sou · H0B324 · 2012-04-10 00:00:00 — I genomsnitt motsva- rade resultaten knappt betyget G. Genomsnittet för provbetygen är därmed lägre än den genomsnittliga betygspoängen som redovisas i tabell 2.2. Det är dock inte konstigt med tanke på att den senare är beräknad endast för elever som fått ut slutbetyg. Dessutom genom- förs nationella prov endast för vissa av de ämnen som ingår i de genomsnittliga betygspoängen. Resultaten på de nationella proven visar att matematik är ett ämne som vållar många elever vid RgRh stora svårigheter. Som för andra elever påverkas elevernas studieresultat av deras tidigare studiebakgrund. Exempelvis var 18 av de 20 elever som nådde högskolebehörighet vid utgången av /11 behö- riga till gymnasieskolan när de började sin utbildning. Några elever som från början inte var behöriga till gymnasieskolan har dock uppnått behörighet under den Rh-anpassade utbildningen. Av dessa har ett par också nått högskolebehörighet. 2.3.2Vad händer efter RgRh? Det är inte helt lätt belysa vad som händer med eleverna efter att de lämnat gymnasieutbildningen vid RgRh. Utredningen har sökt få en uppfattning om detta bland annat genom att analysera underlag från () och . Få elever från RgRh läser vidare Andelen elever från RgRh som läser vidare med studiemedel efter gymnasieskolan är låg. Endast 25 av de 188 elever som slutade RgRh åren 2005–2009 har senare fått studiemedel från CSN (se tabell 2.3). Av de 51 elever som fick ut slut- betyg har endast sju fått studiemedel . 10 11 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039). Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder Antalet elever som gick ut RgRh och har fått studiemedel för eftergymnasiala studier11 är ännu lägre, 12 elever av 188. Av de 51 elever som gick ut med slutbetyg har endast fem elever fått studiemedel för eftergymnasiala studier. Några elever har således kompletterat sina betyg och tagit ut slutbetyg . Uppgifterna avser så få elever att det knappast är meningsfullt att jämföra med det totala elevkollektivet. Källa: CSN. 1)188 elever. 2)51 elever. Elever som fått studiemedel för studier som inte är på efter- gymnasial nivå har med något undantag fått det för kortare perioder, som mest . De som fått det för eftergymnasiala studier har generellt fått det för längre perioder, ett par elever för . För att få en uppfattning av elevernas etablering på arbetsmark- naden har utredningen begärt uppgifter från om inkomst av tjänst för för elever från RgRh. Upp- gifterna avser personer som genomgått gymnasieutbildning vid RgRh med avgångsår 2005–2009 (se tabell 2.4). låg garantinivån i aktivitetsersättningen i relevanta åldersgrupper på . Man kan utgå från att en stor 11 Med eftergymnasiala studier avses utbildningar som tillhör avdelning B i bilaga till studie- stödsförordningen (2000:655). Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder andel av noteringarna i det spannet handlar om att den tidigare eleven vid RgRh uppbär aktivitetsersättning. Källa: för ungdomar från RgRh samt SCB i övrigt, utredningens bearbetning. Kommentar: Andelen är beräknad utifrån de elever för vilka det varit möjligt att få uppgifter om årsinkomst 2010. Vad gäller de 174 elever som lämnade RgRh indikerar uppgifterna att mer än hälften får hel aktivitetsersättning. Drygt en fjärdedel av de tidigare eleverna bedöms ha arbete mot- svarande minst deltid. Endast sex elever av hundra har en inkomst som indikerar att de har ett heltidsarbete med en månadslön på . I den gruppen finns ungdomar med i årsinkomst . av de tidigare elever som har en lägre årsinkomst än garantinivån i aktivitetsersättningen har eller har haft studiemedel från CSN åren efter att de lämnade gymnasieskolan och har således studerat eller studerar. Utan möjlighet till direkta jämförelser är det ändå intressant att ställa uppgifterna för eleverna från RgRh mot uppgifter för samt- liga ungdomar för . Av tabellen framgår att ande- len ungdomar i åldersgruppen 20–med riktigt låga inkomster i hela ungdomskollektivet är väsentligt högre än för elever från RgRh, troligen för att många ungdomar studerar (av samtliga i åldersgruppen) som många från RgRh får akti- vitetsersättning, dvs. har en inkomst. Även andelen med jäm- förelsevis höga inkomster är högre för hela gruppen ungdomar än för ungdomar från RgRh. Den registrerade arbetslösheten för samtliga ungdomar i åldersgruppen var . Det bör observeras att en person kan vara arbetssökande och studerande. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder Några resultat från vad-händer-sen studier Att det är få tidigare elever som läser vidare bekräftas av de upp- följningar som några RgRh har gjort av vad som händer sen. Exempelvis visar en kartläggning12 av sysselsättningen hos ett antal personer som gått ut RgRh i att av elever med avgångsåren 2004–2006 studerade när undersökningen genomfördes. Av studien framgår också att över hälften () av de forna eleverna i studien med avgångsår 2004–2006 uppgav att de saknade sysselsättning, att de var i daglig verksamhet, att de hade arbete och att de var på praktik. Författarna konstaterar att elever från RgRh i senare år har haft det väldigt svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Det framgår om man jämför andelen i olika åldersgrupper. Andelen med arbete bland de elever som slutat –2006 framstår då som låg, jämfört för eleverna med avgångsår 2001–2003 och för eleverna med avgångsår 1997– 2000. Mätningen är gjord vid samma tillfälle. Resultaten kan därför spegla en allt svårare arbetsmarknad för ungdomar med funktions- nedsättning, men också att ungdomarna med stigande ålder kan ha fått lättare att hitta ett arbete eller bättre stöd för att göra det. Mål- gruppen vid RgRh kan också variera . Av en studie13 med 25 tidigare elever från RgRh i som valt att bo kvar i kommunen framgår att tre tidigare elever hade arbete när studien genomfördes, lika många studerade och sju var arbetssökande. Resterande svarade annat, vilket oftast innebar att den tidigare eleven var verksam inom kommunens dagliga verk- samhet. Studien konstaterar att frågan om sysselsättning, eller sna- rast avsaknaden av sysselsättning engagerar de tidigare eleverna. Flertalet av dessa unga vuxna saknar arbete. 12Vad hände efter Riksgymnasiet? En kartläggning av sysselsättningen hos ett antal personer som gått ut Riksgymnasiet i åren 1990–2006. Delprojekt i det treåriga projektet Praktikplatser – ett steg till arbete/sysselsättning. Diakoni (). 13Vad hände sen? En uppföljningsrapport av levnadsförhållande kring personer med funk- tionsnedsättningar som efter studenten vi Riksgymnasiet har valt som bostads- ort. i samarbete med (). Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder Utbildningens organisering har betydelse vid bedömningen av verksamhetens kvalitet. Det handlar bland annat om huruvida ele- verna får tillgång till den utbildning de önskar och har behörighet till, hur eleverna organiseras i grupper och i vilken utsträckning utbild- ningen samordnas med värdkommunernas övriga gymnasieskola. Olika program på olika orter En stor andel av de elever som tas emot vid riksgymnasieutbild- ningen saknar behörighet när de börjar sin utbildning. Därför går /12 endast sex av tio elever på nationellt eller spe- cialutformat program (se tabell 2.5), vilket kan jämföras med nio av tio för den kommunala gymnasieskolan generellt14. tas inte några nya elever in på specialutformade program. Den reformerade gymnasieskolan innebär mindre frihet att lokalt utforma och anpassa utbildningen för behöriga elever jämfört med tidigare. Möjlighet till individuellt anpassat program15 finns dock (se vidare avsnitt 2.6.4). Källa: RgRh. Variationen mellan orterna är stor. Eftersom uppgifterna baseras på få individer kan det inte uteslutas att fördelningen skulle se annor- 14I tabellen och i jämförelsen har elever som går i gymnasieskolan enligt Lpf94 och elever som går första året i den reformerade gymnasieskolan slagits samman. Det är inte helt korrekt att på detta sätt likställa programstrukturen i gymnasieskolan från 94 med den refor- merade gymnasieskolan. Med tanke på att resultatet för RgRh skiljer sig så väsentligt från gymnasieskolan generellt bedömer utredningen att en uppdelning på elever 1 och elever i övriga årskurser inte är nödvändig. 159 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039). Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder lunda ut ett annat år. Att andelen elever på nationell nivå just nu är låg i kan till exempel delvis förklaras med att nästan nio av tio elever i målgruppen i denna region inte går på RgRh. De elever som ändå sökt sig till skolan är i stor utsträckning elever som saknar behörighet till nationellt program. En stor andel av dessa har ett förflutet i Rh-grupp i . Medieprogrammet har länge varit det vanligaste valet bland de elever som läser på nationellt eller specialutformat program. I och med gymnasiereformen 2011 finns det inte längre kvar för ny- antagna elever. Trots detta går /12 fortfarande av eleverna på nationellt eller specialutformat mediepro- gram, följt av på samhällsvetenskapsprogrammet, på barn- och fritidsprogrammet och på det este- tiska programmet. skiljer ut sig genom en stark tyngdpunkt på barn- och fritidsprogrammet, medan övriga orter har prioriterat media, samhällsvetenskap och program med estetisk inriktning. är den ort där eleverna återfinns på flest program. Även många av de individuella program eller introduktions- program som erbjuds har inriktning mot media eller samhällsveten- skap. De elever som har antagits till utbildningen trots att de tillhör gymnasiesärskolans målgrupp ingår i ovanstående uppgifter bland dem som följer individuellt program eller introduktionsprogram. Graden av integrering varierar Den Rh-anpassade utbildningen ska så långt som möjligt integreras med motsvarande utbildning i gymnasieskolan16. Integrationen kan ges olika uttryck. Vissa elever har förutsättningar att studera helt integrerade i stor klass. För andra är ambitionen att eleverna, trots att undervisningen ges i en liten anpassad undervisningsgrupp, ska utgöra en naturlig del av skolan, i gemensamma lokaler och i gemen- samma aktiviteter. Utredningen har här anslutit till bestämmel- sernas begrepp integrering trots att det yttersta målet är en inkluderad utbildning. En integrerad utbildning måste ses som en förutsättning för inkludering. Få elever vid RgRh går innevarande läsår integrerade i stor klass (se tabell 2.6). Även här är skillnaden stor mellan orterna. I och är integrering vanligare än i och där endast enstaka elever är integrerade. 16 11 kap. 1 § gymnasieförordningen (2010:2039). Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder veras att det förekommer att integrerade elever läser vissa ämnen i liten grupp och att elever i Rh-grupp läser vissa ämnen i stor klass, vilket inte belyses i tabellen. Det bör också påpekas att vissa elever på nationellt eller specialutformat program i Rh-grupp kan ha varit integrerade 1–3, för att sedan läsa återstående kurser i huvudsakligen liten grupp under ett fjärde år. Källa: RgRh. 1) Två elever får sin utbildning vid en gymnasiesärskola. En förklaring till att det är vanligare med integrerade elever i och är att det är vanligare att elever läser på nationell nivå på dessa orter. Det är dock inte hela sanningen. Det handlar även om hur kommunerna valt att organisera utbildningen. I används exempelvis i princip samtliga kommunens gymnasieskolor, vilket gör det möjligt att erbjuda eleverna vid riks- gymnasiet integrerad utbildning på samtliga program. I är utbildningen förlagd till en stor värdskola, vilket innebär relativt goda möjligheter till integrering. I där i stort sett samtliga elever undervisades i liten Rh-grupp, oberoende av program, uppger skolan att detta är något eleverna själva valt. En orsak uppges vara att gymnasium arbetar med problembaserat lärande (PBL), vilket för- svårar för eleverna vid riksgymnasiet. Innan PBL infördes förekom integrering i en helt annan omfattning. Även i går i stort sett samtliga elever i liten Rh- grupp, oberoende av program, vilket kan antas vara en konsekvens av att den tidigare värdskolan gymnasium har lagts ned. Kommunen har beslutat att flytta verksamheten till en större gymnasieskola med ambitionen Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder att återigen kunna erbjuda elever vid riksgymnasiet en helt eller delvis integrerad utbildning i gymnasieskolan. Rh-gruppernas storlek varierar beroende på ort från som lägst fyra elever till som högst mellan åtta och elva elever. I enstaka fall före- kommer ännu mindre grupper och även enskild undervisning. Utredningen har vid sina skolbesök noterat att de små undervis- ningsgrupperna gör utbildningen sårbar och utgör ett pedagogiskt problem. Lärartätheten är hög inom den riksrekryterande gymnasieutbild- ningen för elever med svåra rörelsehinder (se tabell 2.7). I genom- snitt går det drygt 40 lärare (heltidstjänster) på 100 elever. Det kan jämföras med att det gick drygt 8 lärare (heltidstjänster) på 100 elever i gymnasieskolan som helhet. Jämförelsen har dock begränsat värde. Den belyser den Rh-anpassade utbildning- ens särart. Källa: RgRh. 1)Beräknat endast för elever som undervisas i Rh-grupp. 2)Beräknat för samtliga elever. Med ett undantag avser uppgifterna endast elever i Rh-grupp. Det gör att uppgifterna bör tolkas försiktigt för och som har många integrerade elever. Vid undervisning i stor klass är lärartätheten för en integrerad elev i normalfallet densamma som Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder för övriga elever i klassen. Rh-eleverna kan dock därtill få stöd av de lärare som arbetar inom RgRh, vilket inte uppgifterna i tabellen tar hänsyn till. Det gör att lärartätheten generellt och för special- pedagoger i Rh-grupp är överskattad för och . För att belysa detta har uppgifterna för specialpedagog/-lärare beräknats både för elever i Rh-grupp och för samtliga elever vid RgRh. I och där i stort sett alla elever går i Rh-grupp är uppgifterna mer korrekta. Av de lärare som /11 arbetade inom den Rh-anpas- sade gymnasieutbildningen hade någon form av pedagogisk utbildning, att jämföra med för gym- nasieskolan som helhet. Alla lärare med pedagogisk utbildning vid RgRh är dock inte utbildade för att undervisa i gymnasieskolan. Många har i stället utbildning för . Även specialpeda- gogernas/-lärarnas bakgrund varierar. Enligt uppgifter från sko- lorna är de ursprungligen grundskolelärare, lågstadielärare, mellan- stadielärare, ämneslärare, etc. Endast några få specialpedagoger/- lärare har ämnesbehörighet för gymnasieskolan. Att så pass många av lärarna och specialpedagogerna/-lärarna vid RgRh saknar ämnesbehörighet för gymnasieskolan framstår som ett problem med tanke på de skärpta behörighetsvillkor17 som gäller för lärare. Elever vid RgRh som går integrerade får dock sin undervisning inom anordnande kommuns gymnasieskola, vars lärare bör uppfylla behörighetsvillkoren. Det finns dessutom en lättnad i behörighetskraven för gymnasieskolans introduktions- program, genom att det krävs färre högskolepoäng i de ämnen behörigheten gäller än för andra lärare som undervisar i gymnasie- skolan. Många av lärarna vid RgRh undervisar elever på introduk- tionsprogram/individuellt program. Att erbjuda elever som läser på nationellt program i liten undervisningsgrupp lärare som svarar mot behörighetskraven framstår dock som en utmaning. 2.3.5Nästan alla elever har elevassistans En väl utbyggd elevassistans är en förutsättning för att många av eleverna ska klara att studera i gymnasieskolan. De behöver ofta hjälp både i och utanför klassrummet. I klassrummet kan det t.ex. 17 2 kap. 13 § skollagen (2010:800), 2 kap. 21–24 §§ förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning till rektor samt föreskrifter om vad som krävs för att en lärares kompetens ska vara relevant för vissa ämnen i gymnasieskolan (SKOLFS 2011:159). Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder handla om att föra anteckningar under lektioner, så att eleven ska kunna koncentrera sig på det som sägs, eller att hjälpa eleven att kommunicera. Utanför klassrummet kan det handla om att hjälpa eleven med förflyttningar, i matsalen, vid toalettbesök etc. Personaltätheten är hög även för elevassistenterna med i genomsnitt 1,7 elev på en elevassistent /11 (se tabell 2.8). Omfattningen av elevassistansen varierar mycket mellan olika elever. Källa: RgRh. 1) Beräknat för samtliga elever, oberoende av assistansens omfattning. Förklaringen till att har en högre personaltäthet för elevassistenter än övriga orter är att en så hög andel av eleverna där läser integrerat i stor klass. De integrerade eleverna är då nästan undantagslöst ensamma som Rh-elever i sina klasser och behöver då en hel assistentresurs, trots att de i ett annat sammanhang kunnat dela. I hjälper assistenterna också till att skjutsa ele- verna mellan skola och habilitering eller mellan skola och boende. Sammantaget gör detta att det ofta behövs en assistent per integr- erad elev. Elevassistenternas utbildningsbakgrund varierar. Vid tre av fyra orter ställs krav på gymnasieutbildning med inriktning mot barn- och fritid, omvårdnad eller motsvarande utbildning vid nyan- ställning. Vid samtliga orter får elevassistenterna del av olika kom- petensutvecklingsinsatser. Man deltar i fortbildningar gemensamt med övrig personal inom riksgymnasieverksamheten. Det kan handla om olika funktionsnedsättningar/diagnoser, värdegrunds- frågor, etc. Elevassistenterna kan också få mer riktad kompetens- utveckling utifrån uppkomna behov, t.ex. sondmatning eller Bliss18. 18 Bliss är ett system av symboler där ord och begrepp representeras av bilder i stället för av bokstäver. En del symboler är bildlika, andra är ideografiska (står för en idé) eller så är de internationellt kända, till exempel siffror. Symbolerna är svarta linjebilder och presenteras på olikfärgad eller vit bakgrund som visar vilken ordklass ordet tillhör. Blissystemet innehåller många symboler och grammatiska tecken, som bidrar till att det går att bilda fullständiga meningar. Detta gör det möjligt både att uttrycka många ord och att säga i princip det man vill, genom att kombinera ord till meningar. (1897-1985) skapade Blissystemet. Källa: SPSM. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder På samtliga orter finns elever som på skoltid har personlig assi- stans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade (LSS). Förekomsten av personliga assistenter på skoltid är inte okomplicerad för skolan, eftersom dessa inte står under skolans ledning. Skolan har emellertid inget formellt infly- tande över om en elev som är berättigad till personlig assistent enligt LSS önskar ha en sådan. När en elev har personlig assistent i klassrummet påverkar det behovet av elevassistenter. Hur mycket varierar och beror på vilken roll den personliga assistenten har i det enskilda fallet. Tar man hänsyn till att vissa elever har personlig assistent är skillnaden i personaltäthet mellan orterna i tabellen ovan något överskattad. Den inbördes ordningen påverkas dock inte. 2.4Habiliteringen – verksamhet och kvalitet Utredningens bedömning: Habiliteringen har goda förutsätt- ningar att erbjuda en hög kvalitet då verksamheten är mycket väl utbyggd med hög tillgänglighet, många olika yrkesgrupper och personal som ges relevant kompetensutveckling. Det finns emellertid skillnader i habiliteringens omfattning mellan de olika orterna, och i förhållande till elever som studerar hemma, som är svåra att förklara utifrån elevernas behov och som kan innebära en bristande likvärdighet. Det finns också skillnader i synen på vad som ingår i uppdraget som kan leda till bristande likvärdighet. Framför allt behöver habiliteringens ansvar för elevernas fritidsaktiviteter tydliggöras. Sammantaget behö- ver styrningen och uppföljningen av verksamheten utvecklas, vilket tas upp i kapitel 7. För att tillhöra målgruppen för den riksrekryterande Rh-anpassade gymnasieutbildningen (RgRh) ska eleven ha behov av habilitering19. Sådana särskilda omvårdnadsinsatser som habilitering avser regleras i avtal mellan staten och den kommun eller annan huvudman som ansvarar för habiliteringen20. Av det senaste avtal21 som slutits fram- går att habiliteringsinsatserna ska syfta till att eleven ska kunna fullfölja sin utbildning samt förbereda eleven för livet efter gym- 1915 kap. 35 § skollagen (2010:800). 2011 kap. 5 § gymnasieförordningen (2010:2039). 21SPSM:s dnr: ALL 2010/303 (avser avtal med ). avtal mellan staten och huvudmännen härrör (och ) samt 1993 (). Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder nasieutbildningen genom behandling, information om den egna funktionsnedsättningen och samtalsstöd. Av en bilaga till de årliga överenskommelser22 som sluts mellan Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) och huvudmännen framgår att eleverna utöver den skolhälsovård och elevvård som alla elever i skolan ska ha tillgång till också har behov av särskilda insatser av social, medicinsk och psykologisk karaktär som i möj- ligaste mån ska tillgodoses. Personaldimensionering, arbetssätt och metoder ska anpassas för att tillgodose elevernas individuella behov i högre grad än vad som normalt är möjligt på hemorten. Insatserna ska ha en flexibel utformning för att underlätta för eleverna att ta del av samhällets tjänster, t.ex. avseende fritid, arbete och fram- tidsplanering. Elevernas möjlighet att påverka innehåll och utform- ning av omvårdnadsverksamheten betonas. 2.4.1Vad är habilitering vid RgRh? Enligt Socialstyrelsen23 avses med habilitering insatser som ska bidra till att en person med medfödd eller tidigt förvärvad funk- tionsnedsättning, utifrån dennes behov och förutsättningar, utveck- lar och bibehåller bästa möjliga funktionsförmåga samt skapar goda villkor för ett självständigt liv och ett aktivt deltagande i samhälls- livet. Habiliteringen vid RgRh består av en mängd olika insatser som genomförs av ett team av olika yrkesgrupper som samverkar kring varje elev. Innehållet i verksamheten skiljer sig en del mellan orterna. Huvuddragen är dock gemensamma. Arbetsterapeuterna arbetar bl.a. med utprovningar och anpass- ningar av hjälpmedel, förflyttningsträning samt utprovning och inträ- ning av kognitiva hjälpmedel. Självständighetsträning ingår liksom att hitta strategier för att fatta beslut etc. Arbetsterapin kan också ge eleverna stöd att planera och strukturera sin vardag. Arbets- terapeuterna vid RgRh gör insatser både i skolan och i boendet. Sjukgymnasterna arbetar bl.a. med utredning och bedömning samt träning av förflyttning, ledrörlighet, koordination, balans, styrka och kondition. Smärtlindring genom t.ex. akupunktur, massage eller avslappning förekommer, liksom bad i varmbassäng och stöd till lämpliga fysiska fritidsaktiviteter. 22SPSM:s dnr: ALL 2011/434, ALL 2011/435, ALL 2011/436 och ALL 2011/438. 23Socialstyrelsens termbank på myndighetens webbsida. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med svåra rörelsehinder med utprovning, inträning och uppföljning av ortoser24, korsetter och tekniska hjälpmedel. Kuratorerna svarar för individuella stödsamtal, ger råd och stöd vid myndighetskontakter, t.ex. med , arbetsför- medlingen, hemhabiliteringen och hemkommunen samt råd och stöd , t.ex. vad gäller arbete eller annan sysselsätt- ning, assistans, bostad, ekonomi, studier och fritid. De arbetar även med olika former av gruppaktiviteter och familje- och föräldrasamtal. Även psykologerna arbetar med individuella samtal. Det kan handla om att öka insikten om hur man fungerar, hur de egna funk- tionsnedsättningarna påverkar och om att bearbeta tidigare upplevelser av förluster, mobbning och utanförskap samt om stöd i att hantera relationer. Psykologerna genomför också utredningar för att fastställa begåvningsnivå samt genomför neuropsykologiska utredningar.