sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — Detta är konsekvent med vad som gäller för ekonomiska föreningar i allmänhet samt medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar. Ett skydd för konsumenter och försäkringstagare som delägare eller medlemmar i vinstutdelande livförsäkringsföretag kommer därmed huvudsakligen att ske med stöd av regler utanför FRL måste dock i sin tillsyn ingripa om företag bryter mot bestämmelser som kan föranleda sanktioner enligt FRL. En viktig del av tillsyn enligt FRL blir också att i samband med godkännande av bolagsordnings- eller stadgeändringar beakta att reglerna om delägar- eller medlems- kapital blir rättvisa och förutsägbara för bolagets försäkringstagare och försäkrade som ska bidra med sådant kapital (se vidare avsnitt 11 om övergång till vinstutdelning). Den löpande tillsynen av överskottshanteringen kan dock för- väntas bli mindre aktiv jämfört med livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst och där vi identifierat större behov av särregler i FRL jämfört med ABL och FL för att skydda försäkringstagarnas anspråk på överskott. Givetvis måste den tillsyn enligt solvens- reglerna som ska skydda optionsföretagens försäkringsfordringar vara lika stark som i vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag. Detta skyddsbehov blir inte mindre bara för att försäkringstagaren är en av delägarna eller medlemmarna med anspråk på överskott på grund av delägarinsatser respektive medlemsinsatser. Våra förslag innebär en tydligare rågång mellan ömsesidiga liv- försäkringsbolag och livförsäkringsföreningar som får dela ut vinst jämfört med de som inte får dela ut vinst. De förslag som lämnas innebär att överskottsreglerna skiljer sig åt i väsentliga avseenden. Vi föreslår att det av firmanamnet ska framgå om företaget får dela ut vinst enligt bolagsordningen eller stadgar. Detta bör framgå genom tillägget, vinstutdelande, som får förkortas (vinstutd.). De företag som inte har ett sådant tillägg är per definition ett livför- säkringsföretag som inte får dela ut vinst. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag 5.6Nya överskottsregler i livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst Förslag: Endast vissa av våra förslag i avsnitt 5.4 för livför- säkringsföretag som inte får dela ut vinst ska gälla för livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst. Det är förslaget om tydliga och precisa avtalsvillkor om och rätt till återbäring (se avsnitt 5.4.1) samt det preciserade förespeglingsförbudet (se avsnitt 5.4.4). Detsamma gäller förslaget att tydliggöra att vinst- utdelningsförbudet är ett värdeöverföringsförbud (se avsnitt 5.4.6) och det preciserade förespeglingsförbudet. Det behövs ingen ny bestämmelse i FRL för att klargöra att företag inte får vidta associationsrättsliga dispositioner eller missgynnande transaktioner i kapitalförvaltningen som inkräktar på underlaget för försäkringstagarnas rätt till återbäring eller återbäringsreglerna i försäkringsavtalet. Det ska av firmanamnet framgå om ett livförsäkrings- aktiebolag får dela ut vinst. Skälen för förslaget: I ett livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst ska över- skottsreglerna syfta till att åstadkomma en förutsägbar och rättvis överskottshantering av företagets riskkapital som försäkrings- tagarna har anspråk på (se avsnitt 5.4.1 och 5.4.2). I ett vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag får ingen kon- solideringsfond finnas och det är aktieägarna som har anspråk på företagets överskott. I ett sådant företag får försäkringstagaren inte ha något anspråk på bolagets överskott. En försäkringstagare kan dock vara aktieägare eller en extern finansiär med rättig- heter enligt exempelvis ett kapitalandelslån, där kapitalet kan användas som villkorat riskkapital. I ett vinstutdelande livför- säkringsaktiebolag separeras således rättigheterna som försäkringstagare och investerare genom att bolaget emitterar aktier och andra riskkapitalinstrument som separata finansiella instrument skilt från försäkringsavtalet. Försäkringstagarnas rättigheter och skyldigheter i ett vinst- utdelande livförsäkringsaktiebolag ska regleras på ett fullständigt, Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag tydligt och precist sätt i försäkringsavtalet. Att så sker ska bl.a. säkerställas i samband med prövningen vid ombildning till ett vinstutdelande livförsäkringsbolag och inom ramen för den löpande tillsynen av försäkringsbolagen. Därigenom kommer för- säkringstagarnas rättigheter gentemot företaget att i sin helhet regleras av vanliga avtalsrättsliga regler. Det finns bestäm- melser i avtalsrätten som ska säkerställa att avtalsvillkor är tydliga och inte oskäliga gentemot enskilda försäkringstagare. Dessa inne- bär bl.a. möjligheter att bortse från eller jämka oskäliga avtals- villkor. Vidare är möjligheterna till detta större för konsumentavtal än för andra avtal. Om försäkringstagaren skulle vara aktieägare i bolaget har denne ett anspråk på överskott på grund av rättigheterna som aktieägare. Därmed finns ett så ett riskkapitalskydd som aktieägare enligt ABL och ett mer utvidgat investerarskydd om aktien skulle noteras. Det finns redan vissa bestämmelser i som avser att för- hindra att överskottsreglerna i avtalet kringgås genom associations- rättsliga dispositioner eller missgynnande transaktioner i kapital- förvaltningen som inkräktar på underlaget för försäkringstagarnas rätt till överskott. Sådana aspekter omfattas enligt vår mening av försäkringsföretagens ansvar och tillsyn enligt den allmänna bestämmelsen om god försäkringsstandard i FRL (se 4 kap. 3 § FRL). Den bestämmelsen har – när det gäller för- säkringsbolagen – överförts från 1 kap. 1 a § FRL. Ett krav på god försäkringsstandard bör, enligt förarbetsuttalandena till bestämmelsen, även avse vissa andra frågor än de som direkt rör anskaffningen av försäkringar, förvaltningen och skaderegleringen. Bolaget bör t.ex. handla så att inte särskilda skyddsbestämmelser kringgås, t.ex. överskottsreglerna i livförsäkringsbolaget (se prop. 1998/99:87 s. 182). Enligt vår mening bör detsamma självfallet gälla när villkoren om rätt till återbäring av tillgångar eller andra värden som upp- kommer i företaget finns i avtalet om försäkring. Företaget bör alltså handla så att inte återbäringsreglerna i avtalet kringgås genom associationsrättsliga dispositioner eller missgynnande transaktioner i kapitalförvaltningen som inkräktar på underlaget för försäkrings- tagarnas rätt till återbäring. Ett förbud mot detta följer enligt vår mening redan av god standardprincipen. Det behövs alltså ingen ny bestämmelse som fastslår detta. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag I motsats till tidigare gällande standardregel bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer enligt den nya för- säkringsrörelselagen att meddela föreskrifter om vilka åtgärder som ett försäkringsföretag ska vidta för att uppfylla kraven på sådan standard (se 4 kap. 18 § 3 FRL). Denna föreskriftsrätt kan även användas för att förtydliga vad som är missgynnande handlande i förevarande sammanhang. Vilka särregler bör gälla jämfört med livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst? Mot den anförda bakgrunden saknas enligt vår mening i och för sig behov av ytterligare regler för att främja en förutsägbar och över- skådlig återbäringshantering i vinstutdelande livförsäkringsaktie- bolag. Regleringen för vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag omfattas inte heller direkt av utredningens uppdrag. Vi har dock tidigare föreslagit en bestämmelse om avtalsvillkor i livförsäkrings- aktiebolag som inte får dela ut vinst. Bestämmelsen innebär att villkor om avgifter och kostnader som och återbäring i försäkringsavtal ska vara tillräckligt tydliga och precisa. Som framhållits gäller sådana krav särskilt i vinstutdelande livför- säkringsaktiebolag. Den föreslagna bestämmelsen bör i denna del definitivt gälla för vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag (se avsnitt 5.4.1). Vårt förslag i nämnda avsnitt om att det ska erinras i avtalet om försäkringstagarna har anspråk på överskott som är företagets risk- kapital bör inte gälla för vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag, eftersom försäkringstagare inte får ha sådana anspråk där. Det preciserade förespeglingsförbudet (se avsnitt 5.4.4) är relevant för alla livförsäkringsföretag och bör definitivt gälla för sådana livför- säkringsaktiebolag som får dela ut vinst. Våra föreslagna ändringar om förtydligande av värdeöver- föringsreglerna får betydelse för alla livförsäkringsaktiebolag, om inget undantag införs för de som får dela ut vinst (se avsnitt 5.4.5). I livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst är dock de vanliga motiven för värdeöverföringsreglerna i ABL relevanta, nämligen att värdeöverföringar kan innebära risker för bolagets borgenärer att inte få betalt för sina fordringar och att majoritetsaktieägare kan genomföra förmögenhetsöverföringar som gynnar dem på minoritets- aktieägares bekostnad (se prop. 2004/05:85 s. 370). Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag Med företagets borgenärer och fordringar bör givetvis jämställas försäkringstagare och deras rätt till återbäring eller andra för- säkringsfordringar enligt försäkringsavtal. Men det finns enligt vår mening också ett särskilt försäkringstagarintresse av att inga värdeöverföringar kan ske från bolaget vid sidan av de regler som följer av bolagsordningen eller av 11 kap. FRL. Det gäller sådana värdeöverföringar som i och för sig är förenliga med praxis för företag i allmänhet men som skulle minska försäkringstagarnas underlag för avtalad villkorad återbäring. Aktiebolagsrättslig praxis om att värdeöverföringar får ske utan formenliga beslut om vinst- utdelning om samtliga aktieägare är överens kan därför exempelvis inte utan vidare tillämpas på livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst. Enligt vår mening kan sådana aspekter beaktas redan inom ramen för tillämpningen av de allmänna värdeöverföringsreglerna i ABL. Några särregler behövs därmed inte. Det kan anmärkas att för bolag som redan har regler om vinstut- delning i bolagsordningen får den föreslagna ändringen ingen annan konsekvens än att det tydligare klargörs att värdeöver- föringar på andra sätt än vinstutdelning eller enligt 11 kap. är olovliga, vilket redan får anses följa av att vinstutdelningsförbudet ansetts som ett värdeöverföringsförbud i aktiebolagsrättslig praxis. I nu behandlade företag bör överskottsreglerna vara enkla och tydliga att tillämpa och i sin helhet framgå av bolagsordningen. Dessutom har försäkringstagarna inga anspråk på överskott i livför- säkringsaktiebolag som får dela ut vinst. Vårt förslag till bestäm- melser om överskottsriktlinjer (se avsnitt 5.4.2) bör redan av detta skäl inte gälla för livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst. Den särskilda kompetensfördelningen som behandlas i avsnitt 5.4.3 blir inte heller aktuell i berörda företag, utan överskott hanteras av aktieägarna på stämman i den utsträckning som gäller för aktie- bolag i allmänhet. Detsamma gäller en förstärkt likabehandlings- princip (se avsnitt 5.4.7). Det finns inte heller någon anledning att ha särregler om investeringar av överskott (se avsnitt 5.4.8) eller särskilt erinra om riktlinjer för intressekonflikter (se avsnitt 5.4.9). I den del som sådana riktlinjer beaktar försäkringstagare i vinstutdelande livförsäkrings- aktiebolag är det också ifråga om intressekonflikter i återbärings- hanteringen och inte överskottshanteringen. I livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst får inte för- säkringstagare ha anspråk på överskott. Vårt förslag i avsnitt 5.4.11 om förstärkta rättigheter för försäkringstagare och försäkrade med Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag anspråk på överskott genom en talerätt mot stämmobeslut och rätt till tillgångar vid ett företags likvidation blir därmed inte relevant för nämnda företag. Vi finner inte heller några skäl för att här föreskriva krav på en särskild oberoende kontroll av överskottshanteringen (se avsnitt 5.4.14). För att särskilt beakta att försäkringstagare skulle kunna bli aktieägare efter ett hybridbolags övergång till vinstutdelning och då det är osäkert vad nya redovisningsregler för försäkringsföretag kommer att innebära bör det medges att överskott som ska fördelas på ägarna inte alltid måste bygga på årsredovisningen (se avsnitt 5.4.13). Vårt förslag om förbättrad information om överskottshanter- ingen är kopplade till att försäkringen som sådan medför ett anspråk på överskott och bör därför inte gälla livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst (se avsnitt 5.4.15). Företag bör klargöra grunderna för vinstutdelning av överskott mellan aktieägarna i bolagsordningen vilket redan framgår av ABL. I övrigt framgår information om användning av överskott även här genom information till ägarna om beslut om vinstutdelning på stämma i samma utsträckning som i ekonomiska föreningar i allmänhet, dvs. genom information i års- redovisningen och stämmoprotokoll. Våra förslag om förbättrad tillsyn av och får främst betydelse för tillsynen avseende livför- säkringsföretag som inte får dela ut vinst, men i de delar där samma bestämmelser ska gälla alla livförsäkringsföretag förbättras i och för sig också möjligheterna till tillsyn av vinstutdelande livförsäkrings- företag för att skydda försäkringstagarna (se avsnitt 5.4.18). I sådana företag kommer dock skyddet för anspråk på överskott att tillgodoses genom de minoritetsskyddsregler som ABL innehåller ifråga om aktiebolag i allmänhet. Ett skydd för konsumenter och försäkringstagare som eventuella aktieägare i vinstutdelande livför- säkringsaktiebolag kommer därmed huvudsakligen att ske med stöd av regler utanför FRL, exempelvis om delägarrättigheterna noteras på en marknad. måste dock tillsynen även av dessa företag beakta och beivra att företaget följer sådana bestäm- melser som kan föranleda sanktioner enligt FRL. En viktig del av tillsyn enligt FRL blir också att i samband med godkännande av bolagsordnings- eller stadgeändringar beakta att reglerna om överskott blir rättvisa och förutsägbara för bolagets försäkringstagare och försäkrade, om Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag dessa ska bidra med sådant kapital som aktieägare efter övergången till vinstutdelning. Den löpande tillsynen av överskottshanteringen om en bred krets försäkringstagare skulle bli aktieägare kan dock förväntas bli mindre aktiv jämfört med livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst och där vi identifierat ett större behov av särregler i FRL jämfört med ABL för att skydda försäkringstag- arnas anspråk på överskott. En tydlig rågång gäller mellan livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst jämfört med de som inte får dela ut vinst. Vi föreslår därför att det av firmanamnet ska framgå om ett livförsäkrings- aktiebolag får dela ut vinst enligt bolagsordningen eller stadgarna genom tillägget, vinstutdelande, som får förkortas (vinstutd.). De företag som inte har ett sådant tillägg är per definition ett livför- säkringsföretag som inte får dela ut vinst. Sammanfattningsvis överensstämmer vår bedömning av vilka föreslagna överskottsregler i FRL som bör gälla för livförsäkrings- aktiebolag som får dela ut vinst nära med de som vi anser bör gälla för ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar som får dela ut vinst. 5.7Upptagande av externt villkorat riskkapital och annan kapitalanskaffning – Överväganden och förslag Bedömning: Förutsättningarna för upptagande och användning av externt villkorat riskkapital i form av konvertibla skuldebrev och annan kapitalanskaffning i ömsesidigt verkande livför- säkringsföretag bör behandlas i detta sammanhang. Förutsättningarna för dem att ta upp externt villkorat risk- kapital bör förbättras i sak och tydligare än regleras i lag. Tillåtna finansieringsformer bör även vara förenliga med våra övriga förslag till nya överskottsregler i FRL genom att deras ekonomiska innebörd blir avgörande för om de ska få användas i livförsäkringsföretag som inte får respektive får dela ut vinst. Hänsyn bör också tas till i vilken utsträckning motsvarande finansieringsformer får användas i vanliga aktiebolag eller eko- nomiska föreningar. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag Skälen för bedömningen: Frågor om anskaffning, hantering och återbetalning av externt villkorat riskkapital och ägarkapital är en viktig del av överskottshanteringen i ömsesidigt verkande försäkrings- företag. Reglerna om detta ingår bland de överskottsregler som vi har att analysera. I enlighet med regeringens strävan vid utformningen av FRL och nuvarande FRL bör reglerna förbättra de ömsesidiga försäkringsbolagens och försäkringsföreningarnas förmåga att klara finansiella problem och förbättra deras finansieringsmöjligheter. Överskottsreglerna på detta område bör förbättra förutsätt- ningarna för att anskaffa externt villkorat riskkapital och annat kapital än som varit möjligt enligt FRL. Detta bör ske genom att förutsättningarna förbättras i sak så att riskkapitalet i större utsträckning än tidigare kan ingå i kapitalbasen enligt Solvens II-direktivet. Vidare bör försäkringsföretag få använda samma former för kapitalanskaffning som i andra svenska företag, om detta är förenliga med upplåningsförbudet för försäkrings- företag och företagets överskottsregler i övrigt. I framtida överskottsregler för ömsesidigt verkande liv- försäkringsföretag på detta område finns det enligt vår mening inte anledning att tillmäta själva formen för tillskotten eller klassi- ficeringen i redovisningen eller solvensen någon avgörande betyd- else. Av detta skäl bör inte heller reglerna bygga på den terminologi som finns där. Avgörande bör i stället vara åtagandets ekonomiska substans. Det väsentliga är med andra ord om det externt tillförda kapitalet och eventuell avtalad avkastning kan användas effektivt som riskkapital för att täcka underskott som uppkommer från för- säkringsfordringar och andra bindande åtaganden. Detta överens- stämmer i sak med utgångspunkterna för nuvarande FRL att i större utsträckning tillåta upplåningsformer med efterställd rätt i ett försäkringsbolags tillgångar eller vinst (se prop. 2009/10:246 s. 321). Det är med andra ord fråga om något annat än att investeraren genom förhandlingar eller ackord kan tvingas gå med på att efterge en fordran eller att investeraren blir lottlös i en konkurs såsom oprioriterad borgenär. Endast under angivna förut- sättningar kan tillgångar motsvarande kapitalbeloppet betraktas som ett extern villkorat riskkapital och inte ett bindande åtagande som bara reducerar det ömsesidigt verkande företagets överskott. Såsom tidigare framgått uppkommer sådana anspråk på grund av försäkringar i livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst respektive på grund av delägar- eller medlemsinsatser enligt våra Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag förslag för ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkrings- föreningar som får dela ut vinst. På motsvarande sätt bör hänsyn tas till om upptagandet av kapitalet medför en rätt till ränta eller ett anspråk på utdelning för investeraren. I båda fallen reduceras dock avkastningen till investeraren det överskott som försäkringstagarna har rättigheter i på grund av försäkringen eller inbetalda insatser, även om räntan och kapitalet i sig skulle kunna användas som ett villkorat riskkapital för att täcka försäkringsfordringar. Vår översyn av för ömsesidigt verkande livför- säkringsföretag om externt villkorat riskkapital och annan anskaff- ning av riskkapital (som ett sammanfattande begrepp används i fortsättningen kapitalanskaffning) är alltså i första hand motiverat för att tillvarata försäkringstagarnas skydd för deras anspråk på överskott som kan användas som företagets riskkapital. Förhållandena i ömsesidigt verkande försäkringsföretag skiljer sig således i grunden från företag i allmänhet där det regelmässigt alltid är företagets ägare som står för riskkapitalet genom ett tydligt definierat ägar- kapital. Enligt vår mening bör det redan av detta skäl framgå tydligt av lag vilka former för externt riskkapital som kan förekomma i olika företagsformer och vilka förutsättningar som gäller för användningen av externt villkorat riskkapital, inte minst i relation till försäkringstagarnas överskott. Detta är enligt vår mening sär- skilt viktigt för att bibehålla förtroendet bland försäkringstagarna för de ömsesidiga bolagen och försäkringsföreningarna som kooperativ associationsform. Tydliga lagregler om formerna och förutsättningarna för användning av externt riskkapital och annan kapitalanskaffning är också viktigt för att undanröja osäkerhet hos externa investerare om vad som egentligen gäller för deras insatser av riskkapital i förhållande till annat riskkapital i försäkringsföretag. Annars kan i praktiken försäkringsföretagens möjligheter till kapitalförsörjning försämras och försvåras av att nya finansieringsformer tillåts. Enligt vår bedömning är det viktigt att förutsättningar för kapital- tillskott samt rätten till avkastning och eventuell återbetalning inte skiljer sig nämnvärt från vad som gäller för motsvarande kapital- former i företag i allmänhet. Detta gäller speciellt om företaget använder hybridinstrument som utvecklats i praxis för aktiebolag och ekonomiska föreningar i allmänhet. Sådana instrument kan ju noteras på en marknad och bli föremål för förvärv av andra än den som ursprungligen gjorde tillskottet till försäkringsföretaget. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag Överskottsreglerna i förevarande del är alltså även viktiga för att säkerställa ett tredjemansskydd för den som förvärvar instru- mentet. Om tredjemansskyddet är svagt försvåras försäkrings- företagens möjligheter att skaffa externt villkorat riskkapital och annan finansiering eller ägarkapital som kapitalkost- naderna för detta kan öka. Mot denna bakgrund bör om upptagande av extern villkorat riskkapital och andra finansieringsformer bygga på följ- ande principer. Sådana finansieringsformer som till sin konstruk- tion och ekonomiska innebörd bygger på att företaget delar ut vinst bör inte tillåtas i försäkringsföretag som annars inte får dela ut vinst. Sådana finansieringsformer som inte förekommer i aktie- bolag i allmänhet bör inte heller förekomma i försäkringsaktie- bolag. Sådana finansieringsformer som inte förekommer i eko- nomiska föreningar bör inte heller förekomma i ömsesidiga för- säkringsbolag och försäkringsföreningar. De finansieringsformer som ska få användas bör dessutom vara förenliga med de övriga överskottsregler enligt FRL som livförsäkringsföretaget tillämpar. Vi behandlar i det följande vilka former för kapitalanskaffning som i enlighet med våra utgångspunkter bör få användas i ett livförsäkringsföretag beroende på om företaget får dela ut vinst eller inte samt beroende på om formen förekommer i motsvarande företagsform för företag i allmänhet (se avsnitt 5.9.2–5.9.7). Efter denna behandling återkommer vi till frågan hur en avgränsning av finansieringsformer bör göras beroende på vilka överskottsregler som företaget tillämpar i övrigt och om det även finns skäl för att anpassa gällande låneförbudsregler i FRL Som vi tidigare föreslagit ska ett livförsäkringsföretag antingen tillämpa en överskotts- hantering med utgångspunkt FRL eller också optionerna innebärande en överskottshantering enligt ABL för livförsäkrings- aktiebolag respektive FL för ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar. Förslag: Vinstandelslån och kapitalandelslån får även framgent användas av livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst. Dessa lån får inte användas av hybridbolag eller ömsesidiga för- säkringsbolag och försäkringsföreningar. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag