurskydd. Förbundet ska se till att djurskyddslagen efterlevs och att de av utfärdade anvisningar och bestämmelser följs. Det ska t.ex. särskilt beaktas att sjuka eller ska- dade hundar inte får delta i träning eller tävling. För draghundsporten gäller generellt internationella tävlings- regler antagna av International , Inc. Träning och tävling med djur (IFSS). Enligt den svenska översättningen av gäller bl.a. att all utrustning måste godkännas av huvuddomaren och samtliga deltagare är skyldiga att se till att deras utrustning följer gällande regelverk. Utrustning som t.ex. munkorg eller hals- band som kan kopplas som strypkoppel samt piskor är förbjudna. Vidare finns bestämmelser om att endast materiel som bälten, linor, selar, skidor m.m. som inte är farliga för hundarna får användas. Tävlande får inte driva på hunden genom att åka före och det är inte heller tillåtet att på något sätt tvinga hunden att gå framåt. Om en hund blir skadad eller av någon anledning slutar att gå får föra- ren inte fullfölja heatet. Det finns även temperaturgränser för täv- lingar. Om huvuddomaren finner att en förare missköter eller miss- handlar en hund fysiskt eller verbalt kan föraren diskvalificeras. I ska också samtliga hundar före tävlingen antingen genomgå en besiktning av en tävlingsveterinär eller godkännas av domaren. Enligt uppgift från SDSF är det ovanligt med sjuka djur på täv- lingsplatserna och allvarligare skador är sällsynta. Enligt SDSF stadgar har förbundsstyrelsen prövningsrätt och överlåter beslutanderätten till disciplinnämnden. Denna består av ordförande och två ledamöter varav en ska vara tävlingsdomare i SDSF. Vid behov kan disciplinnämnden tillkalla experthjälp, t.ex. jurist eller djurskyddsinspektör. har nämnden endast haft ett fåtal ärenden som har rört djurskydd. Anlagstest av hund i gryt och hägn Enligt 16 a § jaktförordningen (1987:905 ändrad i 2007:486) får hundar som är lämpade för ändamålet användas för jaktträning och prov i för ändamålet särskilt iordningställda gryt.