sou · H0B321 · 2012-03-30 00:00:00 — Däremot får kommunerna i normalfallet inte ge stöd till enskilda näringsidkare. har en omfattande praxis utvecklats om vad som ryms inom den kommunala kompetensen när det gäller näringslivsfrämjande verksamhet. Huvudprincipen är att kommunen inom sitt eget territorium har befogenhet att arbeta allmänt med främjandeinsatser för det lokala näringslivet. Exempel på det kan vara att bygga nätverk mellan olika aktörer, initiera olika typer av utvecklings- och tillväxtprojekt i samarbete med näringslivet och andra aktörer, bedriva viss rådgivningsverksamhet och att hjälpa/lotsa företagen att hitta rätt kontakter. Kommunerna har också genom sina olika uppgifter stor betydelse för näringslivets utvecklingsförutsättningar i en bredare bemärkelse. För utredningens syfte är det emellertid den mer specifika näringslivsfrämjande verksamheten som är av intresse. Här har kommunerna troligen en mycket viktig roll att spela då deras lokalkännedom är stor. har kommuner ofta väl etablerade kontaktytor mot det lokala näringslivet. Som ett mått på kommunernas näringslivsfrämjande arbete kan nämnas att deras nettokostnader för näringslivsfrämjande åtgärder uppgick till (Kommunernas och landstingens verksamhetsindelade bokslut , OE 30 , SCB). Ovanstående aktörer har uppgifter som relativt direkt syftar till att stärka företagens utveckling och konkurrenskraft. Vid sidan av dessa finns aktörer med ansvar för frågor som kan påverka småföretagens möjligheter att använda it i verksamheten, men som inte har några direkta företagsutvecklande uppgifter eller uppdrag. Vidare bedömer vi att det finns anledning att följa utvecklingen av den som regeringen aviserat i den digitala agendan för . 6.2.1Post- och () är förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar inom postområdet och området för elektronisk kommunikation. Med elektronisk kommunikation avses telefoni, internet och radio. Myndigheten ska verka för att målen inom politiken för informationssamhället uppnås. Myndigheten ska, inom ramen för sina uppgifter enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, verka för att de mål som anges i lagen uppnås. PTS ska identifiera problem och undanröja hinder för en fungerande marknad inom ansvarsområdet. Myndigheten har ett tillsynsansvar och granskar operatörerna med utgångspunkt i bland annat lagar och föreskrifter. Myndigheten har rätt att fatta tvingande tillsynsbeslut (förelägganden) och besluta i tvister mellan operatörer. PTS ska i sitt arbete alltid utgå från vad som är bäst för konsumenterna. I idealsituationen är det konsumentens aktiva val som styr marknaden. För att det ska kunna ske måste konsumenterna ha tillgång till ett brett utbud av tjänster och god information om vad marknaden erbjuder. PTS verkar för att användarna ska få tillgång till prisvärda elektroniska kommunikationstjänster med stort urval och god funktion. Arbetet inriktas på att säkerställa att det råder konkurrens mellan leverantörer av tjänster och nät. Samhället blir alltmer beroende av väl fungerande och säkra elektroniska kommunikationer. PTS verkar för att detta uppnås och bibehålls genom att arbeta med områden som robusthet samt användarens säkerhet och integritet. När samhället ställer högre krav på den elektroniska kommunikationen än vad marknadens aktörer erbjuder kan PTS finansiera lösningar som tillgodoser samhällets behov. Till exempel finansierar myndigheten tjänster för personer med funktionsnedsättning och åtgärder för att öka robustheten i näten. Vidare kan PTS upphandla telefoni för hushåll och företag och sätter i vissa fall villkor om täckning i samband med att beslut om fördelning av radiofrekvenser till marknadens aktörer. PTS nuvarande uppdrag innebär att myndigheten är av relativt begränsat intresse utifrån utredningens ändamål. Att säkerställa att grundförutstättningar finns för en väl utbyggd it-infrastruktur av god kvalitet är en viktig bas för företagens möjligheter att använda Frågan ryms emellertid inte inom ramen för vårt uppdrag. Myndighetens arbete med säkerhets- och integritetsfrågor kan emellertid vara av intresse ur ett småföretagarperspektiv. 6.2.2Aktörer med uppgifter inom e-förvaltningens område E-delegationen som inrättades 2009 har till uppgift att stärka utvecklingen av e-förvaltningen och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning på området. Delegationen ska också koordinera de statliga myndigheternas it-baserade utvecklingsprojekt samt följa upp dess effekter för medborgare, företagare och medarbetare. Delegationen ska vidare koordinera vissa it-standardiseringsfrågor samt bistå regeringen i det internationella arbetet på området. E-delegationens mandat sträcker sig . Kammarkollegiets upphandlingsstöd har till uppdrag att driva utvecklingen av elektronisk upphandling inom offentlig förvaltning. Den långsiktiga målsättningen är en helt obruten elektronisk inköpsprocess från förfrågningsunderlag fram till faktura. Arbetet sker utifrån flera olika infallsvinklar för att på bästa sätt påvisa de effektivitetsvinster som finns att hämta för både upphandlare och leverantörer i användandet av elektroniskt systemstöd för offentlig upphandling. Upphandlingsstödet erbjuder stöd till upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer inom området elektronisk upphandling (e-upphandling). I uppdraget ingår också att delta i standardiseringsarbetet inom området elektronisk upphandling. Detta arbete sker i samverkan med och Kommuner och Landsting via SFTI (). Nämndens uppgift är att stödja och samordna offentliga sektorns behov av säkra metoder för elektronisk identifiering och signering. är en myndighet som leds av en nämnd där ledamöterna utses av regeringen. är organisatoriskt placerat i . Kammarkollegiets upphandlingsstöd, E-delegationen, är av visst intresse då de har uppgifter som syftar till att främja e-tjänster eller mjuk infrastruktur i någon mening. Aktörerna har ingen uppgift att öka småföretagens it-användning. Däremot kan deras verksamhet på olika sätt påverka småföretagens möjligheter att använda tjänster och mjuk infrastruktur som utvecklas. Det bör därför vara viktigt att hänsyn tas även till småföretagens förutsättningar i det arbete som bedrivs. I Digital agenda för aviserar regeringen att en inrättas. Kommissionen ska ha en viktig roll i genomförandet av agendan. En viktig orsak till att en kommission föreslås är att det inte finns någon statlig myndighet med övergripande ansvar för de it-politiska frågorna. I agendan föreslås i huvudsak ansvara för uppföljning och analys inom de områden som ingår i agendan. Vidare förutses kommissionen få till uppgift att informera och föra dialog om agendan och dess innehåll med relevanta aktörer i samhället. En annan viktig funktion som nämns är att samla aktörer med roller inom specifika intresseområden för att främja samverkan mellan dessa och bidra till samordning av insatser. ska påbörja arbetet och kommer att få formen av en kommitté. Närmare inriktning och uppgifter för arbetet kommer att framgå av utredningsdirektiv. Eftersom företagens it-användning är en del av den digitala agendan finns det enligt vår mening skäl att överväga på vilket sätt efter dess inrättande kan främja en ökad it-användning bland småföretag. 6.2.4Universitet, högskolor och industriforskningsinstitut Trots den avgränsning vi gör i inledningen av detta kapitel väljer vi att kort nämna lärosätena och industriforskningsinstituten. Universitetens och högskolornas betydelse för samhället uppmärksammas i många sammanhang. Uppgiften att samverka med det omgivande samhället tillkom och framgår av högskolelagen (1992:1434). En viktig del av uppdraget för lärosätena är att aktivt verka för att forskningsresultat kommer till nytta, bl.a. genom att främja kommersialisering och överföring av kunskap till näringslivet och samhället i övrigt. Regeringen har i den senaste forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) att ett sådant arbete gagnas av att lärosätena utvecklas i samverkan med näringsliv och samhällsliv i stort. På så vis kan bl.a. förankring och legitimitet av lärosätenas verksamhet uppnås. I propositionen konstaterar regeringen också att universitet och högskolor på olika sätt bör arbeta för att bättre förstå de förutsättningar och behov som de små och medelstora företagen har för att på olika sätt komma igång med, eller öka, FoU-relaterad verksamhet. Lärosätena har bl.a. visat sig vara viktiga för överföring av kompetens till företag genom att studenter erbjuds praktik eller utför examensjobb i företag. Industriforskningsinstitutens roll är framför allt att bidra till näringslivets konkurrenskraft. En nära samverkan med näringslivet är därför viktig, men också samverkan med lärosätena. Regeringen har i den senaste forskningspolitiska propositionen2 betonat att instituten särskilt bör beakta de små och medelstora företagens kompetensbehov. Utifrån utredningens perspektiv är det främst de institut som ingår i Swedish ICT som är intressanta. Swedish ICT samlar de inom informations- och kommunikationsteknik (IKT) samt framställer, förädlar och förmedlar forskning till effektivare och kommersialiserad teknik. Swedish ICT har sex dotterbolag: Acreo, SICS, , , samt Imego. Instituten kan genom deras verksamhet bidra till utvecklingen av tillämpningar anpassade efter småföretagens behov. 6.2.5Aktörer som hanterar EU-program av betydelse De EU-program som bedöms vara av störst intresse (se avsnitt 8.2 där programmens betydelse för it-användningen i företag beskrivs) är de regionala strukturfondsprogrammen, det nationella strukturfondsprogrammet (delområdet kompetensförsörjning som finansieras via europeiska socialfonden) och Landsbygdsprogrammet. Förvaltande myndigheter är för de regionala strukturfondsprogrammen, Rådet för europeiska socialfonden i () för det nationella strukturfondsprogrammet samt för Landsbygdsprogrammet. De förvaltande myndigheterna ska bl.a. säkerställa att genomförandet av program- 2 Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). men sker effektivt och i enlighet med gällande regelverk. De ansvarar också för att programmen utvärderas. De regionala strukturfondspartnerskapen är intressanta i sammanhanget då de har till uppgift att prioritera mellan projekt som berörda förvaltande myndigheter bedömt som valbara efter att ha granskat dem mot det svenska och . I partnerskapet ingår förtroendevalda i kommuner och landsting och representanter för länsstyrelser, Arbetsförmedlingen, intresseorganisationer och föreningar samt arbetsmarknadens parter. Nuvarande programperiod löper . De närmare detaljerna kring nästa programperiod som löper 2014–2020 är ännu inte fastlagda. 7 It-användning i småföretag SCB:s undersökning Företagarnas användning av IT och undersökning Företagens villkor och verklighet utgör huvudkällor för innehållet i detta avsnitt1. Dessutom har relevanta studier från Tillväxtanalys använts som komplettering. Analysen baseras på tre mättillfällen, . Enbart i de fall statistiken är relevant och av intresse redovisas statistiken . I de flesta fall redovisas enbart den senaste statistiken då denna är mer tillämplig för bedömningar av framtida it-använd- ning. Den snabba utvecklingen av nya it-tillämpningar gör att statistiken alltid släpar efter den aktuella situationen vad gäller itanvändning2. Materialet är indelat i branscher, regionfamiljer och företagsstorlek. Branschindelningen redovisas enligt svensk näringsgrensindelning, SNI 2002 respektive SNI 2007. Företagen är indelade i följande tio branscher enligt SNI 2007: 2.Energi och återvinning. 4.Handel; serviceverkstäder för motorfordon. 5.Transport- och magasineringsföretag. 6.Hotell och restaurang. 7.Informations- och kommunikationsföretag. 1Underlagsmaterialet har tagits fram av Analytico Strategisk Samhällsanalys. Enbart delar av underlagsmaterialet redovisas. 2Den principiella skillnaden mellan statistiken i detta avsnitt och SCB:s statistik i kapitel 2, som handlar om småföretagens utveckling, bör famhållas. SCB:s statistik i kapitel 2 bygger på information som företagen enligt lag måste inrapportera till olika myndigheter, t.ex. till . Materialet i detta kapitel bygger på enkäter som SCB och skickat till företagare där dessa gör bedömningar rörande sin verksamhet. 9.Fastighetsbolag och förvaltare. Regionfamilj är en geografisk indelning som används för att aggregera data för olika kommuner. Regionfamiljerna har följande indelning: 4.Småregioner – privat sysselsättning 5.Småregioner – offentlig sysselsättning I vissa fall, där det statistiska underlaget är litet, har regionfamiljerna 3–5 lagts samman för att uppnå statistisk signifikans samt för att undvika att enskilda företag kan identifieras. Företagens storlek, i form av antalet anställda, är indelad i följande tre grupper: 1.1–9 anställda. 2.10–49 anställda. 3.50–249 anställda. Företag med 0 anställda har i de flesta fall inte redovisats. För det första ingår denna grupp inte i SCB:s statistik. För det andra skiljer sig inte svaren från denna grupp nämnvärt från gruppen 1-9 anställda i den statistik som redovisas rörande de frågor som vi utreder. Det finns en hel del problem med att jämföra frågorna över åren. Ett problem är att man ibland har använt olika frågor och i vissa fall är svarsalternativen förändrade för specifika frågor. Ett annat problem är att man har ställt frågor endast till en delmängd av ovanstående företagsstorlekar. Ett ytterligare problem är att det för vissa frågor i SCB:s rapporter finns mycket få svar, vilket gör att säkerheten i underlaget blir sämre. Detta blir särskilt tydligt när man försöker bryta ner svaren på branschgrupp eller enskild regionfamilj. SCB:s undersökning har haft cirka 2 000 respondenter och undersökning har vid varje undersökningstillfälle haft cirka 20 000 respondenter. Från SCB har statistik använts från följande rapporter som underlag: Företagens användning av datorer och Internet 2002. Företagens användning av datorer och Internet 2005. Företagens användning av IT 2010. Från har statistik använts från följande rapporter: Företagens villkor och verklighet 2002. Företagens villkor och verklighet 2005. Företagens villkor och verklighet 2011. 7.1.1Användning av datorer och internet Det är en hög andel av medelstora och stora företag som använder datorer, med en andel på mellan 95–. Mikroföretagen, dvs. företag med 1–9 anställda är den företagsstorlek som har lägst andel som använder datorer, . I fyra av elva branschgrupper använder av företagen datorer. Dessa är energi och återvinning, finansiell verksamhet, fastighetsbolag och förvaltare samt it-företag. Hotell och restaurang samt transport och magasinering är de branscher som har lägst andel företag som använder datorer, . När det gäller andelen sysselsatta som regelbundet använder datorer i arbetet 2010 ligger byggindustri, hotell och restaurang samt transport och magasinering lägst (respektive och ). När det gäller andelen sysselsatta som regelbundet använder datorer i arbetet så ser vi dessutom att företag med 250 anställda eller fler har större andel () än företag med 49-250 anställda () samt att dessa medelstora företag har större andel än företag med 10–49 anställda (). Företag i storstadsregioner har större andel sysselsatta som använder datorer i arbetet än övriga regionfamiljer (). Företag i större regioncentra har emellertid ungefär samma andel som mindre regioncentra och småregioner (cirka 60–). Sammanfattningsvis verkar det finnas en samvariation mellan i hur hög grad företagen och företagens anställda använder datorer och regionstorlek. Ju mindre region desto lägre användande. Äldre statistik visar att företag med färre anställda har lägre tillgång till internet än de med fler anställda. Statistiken visar att dessa skillnader kvarstår, och att av företagen med 1–9 anställda har tillgång till Internet och av företagen med 10 anställda eller fler. 7.1.2Användning av internet för olika syften Myndighetskontakter och offentliga e-tjänster Företag med 50–249 anställda har högst andel som använder internet för kontakter med myndigheter (). Företag med 10–49 anställda har en lägre andel () och företag med 1– 9 anställda har lägst andel (). Skillnaderna mellan de flesta branscher när det gäller användningen av internet för kontakter med myndigheter har blivit mindre . så är fastighetsbolag och förvaltare den bransch som har högst andel () och hotell och restaurang den med lägst andel (). Det verkar inte finnas några stora skillnader mellan företags kontakter med myndigheter via internet mellan olika regionfamiljer. För samtliga e-tjänster så är det en större andel företag med 1–9 anställda som inte känner till e-tjänsten jämfört med företag med 10–49 anställda. En jämförelse mellan åren av e-tjänsterna Skattedeklaration och visar att andelen företag som inte känner till tjänsterna har minskat. Användningen av e-tjänsten Skattedeklaration har 2011 ökat kraftigt jämfört med , från till för företag med 1–9 anställda. ningen av ligger kvar på samma nivå som 2005. Som framgår av nedanstående tabell är det fortfarande av de minsta företagen som inte känner till Automatiserat informationsutbyte och e-handel När det gäller användning av ett så kallat automatiserat informationsutbyte (med externa it-system) , så har företag med 10 anställda eller fler en betydligt lägre andel () jämfört med företag med 250 anställda eller fler (). Det är för större skillnader i it-användningen mellan olika branscher jämfört med . Vissa branscher har generellt sett en högre användning. Högst ligger energi och återvinning och finansiell verksamhet. Vissa branscher har generellt sett en lägre användning. Lägst ligger byggindustri och hotell och restaurang3. Företag med fler anställda har en betydligt högre användning av ett automatiserat informationsutbyte, oavsett syfte, än företag med färre anställda. I tabellerna nedan redovisas användningen av automatiserat informationsutbyte i anslutning till tabeller gällande e- handelsrelaterade områden. Den gemensamma redovisningen beror på att det i praktiken handlar om liknande tillämpningar. Det finns dessutom skäl till att vid tolkning av nedanstående statistik, hänsyn bör tas till huruvida försäljning via webbplats över huvud taget är möjlig inom respektive bransch. 3 Enligt utredningens expert borde hotell och restaurang särskiljas i redovidningen då hotell rimligen i betydligt större utsträckning nyttjar olika typer av itsystem, såsom externa bokningssystem och interna front-officesystem. Några övriga användningsområden av internet Av nedanstående tabeller framgår att marknadsföring via internet ökat påtagligt . Sammanfattningsvis använder företag med 10-49 anställda it betydligt oftare i sin marknadsföring, som ett verktyg i det dagliga arbetet, för utveckling av produkter och tjänster samt för administration jämfört med företag med 1–9 anställda. Det är generellt sett en högre andel företag med fler anställda som använder internet för både enklare it-användning som marknadsföring och mer avancerad it-användning som e-handel, jämfört med företag med färre anställda. 7.1.3Samband mellan småföretagens IT-användning och omsättning, marknad och export De småföretag som använder it, tror i större utsträckning på en ökad tillväxt. De sträcker sig även utanför den lokala och regionala marknaden till den nationella och internationella. Dessutom exporterar de i större utsträckning än företag som inte använder it. Småföretagen har uppgett om de använder eller inte använder it inom tre områden; it vid inköp av varor, försäljning via webbplats och marknadsföring via webbplats. Vi har även undersökt om det finns något samband mellan dessa uppgifter och omsättningsökning, marknad och export (se tabeller 7.9–7.11) De företag med 1–9 anställda som på olika sätt använder it ligger mellan än de som inte använder it, vad gäller deras bedömning av omsättningsökningen . Företagen med 10–49 anställda som använder it ligger i motsvarande fråga 20–högre än de som inte använder it. De företag med 1–9 anställda som på olika sätt använder it ligger mellan än de som inte använder it, vad gäller att nå en nationell och internationell marknad. Företagen med 10–49 anställda som använder it ligger i motsvarande fråga 11– högre än de som inte använder it. De företag med 1-9 anställda som på olika sätt använder it ligger mellan än de som inte använder it, vad gäller export till andra länder. Företagen med 10–49 anställda som använder it ligger i motsvarande fråga 7–högre än de som inte använder it. Det finns alltså ett tydligt positivt samband mellan de småföretag som har en stor it-användning och faktorer som är kopplade till omsättning, marknad och export. 4 Detta exempel visar hur tabellerna ska läsas. Av tabell 7.9 framgår att av företagen med 1–9 anställda som använder it för inköp, bedömer att företagets omsättning ökar . av företagen med 1–9 anställda som uppgivit att de inte använder it för inköp tror på motsvarande omsättningsökning. 7.1.4Samband mellan småföretagens it-användning och samverkan Samverkan mellan småföretag och andra aktörer lyfts ofta fram som ett effektivt sätt att utveckla företaget. Av de tre nedanstående tabellerna (7.12 – 7.14) framgår att företag som använder it för olika ändamål, samverkar i högre utsträckning än de som inte använder it för dessa ändamål. Av tabellerna framgår också att siffrorna för samverkan generellt inte är särskilt höga. Samverkan i kompetensfrågor tycks dessutom vara betydligt vanligare för småföretagen än samverkan i innovationssammanhang. Samband mellan it-användning och omsättning, marknad, export och samverkan Företag som använder it i högre grad än företag som inte använder it har en mer optimistisk syn på framtida omsättningsökning, de finns i större utsträckning på en nationell och internationell marknad (i stället för lokal och regional), de har större exportinriktning och de samverkar i höre grad med andra aktörer. Utifrån materialet är det omöjligt att uttala sig om i vilken riktning orsakssambandet går. I de flesta fall är det förmodligen inte itanvändningen som är orsak till att företaget blir med exportinriktat. Rimligtvis är det exportinriktnignen som skapar behov av ytterligare it-användning. I realiteten är det kanske en parallell mix av bägge dessa faktorer. Sambanden är emellertid intressanta. It- användningen kan bli en katalysator och ett smörjmedel för ett mer aktivt småföretag. En generell iakttagelse är att de något större företagen (10–49 anställda) som använder it, alltid har något högre siffror vad gäller omsättning, marknad, export och samverkan än de mindre (1–9 anställda). Utom i ett fall där det motsatta resultatet sticker ut ordentligt. Det gäller hur stor nationell och internationell marknad samt export som de småföretag har vilka använder it för försäljning via hemsida. I detta fall är det de mindre företagen som i större utsträckning än de större har nationella och internationella marknader () och exporterar (). Enkel och avancerad it-användning Flertalet av företagen använder grundläggande it i olika former. Vårt intresse är primärt företag som vill komma vidare och använda en mer avancerad it. Frågorna som redovisas ovan gällande företagens syn på omsättning, marknad, export och samverkan utgår från tre olika sätt att använda it: it för inköp av varor och tjänster, it för försäljning via webbplats samt it för marknadsföring via webbplats. Det är mycket svårt, och kanske även tveksamt, att klassificera dessa tre användningssätt som enkla eller avancerade. Försäljning via webbplats bedömer vi vara en något mer utvecklad form av it-användning än enbart marknadsföring via webbplats. Resultatet av den ovan nämnda statistiken tyder därmed på att de företag som har en mer utvecklad it-användning har högre siffror gällande omsättning, marknad, export och samverkan än de som använder enklare it. Skillnader mellan småföretag och medelstora företag