sou · H0B317 · 2012-05-02 00:00:00 — Om någon döms till fängelse eller till sluten ung- domsvård eller om rätten med tillämpning av 34 kap. 1 § 1 förordnar att sådan påföljd skall avse ytterligare brott, och den dömde med anledning av miss- tanke om brott som prövats Om någon döms till fängelse eller till sluten ung- domsvård eller om rätten med tillämpning av 34 kap. 1 § 1 förordnar att sådan påföljd ska avse ytterligare brott, och den dömde med anledning av miss- tanke om brott som prövats 8 Senaste lydelse 2006:891. genom dom i målet har varit be- genom dom i målet har varit be- rövad friheten på sätt som enligt rövad friheten på sätt som enligt 19 a § första (1974:202) om strafftid m.m. får tillgodoräknas strafftid m.m. får tillgodoräknas som tid under vilken påföljden som tid under vilken påföljden verkställts i anstalt eller vid ett verkställts i anstalt, i en sluten särskilt ungdomshem, får rätten stödenhet eller vid ett särskilt förordna att påföljden skall anses ungdomshem, får rätten förord- helt verkställd genom frihetsbe- na att påföljden ska anses helt ett sådant förordnande är att En förutsättning för ett den tid som den utdömda på- sådant förordnande är att den tid som den utdömda påföljden vandet med är ringa. Om rätten undanröjer en villkorlig dom eller en skyddstillsyn och i stället dömer till fängelse eller till sluten ung- domsvård, gäller första stycket även i fråga om sådana frihets- berövanden som anges i 19 a § andra stycket lagen om beräkning av Om någon döms till böter Om någon döms till böter eller ungdomstjänst och med eller ungdomstjänst och med anledning av misstanke om brott, anledning av misstanke om brott, som prövats genom dom i målet, som prövats genom dom i målet, har varit berövad friheten på sätt har varit berövad friheten på sätt som enligt första stycket får till- som enligt första stycket får av påföljd, får rätten förordna het av påföljd, får rätten förord- att påföljden skall anses helt na att påföljden ska anses helt eller delvis verkställd genom eller delvis verkställd genom 36 kap. Om förverkande av egendom, företagsbot och annan särskild rättsverkan av brott Har brott begåtts av någon som inte fyllt eller som handlat under påverkan av Har en straffbelagd gärning begåtts av någon som inte fyllt eller som handlat 9 Senaste lydelse 1991:1138. en allvarlig psykisk störning får rätten besluta om förverkande av egendom eller om annan sä- rskild rättsverkan, som kan följa på brottet, endast om och i den mån det med hänsyn till hans psykiska tillstånd, gärningens beskaffenhet och omständighe- terna i övrigt kan anses skäligt. under påverkan av en allvarlig psykisk störning får rätten be- sluta om förverkande av egen- dom eller om annan särskild rättsverkan, som kan följa på gärningen, endast om och i den mån det med hänsyn till hans psykiska tillstånd, gärningens beskaffenhet och omständighe- terna i övrigt kan anses skäligt. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att det i balken ska införas tretton nya paragrafer, 20 kap. 6 a och 7 c §§, 21 kap. 13 §, 23 kap. 1 a §, 24 kap. 25 §, 25 kap. 10 §, 26 kap. 9 §, 27 kap. 34 §, 28 kap. 16 § samt 30 kap. 3 a, 3 b, 3 c och 3 d §§, dels att 20 kap. 1 och 6 §§, 23 kap. 1 §, 24 kap. 22 §, 29 kap. 6 §, samt 31 kap. 1 och 2 §§ samt 45 kap. 4 § ska ha följande lydelse. 20 kap. Om rätt till åtal och om målsägande Fråga om ansvar för brott må ej av rätten upptagas, med mindre åtal för brottet väckts. Rätten äge dock utan åtal upptaga fråga om ansvar för förseelse i rätte- gången. En fråga om ansvar för brott får tas upp av rätten, endast om åtal har väckts för brottet. Rät- ten får dock utan åtal ta upp en fråga om ansvar för förseelse i rättegången. När åtal har väckts får rätten, i fall då 1 kap. 2 a § kan vara tillämplig, även ta upp och pröva frågan, om den till- talade har begått gärningen och om denna var otillåten. Åklagare skall, om ej annat är stadgat, tala å brott, som hör under allmänt åtal. Åklagare ska, om inte annat är föreskrivet, väcka åtal för brott, som hör under allmänt åtal. I fall som avses i första stycket ska åklagare väcka åtal även om det skulle finnas skäl som talar för att gärningen, enligt 1 kap. 2 a § , inte utgör ett brott. 10 Senaste lydelse 1964:166. Utgör en gärning, enligt 1 kap. 2 a § , inte ett brott ska rätten fastställa om den till- talade har begått gärningen och om denna var otillåten. Bestämmelserna i 7, 7 a och 7 b §§ tillämpas på motsvarande sätt även om det skulle finnas skäl som talar för att gärningen, med hänsyn till 1 kap. 2 a § brotts- balken, inte utgör brott. 21 kap. Om den misstänkte och hans försvar Vad som sägs i detta kapitel om brott gäller även en gärning som enligt 1 kap. 2 a § brottsbal- ken inte utgör brott. 23 kap. Om förundersökning så snart det på grund av an- så snart det på grund av angi- givelse eller av annat skäl finns velse eller av något annat skäl anledning att anta att ett brott finns anledning att anta att ett som hör under allmänt åtal har brott som hör under allmänt åtal ska inledas även om det finns skäl som talar för att gärningen enligt 1 kap. 2 a § inte utgör Förundersökning behöver dock inte inledas, om det är uppen- bart att brottet inte går att utreda. behöver inledas i vissa andra fall följer av 4 a § och 22 §. Om det krävs angivelse för att brottet skall höra under all- 11 Senaste lydelse 1994:1412. 61Den som är gripen, anhållen eller häktad ska tas i förvar. Den som är gripen behöver dock inte tas i förvar om det inte är nöd- vändigt med hänsyn till ända- målet med gripandet, ordning eller säkerhet. Den som häktas ska utan dröjsmål föras till häkte.Om det är av synnerlig vikt att den häktade, för utredning av det brott som föranlett häkt- ningen eller något annat brott som han eller hon är misstänkt för, förvaras på en annan plats än som anges i första stycket, får rätten, på åklagarens begäran, förordna att den häktade tills vidare inte ska föras till häkte. Rätten eller åklagaren får även besluta att den häktade, sedan han eller hon har förts till häkte, mänt åtal, får förundersökning trots det inledas utan angivelse, om det innebär fara att avvakta en angivelse. I så fall skall måls- äganden underrättas . Om denne då inte anger brottet till åtal, skall förundersökningen läg- gas ned. mänt åtal, får förundersökning trots det inledas utan angivelse, om det innebär fara att avvakta en angivelse. I så fall ska måls- äganden underrättas . Om denne då inte anger brottet till åtal, ska förundersökningen läg- gas ned. Vad som sägs i detta kapitel om brott gäller även en gärning som enligt 1 kap. 2 a § brottsbal- ken inte utgör brott. 24 kap. Om häktning och anhållande 22 §12 Den som är gripen, anhållen eller häktad skall tas i förvar. Den som är gripen behöver dock inte tas i förvar om det inte är nödvändigt med hänsyn till ända- målet med gripandet, ordning eller säkerhet. Den som häktas skall utan dröjsmål föras till häkte. Om det är av synnerlig vikt att den häktade, för utredning av det brott som föranlett häkt- ningen eller något annat brott som han är misstänkt för, för- varas på en annan plats än som anges i första stycket, får rätten på åklagarens begäran förordna att den häktade tills vidare inte skall föras till häkte. Rätten eller åklagaren får även besluta att den häktade, sedan han förts till häkte, skall föras till en plats 12 Senaste lydelse 1998:24. utom häktet för förhör eller annan åtgärd. Om förvaring av den som är häktad och undergår eller har undergått rättspsykiatrisk under- sökning finns särskilda bestäm- melser. ska föras till en plats utom häk- tet för förhör eller annan åtgärd. I lagen (0000:00) om rätts- psykiatrisk undersökning finns bestämmelser om förvaring av den som är häktad och genomgår eller har genomgått en rättspsykiatrisk undersökning. Vad som sägs i detta kapitel om brott gäller även en gärning som enligt 1 kap. 2 a § brotts- balken inte utgör brott. 25 kap. Om reseförbud och anmälningsskyldighet Vad som sägs i detta kapitel om brott gäller även en gärning som enligt 1 kap. 2 a § brottsbal- ken inte utgör brott. 26 kap. Om kvarstad Vad som sägs i detta kapitel om brott gäller även en gärning som enligt 1 kap. 2 a § brottsbal- ken inte utgör brott. 27 kap. Om beslag, hemlig teleavlyssning m.m. Vad som sägs i detta kapitel om brott gäller även en gärning som enligt 1 kap. 2 a § brottsbal- ken inte utgör brott. Beträffande omröstning i frå- gor som hör till rättegången och inte avser ansvar eller som rör enskilt anspråk samt i frågor en- ligt 5 § eller om rättegångskost- nad gäller vad som föreskrivs i 16 kap. Beträffande häktning eller åtgärd som avses i 25– 28 kap. tillämpas dock bestäm- melserna i detta kapitel om om- röstning i fråga om ansvar. Om det i brottmål förs talan om enskilt anspråk, ska rättens av- görande i ansvarsfrågan vara bindande vid prövningen av det enskilda anspråket. Detsamma ska gälla om det, i fall som avses i 1 kap. 2 a § , i domen fastställs att den tilltalade har begått gärningen och att denna var otillåten. 28 kap. Om husrannsakan samt kroppsvisitation och kroppsbesiktning Vad som sägs i detta kapitel om brott gäller även en gärning som enligt 1 kap. 2 a § brottsbal- ken inte utgör brott. 29 kap. Om omröstning Beträffande omröstning i frå- gor som hör till rättegången och inte avser ansvar eller som rör enskilt anspråk samt i frågor enligt 5 § eller om rättegångs- kostnad gäller vad som föreskrivs i 16 kap. Beträffande häktning eller åtgärd som avses i 25– 28 kap. tillämpas dock bestäm- melserna i detta kapitel om om- röstning i fråga om ansvar. Om det i brottmål förs talan om enskilt anspråk, skall rättens av- görande i ansvarsfrågan vara bindande vid prövningen av det enskilda anspråket. 30 kap. Om dom och domslut I fall som avses i 1 kap. 2 a § , ska rätten genom en dom fastställa om den tilltalade har begått gärningen och om denna var otillåten. 13 Senaste lydelse 1983:370. Om det, beträffande den som döms till fängelse eller sluten ungdomsvård, inte framgår att förutsättningar för åtgärder enligt 2 kap. 2 § lagen (0000:00) om särskilda skyddsåtgärder sak- nas, ska rätten i domen besluta att allmän förvaltningsdomstol inför frigivningen från fängelsestraffet eller den slutna ungdomsvården ska pröva, om den dömde upp- fyller förutsättningarna för sådana åtgärder. Är den som döms till fängelse föremål för sluten tvångsvård en- ligt lagen (0000:00) om psyki- atrisk tvångsvård, ska rätten i domen upplysa om att verkställig- heten av fängelsestraffet ska ske genom sådan vård så länge den dömde uppfyller förutsättningar- na för vården. Att rätten i en dom på fängelse i vissa fall ska besluta att verk- ställigheten av fängelsestraffet ska inledas i en sluten stödenhet fram- går av 26 kap. 4 § . 31 kap. Om rättegångskostnad Döms den tilltalade för brottet i ett mål där åklagaren för talan, ska den tilltalade ersätta Döms, i ett mål där åklagaren för talan, den tilltalade för brottet eller fastställs med stöd av 30 kap. 14 Senaste lydelse 2010:575. staten för vad som betalats av 3 a § att han eller hon har begått allmänna medel i ersättning till gärningen och att den var otillåten, ska den tilltalade ersätta också ersätta staten för kostna- staten för vad som har betalats den att hämta honom eller av allmänna medel i ersättning henne till rätten och för sådan kostnad för blodprovstagning, också ersätta staten för kost- naden för att hämta honom eller henne till rätten och för sådan som avser honom eller henne kostnad för blodprovstagning, och som har gjorts för utred- ning om brottet. som avser honom eller henne och som har gjorts för utred- ning om brottet. Ersättningsskyldigheten omfattar dock inte kostnader, som inte skäligen varit motiverade för utredningen, eller kostnader, som vållats genom vårdslöshet eller försummelse av någon annan än den tilltalade, hans eller hennes ombud eller försvarare som utsetts av honom eller henne. Den tilltalade är inte i annat fall än som sägs i 4 § första stycket skyldig att betala mera av kostnaden för försvararen än vad han eller hon skulle ha fått betala i rättshjälpsavgift vid rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1996:1619). Vad som sägs i den lagen om kostnad för rättshjälpsbiträde gäller i stället kostnad för offentlig försvarare. Vad den tilltalade ska betala får jämkas eller efterges, om det finns skäl till det med hänsyn till den tilltalades brottslighet eller hans eller hennes personliga och ekonomiska förhållanden. Om det belopp som den tilltalade skulle vara skyldig att ersätta understiger en viss av regeringen fastställd gräns, ska ersättnings- skyldighet inte åläggas. Frikänns den tilltalade i mål, där åklagaren för talan, eller av- visas eller avskrivs åtal som väckts av åklagaren, kan rätten besluta att den tilltalade skall få ersätt- ning av allmänna medel för sina Frikänns den tilltalade i mål, där åklagaren för talan, eller av- visas eller avskrivs åtal som väckts av åklagaren, kan rätten besluta att den tilltalade ska få ersätt- ning av allmänna medel för sina 15 Senaste lydelse 1996:1624. Döms den tilltalade för brot- tet eller fastställs med stöd av 30 kap. 3 a § att han eller hon har begått gärningen och att den var otillåten, kan han eller hon få er- sättning av allmänna medel för sådana kostnader som avses i första eller andra stycket och som har vållats honom eller henne genom fel eller försummelse av åklagaren. kostnader för försvarare, för råd- kostnader för försvarare, för råd- (1996:1619) och under förundersökningen eller i under förundersökningen eller i skäligen varit motiverade för att skäligen varit motiverade för att den tilltalade skulle kunna ta den tilltalade skulle kunna ta tillvara sin rätt. tillvara sin rätt. Den tilltalade kan också få ersättning för inställelse inför rätten. Sådan ersättning betalas enligt föreskrifter som meddelas av regeringen. Döms den tilltalade för brot- tet, kan han få ersättning av all- männa medel för sådana kostna- der som avses i första eller andra stycket och som vållats honom genom fel eller försummelse av åklagaren. 45 kap. Om väckande av allmänt åtal, om förberedelse och om avgörande av mål utan huvudförhandling I stämningsansökan skall åkla- I stämningsansökan ska åkla- 2.målsäganden, om någon sådan finns, 3.den brottsliga gärningen med uppgift om tid och plats för dess förövande och de övriga omständigheter, som behövs för dess kännetecknande, samt de bestämmelser, som är tillämpliga, 4. de bevis som åberopas och 4. de bevis som åberopas och vad som skall styrkas med varje vad som ska styrkas med varje 5. de omständigheter som gör domstolen behörig, om inte be- hörigheten framgår på annat sätt. 16 Senaste lydelse 2005:683. Vill åklagaren i samband med att åtalet väcks även väcka talan om enskilt anspråk enligt 22 kap. 2 §, skall i ansökan lämnas upp- gift om anspråket och de om- ständigheter som det grundas på samt de bevis som åberopas och vad som skall styrkas med varje bevis. Om den tilltalade är eller har varit anhållen eller häktad på grund av misstanke om brott som omfattas av åtalet, skall åklaga- ren ange detta i stämningsansö- kan. Uppgift skall dessutom läm- nas om tiden för frihetsberö- vandet. Har åklagaren några önske- mål om hur målet skall hand- läggas, bör dessa anges i stäm- ningsansökan. Ansökan skall vara under- tecknad av åklagaren. Vill åklagaren i samband med att åtalet väcks även väcka talan om enskilt anspråk enligt 22 kap. 2 §, ska i ansökan lämnas upp- gift om anspråket och de om- ständigheter som det grundas på samt de bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis. Om den tilltalade är eller har varit anhållen eller häktad på grund av misstanke om brott som omfattas av åtalet, ska åklagaren ange detta i stämningsansökan. Uppgift ska dessutom lämnas om tiden för frihetsberövandet. Åklagaren ska i stämnings- ansökan ange om det enligt 1 kap. 2 a § finns skäl som talar för att gärningen inte utgör ett brott. Har åklagaren några önske- mål om hur målet ska handläg- gas, bör dessa anges i stäm- ningsansökan. Ansökan ska vara under- tecknad av åklagaren. Denna lag träder i kraft . lag om psykiatrisk tvångsvård Inledande bestämmelser och definitioner Lagens syfte och innehåll 1 § Denna lag syftar till att patienten får nödvändig psykiatrisk vård och det stöd som han eller hon behöver. Vården ska också syfta till att patienten frivilligt ska medverka till nödvändig vård och ta emot det stöd som han eller hon behöver. I lagen finns bestäm- melser om -förutsättningar för psykiatrisk tvångsvård (2 kap.), -intagning för psykiatrisk tvångsvård och byte av vårdform (3 kap.), -rättens prövning av tvångsvården (4 kap.), -vården (5 kap.), -tvångsåtgärder (6 kap.), -ordning och säkerhet (7 kap.), -tvångsvårdens upphörande (8 kap.), -stödperson (9 kap.), -överklagande (10 kap.), -handläggningen i domstol (11 kap.), -polishandräckning (12 kap.) och -delegation och sekretess (13 kap). 2 § Föreskrifterna i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) gäller all psykiatrisk vård. I denna lag ges kompletterande bestämmelser om psykiatrisk vård som är förenad med frihetsberövande och annat tvång (psykiatrisk tvångsvård). 3 § Vad som sägs i denna lag om ett landsting gäller även en kommun som inte ingår i ett landsting. 4 § Denna lag ska finnas anslagen inom vårdinrättningen väl synlig för patienterna. Barn som berörs av psykiatrisk tvångsvård 5 § När en åtgärd enligt denna lag rör ett barn ska barnets bästa särskilt beaktas. Barnet ska få relevant information och ges möjlig- het att framföra sina synpunkter. Hans eller hennes synpunkter ska tillmätas betydelse i förhållande till ålder och mognad. 6 § I denna lag används följande beteckningar med nedan angiven betydelse. chefsöverläkare – chefsöverläkaren vid den sjukvårdsinrättning där patienten är inskriven eller chefsöverläkaren vid den under- sökningsenhet där en rättspsykiatrisk undersökning sker. sluten psykiatrisk tvångsvård – vård som ges när patienten med tvång är intagen på en sjukvårdsinrättning för psykiatrisk vård. öppen psykiatrisk tvångsvård – vård som med tvång ges en patient som behöver iaktta särskilda villkor för att kunna ges nödvändig psykiatrisk vård men som inte är intagen på en sjukvårdsvårdinrätt- ning för psykiatrisk vård. 7 § Som frihetsberövad i annan ordning avses i denna lag den som 3.är intagen på en enhet för rättspsykiatrisk undersökning, 4.är intagen i eller ska förpassas till en kriminalvårdsanstalt, 5.är intagen i eller ska förpassas till ett särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ungdomsvård enligt 32 kap. 5 § brotts- balken. Förutsättningar för psykiatrisk tvångsvård 1 § Psykiatrisk tvångsvård ska ges om patienten 1.lider av en allvarlig psykisk störning och 2.till följd av denna har ett påtagligt behov av psykiatrisk vård. Ett påtagligt behov av psykiatrisk vård föreligger om det är 1. kan få sin psykiska funktionsförmåga avsevärt förbättrad genom att vård kommer till stånd eller avsevärt försämrad om vård uteblir eller 2. utgör en fara för sitt eget eller andras liv eller hälsa. Vid bedömning av patientens psykiska tillstånd ska särskilt be- aktas den psykiska störningens art och grad samt de konsekvenser tillståndet fått för patientens psykiska funktionsförmåga. 2 § Tvångsvård får ges endast om 1.frivillig psykiatrisk vård har prövats utan framgång eller det är uppenbart utsiktslöst att pröva sådan vård och 2.patienten motsätter sig nödvändig psykiatrisk vård, eller om det till följd av patientens psykiska tillstånd finns grundad anled- ning att anta att vården inte kan ges med hans eller hennes sam- tycke. 3 § Den psykiatriska tvångsvården kan ges som sluten psykiatrisk tvångsvård eller som öppen psykiatrisk tvångsvård. Den psykiatriska tvångsvården ska ges genom att patienten är intagen på en sjukvårdsinrättning för psykiatrisk vård om inte vården kan ges som öppen psykiatrisk tvångsvård. 4 § Vård enligt denna lag ges på en sjukvårdsinrättning som drivs av ett landsting, om det inte anges annat i denna lag. Om det finns synnerliga skäl, får regeringen bestämma att vård får ges även på någon annan vårdinrättning. På en sådan inrättning ska tillämpas det som i denna lag sägs om vårdinrättning som drivs av ett landsting. På en rättspsykiatrisk undersökningsenhet får psykiatrisk tvångs- vård ges åt den som genomgår en rättspsykiatrisk undersökning. Intagning för psykiatrisk tvångsvård och byte av vårdform Vårdintyg och undersökning för vårdintyg 1 § Ett beslut om intagning för psykiatrisk tvångsvård får inte fattas utan att ett läkarintyg (vårdintyg) har utfärdats. Vårdintyg krävs dock inte om 1. rätten har fattat beslut om en undersökning enligt 3 kap. lagen (0000:00) om rättspsykiatrisk undersökning och den miss- tänkte har tagits in på en undersökningsenhet, 2.den som är frihetsberövad i annan ordning har förts till en sådan vårdinrättning som avses i 5 kap. 3 § för frivillig psykiatrisk vård eller 3.det av ett utlåtande beträffande en undersökning enligt 3 kap. 5 § lagen (0000:00) om rättspsykiatrisk undersökning framgår att det finns förutsättningar att ge gärningsmannen vård enligt denna lag. 2 § Av ett vårdintyg ska det framgå att det finns sannolika skäl för att förutsättningarna för psykiatrisk tvångsvård av patienten är uppfyllda. 3 § Ett vårdintyg ska grundas på en särskild personlig läkarunder- sökning som ska utföras av en legitimerad läkare. Undersökningen får ske endast om det finns skälig anledning till det. Patienten får tas om hand för undersökningen om den inte kan utföras med patientens samtycke. Beslut om ett sådant omhänder- tagande får fattas endast av en läkare i allmän tjänst eller av en läkare som enligt avtal med har till uppgift att utföra undersökningar för vårdintyg. 4 § Vårdintyget får utfärdas endast i omedelbar anslutning till den personliga undersökningen. 1.ett uttalande om att det finns sannolika skäl för att förutsätt- ningarna för psykiatrisk tvångsvård av patienten är uppfyllda, 2.en redogörelse för den psykiska störningen och 3.en redogörelse för de omständigheter i övrigt som ger upphov till vårdbehovet. Vid utfärdande av vårdintyg gäller bestämmelserna om jäv i 11 och 12 §§ förvaltningslagen (1986:223) även för läkare som utövar yrket enskilt. 5 § Den läkare som har utfärdat vårdintyget eller ett utlåtande enligt 1 § 3 ska se till att det kommer till den vårdinrättning där frågan om intagning för tvångsvård ska prövas. 6 § En läkare får besluta att en patient, för vilken ett vårdintyg har utfärdats eller ett utlåtande som avses i 1 § 3 har avgetts, ska hållas kvar på vårdinrättningen till dess att frågan om psykiatrisk tvångs- vård har avgjorts. Beslutet om kvarhållning ska fattas efter det att vårdintyget har utfärdats och patienten har kommit till vårdinrättningen. Fattas det inte ett beslut om kvarhållning får patienten inte hållas kvar på vårdinrättningen mot sin vilja. Beslut om psykiatrisk tvångsvård 7 § Ett beslut om psykiatrisk tvångsvård fattas av en chefsöver- läkare vid en vårdinrättning för psykiatrisk tvångsvård eller vid en enhet för rättspsykiatrisk undersökning. Beslutet får inte fattas av den läkare som har utfärdat vårdintyget eller avgett ett utlåtande enligt 1 § 3. Frågan om en patient ska ges psykiatrisk tvångsvård ska avgöras efter en personlig undersökning av patienten. Ett beslut om psykiatrisk tvångsvård får inte grundas på ett vårdintyg som är äldre än . Frågan om psykiatrisk tvångs- vård ska avgöras senast från det att ett beslut om kvarhållning har fattats. Av beslutet ska framgå om vården avser sluten eller öppen psy- kiatrisk tvångsvård. 8 § Ett beslut om öppen psykiatrisk tvångsvård får fattas endast om det för patienten finns en sådan samordnad vårdplan som avses i 9 §. I ett beslut om öppen psykiatrisk tvångsvård ska chefsöver- läkaren föreskriva de särskilda villkor som ska gälla för vården. De särskilda villkoren får avse 1.en skyldighet att underkasta sig läkemedelsbehandling eller annan vård eller behandling, 2.en skyldighet att hålla kontakt med en viss person,