sou · H0B319 · 2012-03-30 00:00:00 — Fördelen med detta är att sökanden inte försitter sin chans att erhålla skyddet om han eller hon inte lämnat in översättningen i tiden innan det ursprungliga offentliggörandet. Även om tiden mellan ett offentliggörande enligt 22 § andra stycket PL och patentmeddelandet i regel är relativt kort då den Överväganden och förslag SOU 2012:19 144 genomsnittliga handläggningstiden för ett nationellt patentärende är kan handläggningen ändå av någon anledning ha dragit ut . Sökanden kan då ha anledning att eventuellt omvärdera ett tidigare ställningstagande att inte vidta åtgärder för att erhålla skyddet. Enligt min bedömning är detta senare alternativ att föredra. Mot bakgrund av att översättningen bör offentliggöras anser jag att ett villkor för att sökanden ska kunna ge in denna översättning är att sökanden också betalar en avgift för offentliggörandet, när översättningen ges in efter det att ansökningen gjorts allmänt tillgänglig enligt bestämmelserna i 22 § andra och tredje stycket PL. Det ska dock noteras att det provisoriska skyddet är begränsat till vad som framgår såväl av patentkraven i deras lydelse när ansökningen blev allmänt tillgänglig, som av patentkraven enligt patentet. Det som i enlighet med mitt förslag ovan faktiskt definierar patentets skyddsomfång är kraven i dess engelska lydelse. Den svenska översättningen av kraven i ansökningen är alltså främst ägnade att upplysa tredje man om att sökanden önskar erhålla skydd även . Även om den svenska översättningen inte har någon rättslig verkan är avsikten att de också kan tjäna som ledning för att bedöma skyddsomfånget. Översättningen ska alltså hålla hög kvalitet och överensstämma med kraven i dess engelska lydelse. 10.3.6 Närmare om sanktioner vid patentintrång Förslag: Några särregler i fråga om sanktioner vid patentintrång behövs inte. En fråga som diskuterades i samband med tillträde till Londonöverenskommelsen var om inskränkningarna i översättningskraven för de europeiska patenten borde leda till ändringar sanktionsreglerna. Behövde möjligheten att döma ut skadestånd begränsas om intrångsgöraren varit i god tro till följd av att denne på grund av att en svensk översättning av beskrivningen inte funnits att tillgå inte förstått att han eller hon begått intrång? Regeringens bedömning då var att någon särskild bestämmelse inte SOU 2012:19 Överväganden och förslag 145 behövdes eftersom det enligt 58 § PL redan finns möjlighet att ta hänsyn till det subjektiva rekvisitet hos intrångsgöraren. Enligt de resonemang som då fördes ansågs de befintliga reglerna om straff och skadestånd vid patentintrång erbjuda tillräckligt skydd för en godtroende intrångsgörare. Det anfördes därvid att om en intrångsgörare inte kunnat tillgodogöra sig innehållet i en patentskrift till följd av att patentskriften endast funnits tillgänglig på engelska kunde uppsåt anses utesluten. Något straff kan i sådant fall inte utdömas. I den mån feltolkningen av patentskriften även är ursäktlig, kan enligt samma resonemang inte intrångsgöraren heller anses ha agerat oaktsamt. En sådan ursäktlig felbedömning borde enligt regeringen även kunna beaktas vid bedömningen av om det är skäligt att ersättning för utnyttjande ska utgå. Frågan om en intrångsgörares bristande språkförståelse bedömdes alltså kunna beaktas inom ramen för prövningen om det föreligger uppsåt eller oaktsamhet eller, i fråga om ersättning för utnyttjande, vid skälighetsbedömningen. Förbud vid vite att fortsätta intrånget befanns dock kunna meddelas även i fall då en intrångsgörare varit i god tro. Det påpekades dock att detta var fallet för alla godtroende intrångsgörare, varför det inte fanns anledning till särbehandling på grund av språksvårigheter. För en mer utförlig redogörelse för de resonemang som då fördes hänvisas till SOU 2003:66 s. 153 ff. och prop. 2005/06:189 s. 34 ff. Det saknas anledning att i detta fall göra någon annan bedömning än den som då gjordes. I händelse av tvist ska en domstol enligt befintliga regler bedöma huruvida en intrångsgörare varit i god tro. I den händelse så bedöms vara fallet ska domstolen därefter avgöra om och i vilken utsträckning ersättning för utnyttjande ska utgå. Någon särskild reglering för möjligheten att döma ut skadestånd i det fall intrångsgöraren bedömts vara i god tro behövs därför enligt min mening inte. Det ska i sammanhanget emellertid påpekas att den översättning av patentkraven till svenska som sökanden ska ge in till PRV och som ska ingå i patentskriften kan ha betydelse för bedömningen om intrångsgöraren varit i god tro. Om det skulle visa sig att översättningen till svenska av kraven är felaktig eller missvisande kan detta alltså leda till att domstolen finner att intrångsgöraren missletts beträffande patentets skyddsomfång. Detta kan i sin tur få återverkningar för patenthavarens möjligheter att få skadestånd. Detsamma gäller för den översättning av kraven som en sökande kan ge in för att få ett provisoriskt skydd Överväganden och förslag SOU 2012:19 146 för tiden innan patentmeddelandet. Det ligger alltså i sökandens intresse att ge in en översättning som korrekt återspeglar kraven i dess engelska lydelse. 10.3.7 PRV:s handläggnings- och beslutsspråk Förslag: Om ansökan är skriven på engelska har PRV rätt att skriva förelägganden och beslut på engelska. Enligt 10 § språklagen är språket vid förvaltningsmyndigheter svenska. Detta innebär att PRV utan stöd i något regelverk inte bör använda sig av något annat språk än svenska i sådana texter som är eller blir offentliga. Om en patentansökan har gjorts på engelska kan det emellertid vara motiverat att använda engelska i de kontakter som PRV har med sökanden i anledning av ansökningen. Om ansökningen är skriven på engelska blir i praktiken PRV:s arbetsspråk vid handläggningen av ansökningen engelska. Av praktiska skäl kan det därför underlätta att kommunicera med sökanden på detta språk. I många fall kan det också ses som mer serviceinriktat. Ytterligare ett skäl – och kanske också det främsta – är att detta också är motiverat utifrån rättssäkerhetsaspekter. För att förhindra missförstånd och begreppsförvirring måste det vara en fördel att använda sig av samma språk som ansökningen är skriven på vid författandet av t.ex. ett föreläggande eller beslut. Jag föreslår därför att PRV ska tillåtas att använda engelska när ansökningen är skriven på engelska. Möjligheten för PRV att skriva på engelska bör dessutom kunna användas även i andra enpartsförfaranden där sådant behov finns. Så kan vara fallet vid handläggning av begäran om patentbegränsning av ett patent som meddelats på engelska eller av en ansökan om tilläggsskydd som gjorts på engelska. Frågan är om en sådan på engelska skriven handling även ska översättas till svenska av myndigheten så att den finns i svensk version i akten. En sådan bestämmelse kunde tänkas vara berättigad i syfte att allmänhet och tredje man ska kunna tillgodogöra sig innehållet i handlingen på svenska. Ett patentansökningsärende är emellertid ett enpartsförfarande och beslut och förelägganden i ärendet saknar därför i de flesta fall intresse för andra än sökanden. Mot bakgrund av att en sådan bestämmelse skulle ha en begränsad SOU 2012:19 Överväganden och förslag 147 praktisk betydelse i förhållande till de extra kostnader som det skulle innebära för PRV att vara ålagd att skriva handlingar på såväl svenska som på engelska anser jag inte att en sådan reglering är befogad. En avvikelse från 10 § språklagen kräver att en uttrycklig bestämmelse om detta tas in i lag eller annan författning. Jag föreslår därför att en bestämmelse med innebörden att om en patentansökan har gjorts på engelska får PRV kommunicera med sökanden på engelska och även skriva förelägganden och beslut på detta språk tas in i patentkungörelsen. Bestämmelsen medför alltså en möjlighet för PRV att använda sig av engelska. Svenska språket ska dock alltid kunna användas vid kontakter med svenska myndigheter. Den som önskar kommunicera med PRV på svenska ska naturligtvis fortsatt kunna göra det. I vissa fall kan det även tänkas vara motiverat att skriva ett föreläggande eller ett beslut på svenska även om ansökningen har gjorts på engelska. Bestämmelsen utgör inget hinder mot att myndigheten skriver på svenska i ett sådant fall. 10.3.8 Översättning vid tvist i allmän : Allmän domstol bör i ett tvistemål enligt 65 § PL kunna förelägga patenthavaren att ge in en översättning till svenska av patentskriften på samma sätt som gäller för europeiska patent. En bestämmelse om översättningar av europeiska patent som är föremål för tvist i allmän domstol finns i 68 a § PL. Bestämmelsen bör utvidgas till att gälla även nationella patent som beviljats på engelska. Vid införandet av 68 a § bedömdes att ordet patentskriften skulle användas för den text som enligt bestämmelsen ska översättas. En europeisk patentskrift innehåller patentkraven och beskrivningen, innefattande eventuella ritningar. En nationell svensk patentskrift innehåller även ett sammandrag. Någon översättning av sammandraget bör dock vanligen inte behövas eftersom detta inte har någon rättslig verkan. Bestämmelsen är fakultativ för domstolen. I förarbetena till 68 a § angavs att domstolen kunde avstå från att förelägga patenthavaren att ge in en översättning, till exempel om domstolen Överväganden och förslag SOU 2012:19 148 utifrån stämningsansökan gör bedömningen att talan är ogrundad och att en fullständig översättning därför inte behövs (prop. 2005/06:189 s. 41). Domstolarna bör dock kunna ges ett något större utrymme att bedöma att en översättning inte behövs. Mot bakgrund av att numera uttalat att handlingar på andra språk än svenska i vissa fall kan godtas i domstolsförfaranden finns utrymme för att avvara en översättning av patentskriften även i andra fall än då talan kan anses ogrundad redan av stämningsansökningen. Ett sådant fall kan exempelvis vara när det med fog kan antas att parterna har möjlighet att tillgodogöra sig innehållet i den engelskspråkiga patentskriften Domstolen ska naturligtvis beakta vad parterna anfört i frågan. Mot bakgrund av att den aktuella handlingen, dvs. patentskriften, utgör föremålet för tvisten bör domstolen även beakta offentlighetsintresset av vid denna bedömning. 10.3.9 Översättning vid invändningsförfarande Förslag: Om patentet har meddelats på engelska får patentmyndigheten i ett invändningsärende förelägga patenthavaren att ge in en översättning av patentskriften till svenska. Föreläggandet ska ges vid påföljd att patentmyndigheten annars kan låta översätta patentskriften på patenthavarens bekostnad. Sedan ett patent meddelats får andra än patenthavaren göra invändning mot patentet. En invändning är således ett tvåpartsförfarande, som efter överklagande också kan leda till en rättslig prövning i domstol. Invändaren får anses ha ett grundläggande intresse av att kunna föra en sådan process på svenska. Även insynsaspekter och offentlighetsprincipen gör sig i högre i högre grad gällande här. Ett invändningsförfarande bör därför äga rum på svenska. Detta innebär att såväl parternas argumentationsskrifter som PRV:s beslut ska vara på svenska. Det kan därför i ett invändningsförfarande finnas skäl att från patenthavaren inhämta en översättning till svenska av patentskriften. Det bör emellertid inte finnas ett krav på att patentskriften alltid ska översättas. har parterna möjlighet att tillgodogöra sig innehållet i patentskriften på engelska. I den mån parterna är större, patentintensiva aktörer eller företräds av ett erfaret ombud behöver SOU 2012:19 Överväganden och förslag 149 patentskriften i många fall inte översättas. Det kan dock naturligtvis finnas invändare som har svårigheter att föra invändningsprocessen på ett effektivt sätt om patentskriften enbart finns på engelska. För att upprätthålla balansen mellan å ena sidan patenthavarens intresse av att inte åsamkas onödiga översättningskostnader och å andra sidan invändarens intresse av att få tillgång till patentskriften på svenska föreslår jag att PRV ges en fakultativ möjlighet att förelägga patenthavaren att inkomma med en översättning till svenska av patentskriften. Myndigheten får efter begäran av invändaren avgöra vilket behov det finns av att patentskriften översätts till svenska. På samma sätt som gäller vid översättningar i patentmål vid allmän domstol ska ett sådant föreläggande ges vid påföljd att patentmyndigheten annars kan låta översätta patentskriften på patenthavarens bekostnad. 10.3.10 Internationella patentansökningar Förslag: Om sökanden vill fullfölja en internationell patentansökan i ska en översättning av ansökningen till engelska – eller en kopia av ansökningen om den är skriven på engelska – godtas. En internationell patentansökan som fullföljs i måste översättas i sin helhet till svenska. Sedan ansökningen fullföljts handläggs den i princip som en nationell ansökan enligt 2 kap. patentlagen. Skäl saknas att ha olika språkkrav beträffande en nationell ansökan och en fullföljd internationell ansökan. Jag föreslår därför att kravet på att en fullföljd internationell ansökan ska översättas till svenska tas bort om ansökningen är skriven på engelska. Är ansökningen skriven på annat språk kan enligt förslaget sökanden alltså välja om han eller hon vill låta översätta ansökningen till svenska eller till engelska. Offentliggörandet av internationella patentansökningar i regleras i 33 § tredje stycket PL. För att handlingarna i ett ärende rörande en internationell patentansökan ska hållas allmänt tillgängliga enligt 22 § PL andra och tredje styckena krävs att ansökningen finns på svenska. Som en följd av de föreslagna ändringarna i språkregimen får även 33 § tredje stycket PL ändras Överväganden och förslag SOU 2012:19 150 så att ansökningen kan hållas allmänt tillgänglig enligt 22 § andra och tredje styckena PL också om ansökningen är skriven på engelska. I enlighet med vad jag anfört ovan under avsnitt 10.3.5 uppkommer inte något provisoriskt skydd för den internationella ansökningen om den offentliggörs på engelska. För att provisoriskt skydd ska uppkomma gäller – på samma sätt som för en nationell svensk ansökan – att patentkraven ges in i svensk översättning. 10.3.11 Omvandlade europeiska patentansökningar Förslag: Om sökanden vill omvandla en europeisk patentansökan till en ansökan om svenskt patent ska en översättning till engelska av ansökningen – eller en kopia av ansökningen om den är skriven på engelska – godtas. En europeisk patentansökan som getts in till en nationell patentmyndighet ska enligt EPC vidarebefordras till EPO . Om detta inte görs ska ansökningen anses som återkallad. I sådant fall kan ansökningen på begäran av sökanden omvandlas till nationella patentansökningar i de länder som omfattas av ansökningen. Bestämmelser rörande omvandling av en europeisk patentansökan till en nationell svensk patentansökan finns i 93 § PL. En förutsättning för att omvandla en europeisk ansökan är bl.a. att den ska översättas till svenska. Som en följd av vad jag föreslagit angående nationella patentansökningar bör också bestämmelsen om omvandling av en europeisk ansökan ändras så att en översättning till engelska av ansökningen godtas. 10.3.12 Tilläggsskydd Förslag: En ansökan om tilläggsskydd eller förlängd giltighetstid för ett tilläggsskydd ska kunna skrivas på engelska. Enligt 67 § PK ska en ansökan om tilläggsskydd eller förlängd giltighetstid för ett tilläggsskydd vara skriven på svenska. Jag föreslår att en sådan ansökan även ska kunna ges in på engelska i SOU 2012:19 Överväganden och förslag 151 enlighet med de allmänna överväganden som gjorts under avsnitt 10.2. 10.3.13 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Förslag: De föreslagna lagändringarna träder i kraft . Äldre bestämmelser ska tillämpas på patentansökningar som har gjorts före ikraftträdandet. Äldre bestämmelser gäller även för internationella patentansökningar som har fullföljts samt för europeiska patentansökningar som begärts omvandlade före ikraftträdandet. Detsamma gäller för patentansökningar som före ikraftträdandet getts in i samband med prövning enligt 38 § andra stycket Inom immaterialrätten gäller som en allmän princip att ny lagstiftning ska tillämpas också på rättigheter som uppkommit innan den nya lagen trätt i kraft (se t.ex. prop. 1966:40 s. 259, prop. 1969:168 s. 265 f. och prop. 2006/07:56 s. 131 f.). På detta sätt undviker man att två skyddssystem parallellt blir gällande . I vissa situationer kan det dock finnas skäl att frångå principen och utfärda särskilda övergångsbestämmelser. I detta fall anser jag att de nuvarande språkbestämmelserna bör tillämpas på patent som sökts före ikraftträdandet. En tillämpning av nya språkbestämmelser på ansökningar som redan handläggs av PRV vid ikraftträdandet riskerar att medföra en rad problem. Om en ansökan har gjorts på engelska kan t.ex. PRV redan ha förelagt en sökande att ge in översättning till svenska. Det kan även uppstå problem med att bestämma vad som ska utgöra grundhandling av en vid ikraftträdandet ingiven patentansökan om översättning därefter inges. Förslaget att äldre bestämmelser ska tillämpas på patent som har sökts före ikraftträdandet innebär alltså att en nationell patentansökan som har lämnats in till PRV på engelska innan ikraftträdandet alltjämt ska översättas i sin helhet innan ansökningen blir allmänt tillgänglig enligt 22 § PL. Sådana ansökningar kan alltså endast leda till att patent meddelas på svenska. Övergångsbestämmelsen omfattar även internationella ansökningar som fullföljts samt europeiska patentansökningar som Överväganden och förslag SOU 2012:19 152 begärts omvandlade före ikraftträdandet. Äldre bestämmelser ska även tillämpas på patentansökningar som före ikraftträdandet getts in till patentverket i samband med prövning enligt 38 § andra stycket PL. Dessa ansökningar ska enligt dagens bestämmelser översättas i sin helhet och kan därmed endast leda till patent på svenska. Några övergångsbestämmelser i övrigt behövs inte. 153 11 Ekonomiska och andra konsekvenser Bedömning: De föreslagna ändringarna bedöms medföra minskade översättningskostnader för de användare av patentsystemet som önskar använda en ansökan såväl i det nationella förfarandet som i förfaranden som godtar engelska. Förslaget påverkar inte kostnaderna för sådana användare som alltjämt önskar lämna in ansökningar på svenska. Förslaget bedöms vidare medföra endast marginellt negativa konsekvenser för utvecklingen av svensk teknisk terminologi. Förslaget begränsar möjligheten i vissa fall att ta del av allmänna handlingar på svenska språket. Denna konsekvensutredning avser att belysa de ekonomiska kostnaderna och andra konsekvenser som följer av de föreslagna ändringarna i patentlagen i enlighet med vad som anges i 14 till 16 § § kommittéförordningen (1998:1474). Enligt utredningens bedömning får förslaget konsekvenser för företag och enskilda som söker patent eller berörs av sådana rättigheter, för samt i viss utsträckning även för allmänheten. 11.1 Bakgrund Patent är en nationell rättighet. Ensamrätten till ett patent gäller alltså endast i det land för vilket patentet beviljats. Ett svenskt patent kan erhållas genom att en nationell patentansökan lämnas in till (). Myndigheten granskar ansökningen och – om den uppfyller villkoren – beviljar ett nationellt patent med giltighet i . Det finns också möjlighet Ekonomiska och andra konsekvenser SOU 2012:19 154 att erhålla ett nationellt svenskt patent genom en internationell ansökningsprocedur. En sådan internationell patentansökan kan fullföljas i , vartefter ansökningen behandlas som en nationell ansökan av PRV. Godtas ansökningen meddelas ett nationellt patent. En patentansökan – och ett beviljat patent – består av olika delar. Beskrivningen utgör den mest omfångsrika delen av ansökningen. Denna del innehåller en detaljerad beskrivning av den bakomliggande tekniken samt uppgifter om hur uppfinningen löst ett definierat problem. Beskrivningen kan även innefatta ritningar om dessa behövs för att förklara uppfinningen. Textmassan av beskrivningen består vanligen av 10-20 sidor. De s.k. patentkraven är en volymmässigt liten men innehållsmässigt viktig del av patentet. Patentkraven innehåller en uppräkning av vad som skyddas av patentet och definierar alltså omfattningen av ensamrätten. Kraven består vanligen av 1-3 sidor. En nationell svensk patentskrift innehåller vidare ett sammandrag, som kortfattat sammanfattar vad uppfinningen avser. Sammandraget är ca en halv sida långt. Patent med verkan i kan meddelas i form av ett nationellt patent, vilket beskrivits ovan. Ett patent som meddelats av det europeiska patentverket (EPO) kan emellertid också ges verkan i genom en formell valideringsprocess. Sedan ett sådant europeiskt patent har validerats i har det samma rättsverkan i som ett nationellt svenskt patent. De europeiska patenten som validerats i och de nationella patenten är alltså båda gällande i . Språkkraven avseende dessa skiljer sig emellertid åt. Ett nationellt patent som beviljats av PRV måste meddelas i sin helhet på svenska. Europeiska patent meddelas av EPO på något av handläggningsspråken engelska, tyska eller franska. Den s.k. Londonöverenskommelsen, som trädde i kraft , innebär att länder som anslutit sig till överenskommelsen under vissa förutsättningar avstår från att kräva översättning av ett europeiskt patent till det nationella språket vid valideringen. är 18 länder anslutna till överenskommelsen. För del innebär Londonöverenskommelsen att ett europeiskt patent som meddelats på engelska inte längre behöver översättas i sin helhet till svenska. Vid valideringen krävs i sådant fall endast att den del av patentet som definierar skyddsomfånget, dvs. patentkraven, översätts till SOU 2012:19 Ekonomiska och andra konsekvenser 155 svenska. Patentet blir därmed gällande här i med patentbeskrivningen på engelska och patentkraven på svenska. En nationell patentansökan kan lämnas in och granskas av PRV på engelska. Nuvarande bestämmelser kräver dock att en översättning till svenska av hela ansökningen lämnas in innan ansökningen offentliggörs, vilket vanligtvis äger rum 18 månader efter ingivningsdagen. Skälet till att offentliggöra en ansökning är att delge andra än sökanden den nya teknik som ansökningen innehåller och uppmärksamma allmänhet och tredje man på att detta kan komma att omfattas av patentskydd. Av tillgänglighetsskäl och offentlighetsprincipiella skäl har denna publicering ansetts behöva äga rum på svenska. Andra typer av ansökningar som kan leda till patent i publiceras emellertid inte på svenska på artonmånadersdagen. Europeiska patentansökningar publiceras på engelska, tyska eller franska. Först när det europeiska patentet beviljats och därefter valideras i ska en översättning till svenska lämnas in. Detta inträffar i regel närmare efter ansökningsdagen. Internationella patentansökningar publiceras på något av tio publiceringsspråk. Först när ansökningen fullföljs i ska en översättning till svenska av ansökningen inges till PRV. En internationell ansökan publiceras alltså på svenska först omkring 31 månader efter ansökningsdagen. 11.2 Problemet Den som har gjort en uppfinning har ofta ett behov av att kommersialisera den i mer än ett land. Patent behöver därför i de flesta fall sökas i flera länder. Innan en patentansökan offentliggörs, finns möjlighet att använda den som underlag för att göra följdansökningar i andra länder. Många svenska sökande väljer att vända sig till EPO för att erhålla patent i andra europeiska länder och till det amerikanska patentverket (USPTO) för att erhålla patent i . Den sökande som vill använda sin svenska patentansökan i dessa förfaranden behöver översätta ansökningen till engelska. Ett alternativ är att skriva ansökningen på engelska och sedan översätta den till svenska för att kunna erhålla ett svenskt patent genom PRV. I denna process uppkommer således kostnader för översättning.