sou · H0B369 · 2012-10-23 00:00:00 — Informationen bör bygga på den information som finns på med en sammanställning av vilka myn- digheter som en nyanländ person kan behöva kontakta (exempelvis Arbetsförmedlingen och ), samt kontaktuppgifter till respektive myndighet. Även valda delar från webbsidan Information om , som Länsstyrelserna står bakom, bör ingå. Utredningen föreslår därför att får i uppdrag att utforma och tillhandahålla information om stöd för etableringen i arbets- och samhällslivet i samband med att besked om uppehålls- tillstånd lämnas. bör utforma informationen i samverkan med övriga berörda myndigheter. Bedömning: Kommunernas uppsökande arbete för att etablera en kontakt med hemmavarande kommuninvånare som saknar inkomst från förvärvsarbete och samhällets olika trygghets- system är viktigt för att erbjudandet om stöd ska nå fram. Det finns ett tydligt samband mellan låg sysselsättningsgrad och fattigdom. En person som levt på en anhörigs inkomst riskerar även att hamna i ekonomisk utsatthet vid skilsmässa eller den anhöriges bortgång. För många nyanlända invandrare sammanfaller det ekonomiska utanförskapet dessutom med ett socialt utan- förskap som riskerar att gå i arv till nästa generation. Kommun- ernas uppsökande verksamhet kan bidra till att erbjudandet om insatser för etablering når den grupp av hemmavarande kvinnor som för tillfället försörjs genom en anhörig. Enligt skollagen (2010:800) har kommunerna en skyldighet att verka för att nå invånare i kommunen som har rätt till sfi och grundläggande vuxenutbildning. Det ligger även i kommunens intresse att verka för att så många kommuninvånare som möjligt Utredningens förslag och bedömningar etablerar sig på arbetsmarknaden. En hög sysselsättningsgrad ökar skatteintäkterna och minskar framtida kostnader för försörjnings- stöd. Vissa kommuner arbetar därför uppsökande för att nå hemma- varande kommuninvånare som kan ha behov av insatser för etablering på arbetsmarknaden och som inte har varit i kontakt med kommunen. Detta kan handla om att sprida information om sfi på platser som nyanlända redan besöker, exempelvis mödravårds- centraler, barnavårdscentraler och skola. Det har också visat sig framgångsrikt att sprida information om olika insatser via informella, lokala nätverk. Enligt utredningens bedömning är det uppsökande arbetet särskilt värdefullt för att nå nyanlända hemmavarande kvinnor. 7.7Utökad uppföljning och analys 7.7.1Aktivt deltagande i samhällslivet Förslag: Ett forskningsinstitut ska ges i uppdrag att följa upp i vilken grad insatserna för att stödja nyanländas etablering bidrar till att stärka målgruppens aktiva deltagande i samhällslivet. Uppföljningen ska baseras på intervjuundersök- ningar med målgruppen i kombination med registeruppgifter och både inkludera nyanlända som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och övriga nyanlända. Enligt etableringslagen syftar etableringsinsatserna till att stärka nyanländas aktiva deltagande i arbets- och samhällsliv. Dagens upp- följning har en tydlig tonvikt på hur insatserna bidrar till sysselsätt- ning och egenförsörjning. Ett av de viktigaste nyckeltalen i upp- följningen av både Arbetsförmedlingens verksamhet generellt och inom etableringsuppdraget är hur stor andel av de arbetssökande som går vidare till arbete. Det saknas emellertid i hög grad uppföljningar som belyser i vilken utsträckning etableringsinsatserna bidrar till att stärka nyan- ländas förutsättningar för deltagande i samhällslivet i stort. En person som har ett arbete kan förvisso antas i större utsträckning känna sig delaktig i samhället än en person som står utanför arbets- livet. Men deltagande i samhällslivet är ett brett begrepp som inne- Utredningens förslag och bedömningar fattar allt från att ha förutsättningar för ett aktivt föräldraskap och navigera i det svenska samhället till en mer svårfångad känsla av att höra till i det nya landet. Det är inte säkert att dessa aspekter är uppfyllda i och med att en person har ett arbete. För vissa nyanlända är vägen till arbetsmarknaden dessutom mycket lång. Det är därför viktigt att följa upp att nyanlända som står långt ifrån arbetsmarknaden har givits förutsättningar att delta i samhällslivet i övrigt. Genom uppföljning kan kunskapen öka om vilka hinder och möjligheter som utmärker nyanländas deltagande. Ökad kunskap är en förutsättning för att nuvarande insatser ska kunna vidare- utvecklas. Kunskap om nyanländas faktiska behov, värderingar och förutsättningar minskar också risken för felaktiga antaganden om målgruppen. Vid sidan av värdet som kunskapsunderlag, behövs uppföljning av nyanländas deltagande i samhällslivet även för att säkra att även denna aspekt fångas in i Arbetsförmedlingens sam- ordningsuppdrag för nyanländas etablering. Arbetsförmedlingens fokus i uppföljningen på arbete och självförsörjning behöver kompletteras, annars riskerar deltagande i samhällslivet uppfattas som ett underordnat mål. Uppdraget att följa upp målet om ett aktivt deltagande i sam- hällslivet bör baseras på intervjuundersökningar bland nyanlända i kombination med relevanta registeruppgifter. Användningen av kvalitativa datainsamlingsmetoder är en förutsättning för att nyan- ländas deltagande i samhällslivet ska kunna belysas från ett så brett och heltäckande perspektiv som möjligt. Det råder brist på undersökningar där nyanlända tillfrågas om sin situation och sina erfarenheter. genomförde Integrations- verket brukarundersökningar bland deltagare i introduktionen. Sedan nedläggningen av myndigheten har de flesta upp- följningar byggt på kvantitativa data eller på intervjuer med hand- läggare och andra personer som arbetar med nyanländas etablering. Ett undantag är den levnadsnivåundersökning bland utrikes födda som universitets Linnécentrum för integrations- studier genomfört. Undersökningen har finansierats med stöd från regeringen och , och belyser nio olika aspekter av levnadsnivå, däribland hälsostatus, till- gång till omsorg, arbetsförhållanden, ekonomiska förhållanden och utbildningsmöjligheter. Upplägg och resultat från levnadsnivå- undersökningen bör tillvaratas i uppdraget att återkommande följa upp nyanländas deltagande i samhällslivet. Utredningens förslag och bedömningar 7.7.2Kommunernas stöd till nyanlända föräldrar Förslag: Länsstyrelserna ska ges i uppdrag att kartlägga vilket behov av föräldrastöd som nyanlända föräldrar har, samt vilka befintliga föräldrastödsprogram för nyanlända föräldrar som bedrivs av kommuner, landsting och ideella organisationer. Utifrån kartläggningen ska Länsstyrelserna ta fram råd för hur föräldrastödsprogram bör utformas för att i större utsträckning möta nyanlända föräldrars behov av stöd. Många nyanlända behöver, i likhet med andra föräldrar, stöd och vägledning i föräldraskapet. De som invandrar med barn har inte fått tillgång till det allmänt utformade föräldrastödet som erbjuds under graviditeter och under barns första levnadsår. Vidare möter de allmänna föräldrautbildningarna inte alltid de särskilda behov av vägledning som nyanlända föräldrar kan ha i ett nytt land. För att stödja nyanlända föräldrar har en del kommuner, ideella organisationer och andra aktörer tagit fram särskilda föräldra- program. erbjuder exempelvis nyanlända föräldrar en lång föräldrautbildning, som bland annat behandlar barns rättigheter och hälsa samt barnuppfostran. använder en privat aktör, Folkhälsobyrån, där kulturtolkar i sam- arbete med en barnmorska erbjuder nyanlända föräldrar kurser i för- äldraskap. kvinno- och tjejjourers riksförbund har drivit ett föräldrastödsprogram för utrikes födda föräldrar i och Malmös förorter med samtalsledare som talade deltagarnas modersmål. Erfarenheter från dessa verksamheter visar att föräldrastödet inte endast har ett värde för deltagarna i deras roller som föräldrar. För i synnerhet nyanlända kvinnor som är hemarbetande kan för- äldrastödet även stärka förutsättningarna för ett aktivt deltagande i samhällslivet i stort. Det saknas emellertid överblick av vilka aktiviteter som genomförs för nyanlända föräldrar på regional och lokal nivå samt vilka resultat dessa verksamheter leder till. Detta riskerar att medföra att goda erfarenheter inte tas tillvara. Enligt förordning (2007:825) med länsstyrelseinstruktion ingår i Länsstyrelsernas uppdrag att följa upp organisering och genom- förande av insatser för nyanlända på regional och nivå. Länsstyrelserna ska även främja regional samverkan mellan berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer som anordnar Utredningens förslag och bedömningar aktiviteter för nyanlända. Länsstyrelserna har därmed sedan tidig- are ett väl upparbetat samarbete med kommunerna i länet. Mot bakgrund av integrationsuppdraget samt länsstyrelsernas kon- taktnät och regionala kännedom föreslår utredningen att Läns- styrelserna får i uppdrag att kartlägga vilket behov av stöd som nyanlända föräldrar har i föräldraskapet samt vilka befintliga verk- samheter med föräldrastödsprogram som kommuner, landsting och andra aktörer anordnar för nyanlända föräldrar. Länsstyrelserna bör i sin kartläggning identifiera både goda exempel och eventuella brister i befintliga verksamheter. De bör också utarbeta råd till kommunerna om vad föräldrastödsprogram bör omfatta och hur de bör utformas. I kartläggningen bör Länsstyrelserna bland annat beakta deltagarnas förmåga att tillgodogöra sig informationen och om modersmålsstödjare eller kulturtolkar kan bidra till en ökad förståelse utöver den rent språkliga. Kartläggningen bör ta sin utgångspunkt i de övergripande mål- sättningarna för det generella föräldrastödet som regeringen formulerat i den nationella strategin för föräldrastöd En vinst för alla. Som en del av strategin fick i uppdrag att stödja och stimulera utveckling av föräldrastöd på nivå. Uppdraget genomfördes i samråd med Kommuner och Landsting och avrapporterades . fick i uppdrag att utse en aktör som ska ta fram och erbjuda utbildning i föräldrastödjande arbete (prop. 2012/13:1). Erfarenheter och resultat från de två regeringsuppdragen bör till- varatas i Länsstyrelsernas kartläggning av föräldrastödsprogram för nyanlända. Kartläggningen och riktlinjerna med goda exempel förväntas bidra till att kommuner och andra lokala aktörer får tillgång till en sammanhållen kunskap om väl fungerande verksamheter som kan stärka och stödja nyanlända föräldrar i föräldrarollen. 8 Konsekvenser av förslagen Det sägs ofta att utbildar man en kvinna, utbildar man en familj. Att kvinnor ges möjlighet att delta i utbildning och andra insatser som kan leda till arbete är därför inte bara en fråga om ekonomisk själv- ständighet. Det handlar också om att skapa möjligheter för ett aktivt föräldraskap. Ju bättre mammorna känner till samhället som de lever i, desto bättre kan de stödja och vägleda sina barn. Det är omöjligt att uppfostra barn i ett samhälle som man själv inte känner. (, chef för , ett för utrikes födda kvinnor i ) 8.1Möjligheterna att nå de integrations- och jämställdhetspolitiska målen Såväl integrations- som jämställdhetspolitiken syftar till att utjämna skillnader i människors förutsättningar och handlingsutrymme. I det första fallet avses skillnader som beror av etnicitet eller kulturell bak- grund, och i det andra fallet skillnader som beror av kön. Utred- ningens uppdrag tar sin utgångspunkt i båda dessa politikområdens målsättningar.1 Utrikes födda har lägre sysselsättning och högre arbetslöshet än inrikes födda, och det tar ofta för nyanlända invandrare att etablera sig i arbets- och samhällsliv. Sysselsättnings- graden är särskilt låg bland utrikes födda kvinnor, och nyanlända kvinnor möter särskilt höga trösklar till arbetsmarknaden. Med ett ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända kvinnor och anhörig- invandrare stärks dessa människors förutsättningar till arbete, egenförsörjning och deltagande i samhällslivet. 1 Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oav- sett etnisk och kulturell bakgrund (rskr. 2008/09:155). Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (rskr. 2008/09:115). också förutsättningarna både för integrationen mellan inrikes och utrikes födda och för jämställdheten mellan kvinnor och män. De föreslagna åtgärderna bidrar till att uppfylla de integrations- och jämställdhetspolitiska målen på tre sätt. För det första leder förslagen till att fler nyanlända kvinnor och män tidigt anmäler sig som arbetssökande och därigenom kan få stöd att snabbare påbörja sin etablering i arbets- och samhällslivet. Bland kvinnor som 2005 invandrade som anhöriga och som inte arbetade efter invandring var det enbart som var inskrivna som arbets- sökande hos Arbetsförmedlingen. Motsvarande andel bland män som kom som övriga anhöriginvandrare var . Informa- tion i samband med uppehållstillstånd om vilket stöd för etableringen som erbjuds ökar förutsättningarna för en tidig kontakt med Arbetsförmedlingen och kommunen. Försöksverksamhet med öppen förskola är ett annat förslag som medför ökad kontakt, i detta fall inriktat särskilt mot föräldrar som är hemma med sina barn. Introduktionsgarantin medför möjligheter att delta i kompe- tenshöjande och arbetsförberedande insatser med en individuali- serad ersättning, vilket stärker de ekonomiska incitamenten att delta. I synnerhet kvinnors deltagande kan förväntas öka av denna förbättring. En utökad möjlighet att delta i insatser på deltid när barnen är små minskar risken för att småbarnsföräldrar väljer att avbryta eller skjuta upp etableringsprocessen. För det andra leder förslagen till att fler tidigt erbjuds att delta i insatser som kan underlätta etableringen i arbetslivet. Genom introduktionsgarantin får även nyanlända anhöriginvandrare som inte omfattas av etableringslagen ta del av ett samordnat stöd och av Arbetsförmedlingens insatser. Att fler tidigt får möjlighet att delta i arbetsförberedande insatser innebär att fler också får ökade chanser att snabbare komma i arbete. Utredningens analys visar på ett starkt samband mellan tid till insats och sannolikhet att vara syssel- satt efter invandringen (avsnitt 5.2). Med ett antagande om att förslagen leder till att kvinnor skriver in sig dubbelt så ofta (ökning från ) och att nästan samtliga inskrivna tar del av arbetsförberedande insatser (ökning från )2 anger det skattade sambandet att andelen syssel- 2 Det angivna programdeltagandet baseras på uppgifter i tabell 5.7 för andelen bland kvinnor som invandrat 2005 som övriga anhöriginvandrare som efter inskriv- ning som arbetssökande fick ta del av en programinsats () respektive uppgifter i tabell 5.4 för andelen av nyanlända kvinnor med en etableringsplan som deltagit i en arbetsförberedande insats hos Arbetsförmedlingen (). satta bland kvinnor som invandrar som övriga anhöriginvandrare skulle öka från 40 till efter folkbokföring. För det tredje innebär utredningens förslag att nyanlända kvin- nor och män kan ta del av mer relevanta insatser som i högre grad möter deras individuella behov, vilket i sin tur leder till en effektiv- are etableringsprocess. Förstärkta kompetenshöjande insatser för- bättrar förutsättningarna för etablering på arbetsmarknaden för nyanlända med förgymnasial utbildning. Införandet av introduk- tionsgarantin, baskunskaper som en del i studieväg 1 i sfi, utökad samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunen samt möj- lighet för nyanlända att delta i utbildning på folkhögskolor stärker tillgången till breda och sammanhållna lösningar. Förstärkta för- medlingsinsatser ökar möjligheterna till en gedigen kartläggning av individens behov och bakgrund och en förbättrad matchning mot såväl arbete som mot insatser. Kompetensutveckling av hand- läggare på Arbetsförmedlingen bidrar till att öka deras medvetenhet om hur normer kopplade till kön och etnicitet påverkar bemöt- andet av nyanlända kvinnor och män. Detta stärker i sin tur förut- sättningarna för att både kvinnor och män erbjuds ett individuali- serat stöd på likvärdiga villkor. 8.2Barnens situation och möjligheter Utredningens förslag syftar till att öka arbetskraftsdeltagandet bland vuxna nyanlända kvinnor och övriga anhöriginvandrare. De föreslagna åtgärderna har dock indirekt konsekvenser även för nyanlända barns och ungdomars situation och möjligheter. Med ökad sysselsättningsgrad bland utrikes födda personer följer en minskad risk för ekonomisk utsatthet. Det är betydligt vanligare att barn till föräldrar som invandrat till är eko- nomiskt utsatta än barn vars föräldrar är födda i . Bland barnhushåll som består av två utrikes födda föräldrar eller en ensam- stående utrikes född förälder levde nästan hälften i relativ fattigdom 2011.3 Föräldrar som invandrat till dominerar även bland barnhushållen som haft en låg ekonomisk levnadsstandard i rad (, 2012). levde nästan 92 000 barn (0–) med utrikes födda föräldrar i hushåll med låg inkomst- standard och/eller försörjningsstöd (, 2012a). 3 Disponibel inkomst av medianinkomsten i riket. Utrikes födda har särskilt låga inkomster i . var det drygt 8 300 nyanlända barnfamiljer som mottog ekonomiskt bistånd (avsnitt 3.5). Den genomsnittliga disponibla hushållsinkomsten var låg efter invandringen, , bland såväl flyktingmottagna som bland övriga anhöriginvandrare som invandrade 2005 (bilaga 2). Inkomsterna ökar med tiden i . Men också efter invandringen var den genomsnittliga hus- hållsinkomsten låg – . Majori- teten av kvinnorna och männen i gruppen var för- äldrar (bilaga 2). Det är således många barn till nyanlända som växer upp under knappa ekonomiska förhållanden. Ett ökat och tidigarelagt arbetskraftsdeltagande bland föräldrarna, och därmed ökade chanser till inkomster från arbete, leder i sin tur till en minskad barnfattigdom och förbättrade levnadsförhållanden för barnen. Studier visar vidare att föräldrarnas arbetsmarknadssituation i hög grad överförs till barnen, även om barnen är födda och uppväxta i (Århammar, 2004). Barn med utländsk bakgrund löper högre risk att själva bli arbetslösa jämfört med barn med svensk bakgrund. De har även lägre arbetsinkomster. Genom att fler nyanlända ges förutsättningar att delta i arbets- och samhällslivet minskar risken för att ett utanförskap hos föräldrarna går i arv till barnen. Utredningens förslag bidrar även till att stärka nyanlända barns tillgång till förskola, bland annat genom utökad kontakt med hemma- varande föräldrar, begränsad möjlighet att ta ut föräldrapenning för barn , stärkta ekonomiska incitament för föräldrarna att delta i insatser samt försöksverksamheter för att utveckla den öppna förskolan. Behovet av förskola varierar med varje enskilt barn. Flytt till ett nytt land kan öka barnets känsla av otrygghet, och barn till skyddsbehövande kan ha varit med om svåra upp- levelser. Ett otryggt och traumatiserat barn kan i vissa fall må bäst av att vara hemma med en förälder i . Om föräldrarna själva är traumatiserade kan det å andra sidan vara angeläget för barnet att få möjlighet att knyta an också till andra vuxna och barn utanför den egna familjen. På ett generellt plan visar forskningen att barn som har gått i förskola innan skolstart har en bättre kognitiv och språklig utveck- ling än barn som inte har deltagit i förskola eller annan pedagogisk verksamhet. Förskolebarn klarar sig också bättre i skolan (Folk- hälsoinstitutet, 2009; , 1992). Effekterna är särskilt stora för barn från fattiga och resurssvaga familjer, för vilka förskolan bidrar till en ökad välfärd och social mobilitet (Datta Gupta m.fl., 2008). Slutligen bidrar utredningens förslag till att stärka nyanländas möjligheter till ett aktivt föräldraskap. Social isolering, bristande nätverk samt begränsade kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället är inte endast hinder för etableringen på arbets- marknaden, utan gör det också svårare för nyanlända föräldrar att ge sina barn stöd och vägledning. Genom deltagande i kvalificer- ande och arbetsförberedande insatser kan nyanlända föräldrars kännedom om och förankring i samhället öka, vilket även påverkar deras förutsättningar att ge sina barn stöd både i skolan och i sociala relationer. 8.3Ekonomiska konsekvenser för den offentliga sektorn Utredningens förslag om introduktionsgarantin för nyanlända, höjd schablonersättning till kommuner som tar emot flyktingar, skyddsbehövande i övrigt och deras anhöriga, försöksverksamhet med öppna förskolor samt utökad uppföljning och analys medför ökade kostnader för staten. Övriga förslag bedömer utredningen kan genomföras inom ramen för befintliga resurser hos respektive myndighet. För kommunerna innebär förslaget om introduktions- garantin minskade kostnader för försörjningsstöd, och den höjda schablonersättningen innebär en ökad finansiering för kommunernas kostnader för flyktingmottagandet. förväntas utredningens förslag leda till ökad sysselsättning bland nyanlända kvinnor och övriga anhörig- invandrare. Utredningens skattningar visar på ett starkt samband mellan att tidigt delta i arbetsförberedande insatser och sanno- likheten att vara sysselsatt efter invandringen. Det finns även flera tidigare studier som visar att ett ökat arbetsutbud har en betydande positiv nettoeffekt på den offentliga sektorns finanser (Ds 2008:36; , 2008). När fler personer deltar i arbetskraften ökar även sysselsättningen, vilket leder till ökade skatteintäkter för staten och kommunerna. minskar den offentliga sektorns kostnader för transfereringar till följd av arbets- löshet och i vissa fall även sjukdom. Likaså utgifter för bostadsbidrag, äldreförsörjningsstöd etc. minskar när sysselsättningsgraden ökar. 8.4Ekonomiska konsekvenser för staten Målgruppen för den i avsnitt 7.2 föreslagna introduktionsgarantin är vuxna som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning och som varit folkbokförda högst , exklusive per- soner som omfattas av etableringslagen (2010:197) samt personer som är medborgare i länder inom EU/EES. Enligt Migrations- verket fick 19 545 personer i denna målgrupp uppehållstillstånd i , var kvinnor och var män. Året innan, 2010, fick 18 622 personer i målgruppen uppehållstillstånd, varav var kvinnor och var män. En person som tillhör målgruppen kan anvisas till programmet om han eller hon är arbetssökande och en anvisning är arbetsmark- nadspolitiskt motiverad, dvs. personen har behov av ett samman- hållet stöd med utbildning i svenska för invandrare (sfi) och arbets- förberedande insatser för att stärka sin position på arbetsmark- naden. En förutsättning för anvisning är att personen är inskriven på Arbetsförmedlingen. Av dem som 2005 invandrade till som övriga anhöriginvandrare från länder utanför (inkl. och ) och som saknade arbete året efter invandringen var av männen och av kvinnorna inskrivna på Arbetsförmedlingen (bilaga 2). Utredningens förslag syftar emellertid till att öka arbetskrafts- deltagandet. Detta innebär att om åtgärderna har effekt så kommer en högre andel än av de nyanlända anhöriginvandrarna skriva in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. En bättre indikator för att bedöma inflödet i garantin är därför andelen nyanlända invandringskohort som saknar arbete. av kvinnorna och av männen som invandrade som övriga anhörig- invandrare från icke-västliga länder 2005 hade en registrerad inkomst på minst ett prisbasbelopp efter invandringsåret (bilaga 2). En grov uppskattning utifrån dessa siffror är att av kvinnorna och av männen i målgruppen har behov av att delta i introduktionsgarantin i Det motsvarar cirka 11 000 personer vid en årlig invandring på 19 000 personer och en könsfördelning på 64/. Inte heller efter ett genomförande av utredningens förslag kan samtliga nyanlända som saknar arbete förväntas skriva in sig hos Arbetsförmedlingen i . Det beräknade inflödet i och därmed kostnaden för garantin blir därför sannolikt överskattat med den ovanstående uppskattningen.