sou · GZB360 · 2012-01-01 00:00:00 — Däremot fanns en tydligare önskan än hos facken om effektiv samordning för att bättre möjliggöra tillämpningen av forskningsresultat, gärna i form av lättillgängliga instrument som kan användas av arbetsgivare vid behov. En av kommentarerna löd: Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Någon form av funktion som tar till sig forskning, stimulerar forskning, gör forskningen tillämpbar, bevakar utvecklingen och sådant. Det ser vi att det finns ett behov av. Några påpekade att de var särskilt intresserade av att följa forskning om nya arbetsmiljörisker, till exempel av psykosocial art, friskfaktorer och behandlingsorienterad forskning. Tillgång till metoder och utvärderingar av metoder efterlystes av flera. De intervjuade meddelade att de framför allt vänder sig till Internet för sin nyhetsbevakning, antingen via sökmotorer eller hemsidor, exempelvis den som presenteras av Prevent (Arbetsmiljöupplysningen) eller . genomför en del eget utredningsarbete och behovsanalyser i vilka samarbete med forskare förekommer. Teknikföretagen bedriver egen nyhetsbevakning på nationell och internationell nivå. Den sker bland annat genom de kontaktytor som deras utbildningsverksamhet genererar. Medan endast sporadiskt kontaktar olika forskningscentrum, är Byggindustrier mer aktiva i sin bevakning och informationsspridning till medlemmarna, även om ambitionsnivån är betydligt lägre än för sedan: Jag gick ju direkt ifrån Bygghälsan över till Byggindustrier och egentligen för att fortsätta den forskning och den sammanhållande verksamhet som Bygghälsan hade haft . Men är det en person alltså som gör det. Vi har ju fortfarande kunskapssammanställningar, vi ger fortfarande ut skrifter och information till branschen, men naturligtvis inte i samma omfattning som det var en gång tidigare. Och jag har ju inga möjligheter alls till den överblick och den kunskapsinhämtning som man ändå hade med 450 anställda och ett nätverk som täckte i stort sett allt. Liksom Teknikföretagen inhämtar kommuner och landsting (SKL) kunskap genom sina olika funktioner och kontaktytor, till exempel i styrelsen för . SKL kommer också i kontakt med forskning genom den arbetslivsutveckling och forskningsfinansiering som sker i samarbete med Försäkring. Resultat av dessa satsningar finns på webbsidan Statliga myndigheter och departement Även statliga myndigheter och departement var positiva till denna punkt. På bedrivs en alltmer medveten egen omvärldsbevakning som förutom forskning även omfattar institu- Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet tionsmodeller, effektivisering m.m. Alla medarbetare bidrar till omvärldsspaningen men det finns även en särskild analysavdelning. En ny kunskapsaktör skulle välkomnas eftersom inte upplevde sig ha tillräckligt mycket tid och resurser för denna aktivitet. Tillsynsarbetet och EU-samarbetet är några av de kontaktytor som använder för att hämta ny kunskap. De flesta informations- och utbildningsaktörer var positiva till nyhetsbevakning och några påpekade att de skulle kunna bidra till denna uppgift. Däremot menade flera att de bara skulle använda sig av en sådan tjänst om den var bättre än den kunskapsinhämtning som redan sker inom respektive organisation. Projektet finansieras av Försäkrings program Från ord till handling och drivs av journalistkollektivet . Syftet med projektet är att förmedla forskningsresultat till praktiker inom tre olika branscher, vilket sker genom webbsidan och en tidning. Eftersom projektet är tidsbegränsat ansåg de ansvariga att en ny plattform för kunskapsförmedling skulle kunna vara en möjlighet att bygga vidare på det arbete de påbörjat. Även Prevent, som ägs och främst riktar sig till parterna i det privata näringslivet, ägnar sig åt nyhetsbevakning. Prevent sprider kunskap genom tidningen , webben, utbildningar och utbildningsmaterial som består av handböcker, faktaböcker och checklistor. Kunskapsupphämtningen sker främst i projektform i vilka parterna samarbetar och Prevent bidrar med förstudier. Särskilt till dessa förstudier skulle en kunskapsplattform vara användbar. Prevent ansåg att det har blivit svårare med kunskapsinhämtning sedan lades ned men att nya kanaler har utvecklats. Bland annat samarbetar man nu tätare med Försäkring, vilket upplevdes som positivt även om de såg viss risk att missa den forskning som inte finansieras av Försäkring. En av de intervjuade menade att det skulle behövas ett slags spider som söker av webben på nyheter inom området i och utlandet. , som säljer konferenser och utbildningar, utarbetar frågeformulär och driver förlag, har täta kontakter forskarvärlden. De bedriver en systematisk omvärldsbevakning vilket innebär att alla Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet anställda tar del av nyhetsbrev, media, fackpress, forskningskonferenser mm. Dessutom samlas kunskap in då de arbetar med medarbetarundersökningar, vilket görs i samarbete med forskare från . Så här sade man på Metodicum om sin konferensverksamhet: Man kan väl säga att vi jobbar som att ha örat på rälsen, fångar upp signaler genom våra informella nätverk och kontakter och sökvägar och så sätter vi ihop ett program som vi tror är intressant och så hyr vi in expertkompetensen som föreläsare () Arbetsmiljöforum bedriver liksom Prevent och Metodicum utbildning och ger även ut tidningen Du och jobbet. Liksom på Metodicum medverkar alla anställda i systematisk nyhetsbevakning som organiseras genom olika idéråd och redaktionsråd, i vilka forskare och arbetsmarknadens parter ingår. För att kunna bidra med något som inte redan finns menade att en nationell kunskapaktör måste hålla hög kvalitet och helst köpa tjänster från professionella aktörer: Vill man nå någonstans så kanske man måste ha fyra aktörer som är proffs på sin grej. Likaväl som man är proffs på att sortera och analysera så är det ett helt annat proffseri att komma ut med en information eller dra ihop tusen personer till ett seminarium eller på ett genomslagsmedia. Arbetsmiljöhögskolan, som bedriver arbetsmiljöutbildningar i samverkan med forskare från olika lärosäten, var däremot kritisk till idén och menade att det vore bättre att ge stöd och vidareutveckla sådana aktiviteter som redan pågår: () jag är inte säker på att det här ämnet ens mår bra av att det finns någon som pekar ut vad som är relevant arbetsmiljö- och arbetslivsforskning, utan det tycker jag ska ligga på universiteten. Forskningsfinansiärerna var i allmänhet positiva till denna punkt. De bedriver inte nyhetsbevakning i någon större skala men kommer genom sin anslagsverksamhet i kontakt med den pågående forskningen, dels genom de ansökningar som kontinuerligt kommer in och bedöms, dels genom olika slags informationsaktiviteter knutna till forskningen de finansierar. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Svenska bedriver man så många projekt (3 000–4 000 per projektperiod) att bevakning behövs av den egna verksamheten. För detta har man skapat fem temagrupper i samarbete med forskare på olika lärosäten som ska samla in kunskap från projekten och sprida den vidare. Dessutom finns processtöd till temagrupperna för att detta ska fungera bra. Försäkring bedriver omvärldsbevakning på uppdrag av parterna. Från uttrycktes tveksamhet till en alltför bred nyhetsbevakning eftersom den då skulle kunna riskera att bli för tunn och ointressant. Bland forskarna menade de flesta att nyhetsbevakning redan bedrivs av dem själva inom sina respektive fält. De uppgav att de håller sig uppdaterade genom Internet, till exempel PubMed, men även genom konferenser, nyhetsbrev, nätverk, handledning av doktorander bedömningar av forskningsprojekt och artiklar. Däremot bedömdes det som en viktig funktion för det övriga samhället, såväl praktiker som politiker. En av kommentarerna löd: Så det är framför allt för regeringens del som det här skulle vara viktigt, inte för forskarna. Den forskare som inte själv håller koll är snabbt ute ur branschen. Medan de flesta var positiva till samordning av bevakning och förmedling av strategiska områden gick ett par forskare ett steg längre och pekade på vikten av kompetenta mottagare: Det krävs också folk på departementsnivå som kan ta till sig kunskapen och föra den vidare. Flera betonade också vikten av långsiktig nyhetsbevakning. De arbets- och miljömedicinska klinikerna har försökt bygga nationella nätverk men upplever en osäker situation pga. den tillfälliga finansieringen. Forskare med närmare anknytning till forskningens praktiska tillämpning verkade mer positiva till nyhetsbevakning. En av dessa sa: Ett skulle ha till uppgift att systematiskt gå igenom vetenskaplig litteratur och även ha en överblick över grå litteratur och hemsidor för att sedan förmedla detta under olika rubriker. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet skulle vara mycket värdefullt, inte minst för oss som arbetar i gränslandet mellan forskning och utveckling av verksamheter och som lämnar förslag på åtgärder till företagshälsovård och skyddsombud eller håller utbildningar i de här frågorna. 3.3Upprätta och underhålla publikationsdatabaser över svensk arbetsmiljöforskning Representanterna som intervjuades var samtliga positiva till sådana databaser. Arbetsgivar- och branschorganisationerna var inte emot publikationsdatabaser men påpekade att om sådan skall drivas av en framtida kunskapsaktör så bör organiseringen vara flexibel och kostnadseffektiv. Teknikföretagen menade att de borde upprättas i nära samarbete med biblioteken för att undvika dubbelarbete. Statliga myndigheter och departement Statliga myndigheter och departement var något tveksamma till denna punkt eftersom sådan service redan tillhandahålls genom Internet och bibliotek. Med undantag av Arbetsmiljöhögskolan (se nedan i avsnitt 3.6.) var de intervjuade svagt positiva till förslaget men ansåg inte att det är ett högprioriterat område. Forskningsfinansiärerna var positiva till att ha databaser och register samlade på ett ställe men inga starka åsikter om detaljerna. FAS menade att det vore viktigt om en framtida aktör kunde bidra till Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet att det blir enklare för forskare och andra att få tillgång till publikationsdatabaser. Bland forskarna fanns såväl negativa som positiva åsikter. De som var negativa menade att bra forskning går att hitta på Internet genom söktjänster som PubMed och eller Google. Vissa menade att det i så fall vore bättre att använda och utveckla de aktörer som redan finns i , exempelvis Nationella Datatjänst (SND), sammanställningar som görs av de arbets- och miljömedicinska klinikerna, Arbline och . Ytterligare andra ifrågasatte varför just arbetsmiljöforskningen skulle särbehandlas. De forskare som var positiva till förslaget menade framför allt att en sådan databas skulle vara till nytta för praktiker, till exempel företagshälsovården, och vikten av att ha både publicerad och opublicerad, s.k. grå litteratur, samlat på ett ställe. Flera framhöll att en sökmotor som omfattar flera databaser skulle underlätta sökningar och att en nationell aktör skulle lösa den osäkra situation som råder då varken Arbline eller de arbets- och miljömedicinska klinikerna har stabil framtida finansiering. Så här uttryckte sig en av forskarna: Det är inte den mest högprioriterade uppgiften. Det mesta som publiceras och är av något värde ligger på nätet. Däremot skulle det kanske vara på plats att tillhandahålla någon form av sökhjälp, till exempel för företagshälsovården och skyddsombuden så att de kan få hjälp att hitta rätt. Som forskare har man tillgång till kommersiella tjänster som universitetsbiblioteken köper in, till exempel Web of Science, PubMed och , men det är dyrt att prenumerera på dem. Google används ju också allt mer. För gemene man är det den viktigaste källan. Men där kan det vara svårt att avgöra vad som är seriös kunskap och vad som är mindre seriöst. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet 3.4Upprätta och underhålla register över svenska forskargrupper inom arbetsmiljöområdet De intervjuade fackliga representanterna var för ett sådant register, vilket skulle underlätta kontakter med forskare inom ett specifikt område vid behov. Arbetsgivar- och branschorganisationerna såg ett värde i en översikt av forskargrupper men återigen med förbehållet att det borde ske på ett flexibelt och kostnadseffektivt sätt. I en sammanfattande PM som överlämnades till från Teknikföretagen står följande: Vi har svårt att överblicka vem som gör vad inom området, även om vissa kontaktnät naturligtvis finns. Via har vi bl. a. försökt få en bild av var kurser och forskning kring arbetsmiljö och arbetsvetenskap bedrivs och vad de/den innehåller, men det har varit svåröverblickbart. Statliga myndigheter och departement De myndigheter och departement som intervjuades var positiva till en systematisk överblick över svenska forskargrupper men tveksamma till genomförbarheten eftersom forskare ofta är verksamma inom flera olika forskningsfält och dessutom tenderar att röra på sig mellan olika forskningsmiljöer. En myndighet föreslog att den framtida kunskapsaktören skulle kunna hjälpa forskare och andra att hitta sådan information och även initiera forskningssamarbeten mellan forskare och mellan forskare och praktiker. De flesta informations- och utbildningsaktörer såg detta som något angeläget. En av de intervjuade efterlyste även ett kalendarium där journalister och andra kan följa vad som händer i forskarvärlden, t.ex. konferenser. En annan föreslog att ett urval av de bästa Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet forskningsprojekten skulle kunna presenteras på kunskapsaktörens hemsida med möjlighet att gå in på de olika medverkande för att se vilken profil de har. En tredje aktör efterlyste en samlad bild av forskarna eftersom man upplevde svårigheter att bli insläppta i forskarnas egna nätverk och föreningar. för Vidareutbildning inom Arbetsmiljöområdet () menade att denna punkt skulle vara till stor hjälp i deras arbete. Antalet svenska kursdeltagare och NIVA-kurser organiserade i har sjunkit stort sedan ALI:s nedläggning, vilket enligt delvis kan förklaras med att deras svenska intressentregister med 7 000 svenska namn sedan ALI:s nedläggning inte längre uppdateras. Arbetsmiljöhögskolan, vars arbete med uppdragsutbildning genererar automatiskt kunskap om aktiva forskargrupper, uttryckte tveksamhet till behovet av ett register eftersom det anser att det är relativt lätt att ta reda på vilka forskare som håller på med vad genom Internet. Forskningsfinansiärerna var positiva till att en samlande punkt för databaser och register. FAS och har egna intressentregister som kanske skulle kunna användas tillsammans med de uppgifter som finns hos Försäkring. En av de intervjuade nämnde ett samarbete mellan forskningsfinansiärerna vid man forskning.nu där funktionen expertsvar för journalister ska möjliggöra kontakter med forskare inom ett speciellt ämne. Problemet med denna funktion, enligt personen, är att den inte har en tillräckligt stark identitet och därför inte används i den utsträckning som vore möjlig. Forskarna var nästan genomgående positiva. En av dem sa: Det skulle vara väldigt bra att ha en sådan förteckning. Inom forskarvärlden är vi visserligen en ganska liten familj, men alla känner inte varann och dessutom finns det forskare inom områden som gränsar till arbetsmiljön som det kan vara bra att känna till. Ett sådant register skulle också vara bra för folk utanför forskarvärlden som journalister, myndigheter, fackliga organisationer, arbetsgivarorganisationer och de som jobbar inom företagshälsovården. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Enligt en medlem av det FAS-finansierade nätverket för forskning om företagshälsovård är ett nationellt register under uppbyggnad men nätverket oroar sig för framtiden då anslaget tar slut. Några ansåg att en internetportal vore bra som samlar de register som finns. Där skulle svenska forskargrupper kunna presenteras med länkar till deras hemsidor, något som framför allt skulle vara av nytta för avnämarna och utländska intressenter. Andra menade att det borde finnas en informationstjänst som kan besvara de förfrågningar som tidigare gick till och som framför allt skickas till och de arbets- och miljömedicinska klinikerna. Forskare som var tveksamma till förslaget menade att det skulle kräva mycket arbete att sköta ett sådant register och att det även kan vara komplicerat, vilket erfarenheter från visade då ett register över svenska arbetslivsforskare upprättades nedläggningen. Andra menade att forskare inom respektive forskningsfält känner till sina kollegor och i andra fall relativt lätt kan ta reda på det genom Internet, till exempel via . 3.5Tillhandahålla webbportal/länksamling med svenska aktörer på arbetsmiljöområdet Detta framhölls av de fackliga organisationerna som bra och nödvändigt. De intervjuade var positiva till en webbportal men bara om den är av så hög kvalitet att den kan bidra med något utöver den information som finns att tillgå på de portaler som redan finns. Flera påpekade att de webbsidor som finns inte används i någon stor utsträckning pga. alltför snäv inriktning och otillräcklig kvalitet. påpekade att en sökportal, där man genom länkar kan söka informationen själv, kan vara bättre än en innehållsportal. En sådan skulle även vara enklare att administrera. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet Statliga myndigheter och departement De myndigheter och departement som intervjuades var positiva. Från Företagshälsovårdsdelegationen framhölls att deras hemsida är välbesökt och att många ringer, vilket tyder på att behovet finns. De intervjuade informations- och utbildningsaktörerna har i allmänhet egna portaler eller hemsidor och var i varierande grad positiva till förslaget. Alla pekade på vikten av att portalen uppnår och lyckas hålla mycket hög kvalitet. Arbetslivsjournalisterna menade att synergieffekter skulle vara möjliga genom samarbete med och utbyggnad av , som är finansierad av ett antal myndigheter. Metodicum såg behovet av en övergripande portal av hög klass men menade att det kan vara svårt att hålla en sådan uppdaterad. Några föreslog att webbverksamheten skulle kunna läggas ut på entreprenad till en professionell firma. Ett annat förslag var att överlåta ansvaret till användarna genom att låta intresserade personer lägga upp sin forskning eller forskningsbehov på webben för att på så sätt skapa kontakter med andra forskare och användare. Även forskningsfinansiärerna var positiva till förslaget. Den intervjuade personen från FAS framförde vikten av att underlätta för den som söker information genom att noga välja ut länkar och tillhandahålla en sökmotor: Det tror jag är en bra funktion för en aktör. Länka och koppla vidare, men risken är att den blir en passiv anslagstavla med en lång lista av länkar, så det är viktigt att fånga upp och se vad som är relevant i olika sammanhang. Jag trior att alla i den här branschen lider av, om inte drunkningsdöd så i alla fall snorklingssyndrom. Man mäktar inte med. () Ska man ha en webbportal måste man även ha en enklare sökmotor för oftast om man följer en länk så kommer man till en ny hemsida och så måste man söka där. Jag tror även att de är bra att ha en slags anslagstavla som ger överblick, där man kan se vad som är på gång. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet I stort sett alla de intervjuade forskarna såg en webbportal som en naturlig del av den nya aktörens ansvarsområden där nyhetsbevakning, register, länksamling och annat presenteras för allmänheten: Det saknas och det vore jättebra om det fanns. Det vore utmärkt att ha en övergripande webbportal med sammanställningar av forskningsenheter, forskare och forskningsprojekt, men också utbildningsenheter och kurser, liksom konsulter och andra aktörer, så att man kan hitta allt på samma ställe. Flera initiativ finns redan, till exempel de arbets- och miljömedicinska klinikernas hemsida och samarbetet kring företagshälsovårdsforskning, men situationen för dessa är osäker pga. tidsbegränsad finansiering. Flera påpekade vikten av kvalitetsgranskning och att en ny portal borde vara bättre och annorlunda än alla de portaler som redan existerar. Några föreslog att ansvaret för webbinnehållet skulle decentraliseras till olika högskoleinstitutioner som skulle utses som nationell expertresurs inom olika områden. Den mest tveksamme forskaren menade att de portaler som redan existerar, bland andra , fungerar bra både för forskare, media och andra brukare. 3.6Erbjuda biblioteksservice på arbetsmiljöområdet Alla de fackliga organisationer som intervjuades var positiva till biblioteksservice, helst av den typ som fanns på . LO menade att många av deras medlemmar inte klarar av att hitta informationen via Internet och att det slags biblioteksfunktion som fanns på , med en lättillgänglig samling samt kunnig och hjälpsam personal, borde finnas i den nya organisationen. Organisationerna som kontaktades var i allmänhet tveksamma till behovet av biblioteksservice. menade att forskare söker sin egen information och att ett särskilt bibliotek skulle vara Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet För egen del menade att de varken har kunskap, tid eller resurser att söka information från bibliotek och att organisationens främsta intresse är tillämpningen av forskningen. SKL saknar och hade tidigare ett eget bibliotek, vilket även det är nedlagt. I intervjun med sades följande: Det är väl frågan om man ska ha det hos sig. Det finns ju universitetsbiblioteken och det finns ju många sätt att sammanlänka bibliotek. Även från Teknikföretagens sida saknades behovet av en särskild biblioteksservice: Vi får tyvärr erkänna att vi i begränsad omfattning använder den biblioteksservice som redan finns, bl. a. via universiteten och det gäller även bibliotek, som ligger på Universitets bibliotek Statliga myndigheter och departement Myndigheterna och departementet var tveksamma till denna punkt. menade att ett särskilt bibliotek inte behövdes eftersom man kan söka på Internet och uppsöka vanliga bibliotek, särskilt i ljuset av att få specialområden har ett eget bibliotek De intervjuade aktörerna hade delade meningar om denna punkt. Arbetslivsjournalisterna menade att de saknar den hjälp och de kontakter de fick genom . Arbetsmiljöhögskolan, som tillsammans med FALF) numera organiserar Arbline, menar att det inte behövs ett bibliotek eftersom det redan har återuppstått, om än i annorlunda skepnad. Databasen har förts över till bibliotek på och finns tillgänglig i samarbete med Libris som en nationell resurs på . För att kunna låna böcker krävs emellertid medlemskap i . har fortfarande en del av ALI-bibliotekets monografier, medan delar av litteraturen körts till . Strategiska medel har skjutits till från att köpa in ny litteratur och finansiera Resultat från intervjuer med forskare och avnämare inom arbetsmiljöområdet delar av en bibliotekarietjänst. Nyinköpt litteratur består till största möjliga del av e-böcker och en viktig del av databasen består av s.k. grått material, dvs. opublicerad litteratur som examensarbeten och rapporter. Bland de tillfrågade forskningsfinansiärerna rådde delade meningar om ett arbetsmiljöbibliotek. såg en möjlighet att kunna sprida de egna rapporterna genom ett sådant. På uttrycktes tveksamhet då man inte upplevt att någon saknar . Från FAS föreslogs att ett existerande bibliotek kunde utses till att vara ansvarsbibliotek för arbetsmiljöfrågor, till exempel ett universitetsbibliotek, med uppgift att främja en positiv utveckling för bibliotek och IT-stöd: Bibliotek är ju ett ganska gammaldags begrepp.