sou · H0B33 · 2012-01-30 00:00:00 — I detta sammanhang bör det övervägas om det nederländska systemet med en s.k. inno- vationsbox eller andra liknande system kan tjäna som vägledning. Vid bedömningen av lämpligheten att införa skatteincitament för FoU ska bl.a. kravet på enkelhet beaktas samt de risker för dödviktskostnader och omklassificeringar av kostnader respektive intäkter som kan finnas vid särskilda skatteincitament. Kommittén ska särskilt beakta de krav ställer, både avseende EU- fördragets grundläggande friheter och statsstödsreglerna. När det gäller statsstöd ska kommittén särskilt beakta de rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation som Euro- peiska kommissionen lämnat i ett särskilt meddelande (2006/C 323/01). Eftersom många länder har system med skatte- incitament för FoU kan lärdomar dras från hur dessa system är konstruerade och hur det säkerställs att det finns ett verkligt FoU- innehåll i de fall incitament ges. Vidare bör ledning hämtas från de svenska erfarenheterna av det numera avskaffade särskilda FoU- avdraget. De nya företagsskattereglerna ska vara hållbara på . Bolags- skattebasen ska skyddas som det ska vara attraktivt att bedriva verksamhet i . Det är av största vikt att reglerna utformas på ett sådant sätt att möjligheterna till skatteundandrag- anden minimeras, som de administrativa kostnaderna för såväl företagen som hålls så låga som möjligt. En förutsättning för att detta ska uppnås är att det finns regler som medger ett effektivt och smidigt skatteförfarande. I uppdraget ingår därför även att undersöka de skatteadministrativa effekterna av de ändringar som övervägs I företagsskattereglerna. Vidare ingår i uppdraget att undersöka vilket behov av ändringar i de skatte- administrativa reglerna som lämnade förslag medför och att lämna förslag på sådana författningsförslag som anses nödvändiga. Samhällsekonomiska effekter m.m. av förslagen Med beaktande av de analyser och den forskning som finns på området och som bl.a. redovisats av , ska kommittén ana- lysera effekterna på investeringar, tillväxt, sysselsättning, inkomst- fördelning och välfärd av de skatteförändringar som övervägs. Kommittén ska även analysera effekterna på villkoren för det enskilda ägandet, inhemskt som utländskt. Analysen ska omfatta samtliga alternativ som övervägs, dels de konkreta reformförslag som kommittén presenterar, dels andra sätt att sänka skattebetal- ningarna från bolagssektorn. En analys ska också göras av hur alternativa lösningar påverkar olika grupper av företag och före- tagsformer, t.ex. avseende olika sektorer, företagens storlek och kapitalintensitet I uppstartsskeden. Baserat på dessa analyser ska kommittén rangordna de olika alternativen i ett bredare samhälls- ekonomiskt perspektiv, bl.a. med avseende på företagande, syssel- sättning och produktivitet. En jämförelse kan även göras med skattepolitiska åtgärder som ligger utanför kommitténs uppdrag t.ex. förändringar i socialavgifter och beskattning av förvärvsin- komster. Rangordningen kan antingen ske av varje föreslagen åtgärd för sig eller av en kombination av åtgärder. Vid analysen bör också uppmärksammas de eventuella effekter på samhällsekonomisk effektivitet som kan uppkomma genom interaktion mellan olika skattebaser, exempelvis bolagsskattebasen och basen för förvärvs- inkomstbeskattningen. Ett grundläggande syfte med uppdraget är att utvärdera och lämna förslag på möjliga breddningar av bolagsskattebasen som ska möjlig- göra en motsvarande sänkning av skattebetalningarna från bolags- sektorn och där också den skattemässiga neutraliteten mellan lånat kapital och riskkapital i form av eget kapital förbättras för att i förlängningen främja BNP, tillväxt och välfärd. Till den del enskilda lämnade förslag ändå skulle medföra negativa offentligfinansiella effekter, ska kommittén föreslå finansiering av förslagen enligt gällande finansieringsprinciper. Kommittén bör även analysera kort- siktiga och långsiktiga effekter som förslagen kan förväntas medföra, bl.a. vad avser reallöner och BNP. En analys bör även göras av hur ändrade regler påverkar olika grupper av företag och företagsformer, t.ex. företag i olika sektorer och i olika utvecklingsfaser samt företag av olika storlek. Vidare ska förslagens påverkan på den administra- tiva bördan för både företag och myndigheter redovisas. Effekten på företagens administrativa kostnader ska ses sammantaget för samtliga förslag med inriktningen att de ska minskas. De administra- tiva konsekvenserna av förslagen för och andra myndig- heter ska belysas, liksom eventuella kostnadsökningar och finansiering av dessa. Utredaren ska särskilt redovisa hur förslagen påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män i företagandet och arbetslivet. Utredaren ska tillämpa 14, 15 och 15 a §§ i kommittéförordningen (1998:1474) för att ange kostnadsberäkningar och andra konsekvens- beskrivningar. I ett delbetänkande, som ska lämnas , ska kommittén lämna förslag på incitament för riskkapital. Vidare ska kommittén lämna förslag på skatteincitament för forskning och utveckling i ett delbetänkande som ska lämnas . För de förslag som kommittén lämnar i sina delbetänkanden ska finansiering presenteras genom förändringar av skatteregler inom området. Ett alternativ är bl.a. att undersöka möjligheten att utvidga de befintliga ränteavdragsbegränsningsreglerna till externa förvärv. Kommittén ska redovisa det slutliga uppdraget . Beräkningar till avsnitt 6.10.2 I denna bilaga redogörs för bakgrunden till kommitténs ställnings- tagande om att begränsa det underlag som ingår i beräkningen för årets gränsbelopp i det fall då riskkapitalavdraget används, se avsnitt 6.10.2. Riskkapitalavdraget gör det möjligt för delägare i fåmansföretag att lämna utdelning och återinvestera samma belopp utan löpande nettobeskattning. En sådan transaktion påverkar inte företagets investeringar, men den påverkar skatten som betalas när aktierna säljs. Om underlaget som ingår i beräkningen för årets gränsbelopp inte begränsas kan skatteeffekten bli ganska stor. Beräkningarna visar att om underlaget begränsas till av anskaffningsutgiften för aktierna är en sådan transaktion inte lönsam. skatteeffekt av återfört riskkapitalavdrag aandel av anskaffningsutgiften som ingår i underlaget för beräkning av årets gränsbelopp Företaget lämnar utdelning och nyemitterar år 1. Vi antar att utdel- ningen beskattas , det vill säga att utdelning ryms inom gränsbeloppet. Nyemissionen motsvarar av utdel- ningen. Ägaren använder riskkapitalavdraget och behöver därför inte tillskjuta några ytterligare medel. Aktierna säljs år T, dvs. T-1 år efter transaktionen. Riskkapital- avdraget återförs när aktierna säljs. Gränsbeloppet är tänkt att motsvara avkastningen på det dubbel- beskattade egna kapitalet. Utdelning eller kapitalvinst som ryms inom gränsbeloppet beskattas i inkomstslaget kapital . Gränsbeloppet är summan av årets gränsbelopp och sparat utdel- ningsutrymme från föregående år. Gränsbeloppet år T förändras på följande sätt av transaktionen: (1) G = aE(s + )T - 2 (1+ s + )t - U(1+ s + )T -1 Den första termen visar att nyemissionen ingår i underlaget för beräkning av årets gränsbelopp 2. Årets gräns- belopp uppgår till E(s+9%). Därefter skrivs beloppet upp med s+3%. Faktorn a uttrycker hur stor del av anskaff- ningsutgiften som ingår i underlaget till årets gränsbelopp. (Utan riskkapitalavdraget är a=1.) Den andra termen visar att utdelningen minskar det sparade utdelningsutrymmet och därmed gränsbeloppet. När aktierna säljs beräknas kapitalvinsten som skillnaden mellan försäljningspriset och anskaffningsutgiften. Transaktionen påverkar vinsten på följande sätt: (2)V = P - E . Den delen av kapitalvinsten som ryms inom gränsbeloppet beskattas i kapital . Överskjutande belopp, dock högst mot- svarande 100 inkomstbasbelopp, beskattas i tjänst med 50–. Resterande belopp beskattas i kapital . Anta att kapitalvinsten beskattas som förvärvsinkomst på mar- ginalen. Kapitalvinstskatten beräknas då som (3)TV = 0,2G + 0,5(V - G) =0,5V - 0, Den första termen på den nedre raden visar att kapitalvinsten beskattas i tjänst om det inte finns något gränsbelopp. Den andra termen visar att skatten dras ner av gränsbeloppet. Transaktionen påverkar skatten på kapitalvinsten på följande sätt: V - 0,3 G P - 0,5E - 0,3 G Med ett riskkapitalavdrag förändrar transaktionen inte kapitalet i företaget, eftersom beloppet som delas ut är lika stort som nyemissionen. Följaktligen påverkas inte priset på företagets aktier vid en försäljning, P=0. Förtjänst vid försäljningstidpunkten av transaktionen Förtjänsten vid försäljningstidpunkten av transaktionen beror på hur kapitalvinstskatten påverkas samt på riskkapitalavdraget: (5)F = P - TV - Å Om F>0 finns det skattemässiga skäl att lämna utdelning och nyemittera. Används uttryck (4) för TV kan uttryck (5) skrivas om till (6) F = 0,5 P + 0,5E + 0,3 G - Å Med ett riskkapitalavdrag är P=0, E=U och Å=0,2E. Används uttryck (1) för G kan uttryck (6) skrivas om till (7) F = 0,3U 1 + a (s + ) (1+ s + ) - (1+ s + ) Frågan är då om transaktionen är lönsam, det vill säga om F>0 i uttryck (7). Svaret är ja, om faktorn a är tillräckligt stor. Det följer av uttryck (7) att transaktionen är lönsam om (8) a > (s + ) . (s + ) Vid en statslåneränta på är transaktionen lönsam om a>0,54. Exakt hur lönsam den är beror (utöver storleken på a)som löper mellan transaktionen och försäljningen av aktierna samt ägarens diskonteringsränta, det vill säga hur mycket en framtida förtjänst värderas till då transaktionen genomförs. Nuvärdet av förtjänsten beräknas som (9) NV = ( F) - 1+ r T 1 där aktierna säljs T-1 år efter transaktionen genomförs. Beräkning- arna görs med två olika diskonteringsräntor, respektive , där den lägre räntan är tänkt att motsvara en riskfri ränta. I de två första kolumnerna i tabell 1 redovisas nuvärdet av förtjänsten av transaktionen i det fall då hela anskaffningsutgiften ingår i underlaget för årets gränsbelopp (a=1), emissionsbeloppet är och statslåneräntan är . Riskkapitalavdraget får högst uppgå till , enligt förslaget. Det motsvarar ett underlag om , och det är därför som beräkningarna baseras på att just 1,5 miljoner kronor delas ut och återinvesteras. Det är dock möjligt för flera personer (till exempel familjemedlemmar) att genomföra trans- aktionen , så länge som sammanlagda riskkapitalavdrag i ett och samma bolag uppgår till högst . Det är också möjligt att upprepa transaktionen år . I praktiken kan det alltså vara möjligt att genomföra transaktioner av betydande storlek. Vid ett emissionsbelopp på och en stats- låneränta på uppgår den nuvärdesberäknade förtjänsten till om aktierna säljs efter transaktionen. Förtjänsten ökar ju det går mellan transaktionen och försäljningen. Om aktierna säljs uppgår nuvärdet av förtjänsten till , om de säljs till , och om de säljs till , när beräkningen baseras på diskonteringsräntan . Vid en högre diskonteringsränta är nuvärdet av förtjänsten mindre. Tabell B2.1 Nuvärde av förtjänsten i kronor. Hela beloppet återinvesteras. av anskaffnings- utgiften ingår i underlaget för årets gränsbelopp (a=1). Antal år mellan transaktion Utan en begränsning av underlaget för årets gränsbelopp blir det möjligt att tjäna in relativt stora belopp på att genomföra trans- aktionen. Transaktionen innebär inte något som helst risktagande för ägarna. När ägarkretsen är begränsad är transaktionen dessutom enkel och billig att genomföra. Beräkningarna visar att det kan motiveras att begränsa underlaget för årets gränsbelopp till av anskaffningsutgiften i det fall då riskkapitalavdraget används. 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2.Framtidens högkostnadsskydd i vården. 3.Skatteincitament för riskkapital. Framtidens högkostnadsskydd i vården. Skatteincitament för riskkapital. Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet.