sou · H0B36 · 2012-02-16 00:00:00 — Denna lämnas in på en särskild blankett. Den för- säkrade ska underteckna att räkningen är rättvisande på heder och samvete. Vid varje slutavräkningsperiod () ska brukaren redovisa hur många timmar som har använts och om det finns kvar medel av assistansersättningen som inte använts till köp av assistans eller för kostnader för personliga assistenter. En mer detaljerad kostnadsredovisning ska lämnas i de fall när brukaren har förhöjt timbelopp och detsamma gäller för den som själv är arbetsgivare för sina assistenter. Efter avtal med brukaren kan anordnaren åta sig att sköta redo- visningen av tidredovisningar och räkningar. Brukaren ska dock underteckna dessa dokument på heder och samvete. Om brukaren har en god man eller förvaltare kan dokumenten även undertecknas av denne på heder och samvete. Både tidredovisning och räkning ska vara inlämnade till senast den 5:e i andra månaden efter den månad redovisningen avser. Om det inte sker får hålla inne eller sätta ner månadsbetalningen till dess redovisning skett. När tidredovisningen är inlämnad ska kontroll göras av om räkningen är underskriven av behörig person, om brukaren beviljats undantag från tidredovisning, om det finns beslut om assistans- ersättning under sjukhusvistelse eller om det finns ett beslut om fastställt timbelopp för den aktuella perioden. Vidare ska hand- läggaren kontrollera att antalet timmar på räkningen stämmer med summan av antalet timmar på tidrapporterna. I de fall brukaren är arbetsgivare för sina assistenter utökas kontrollen till att bedöma assistenternas arbetstid eftersom det finns begränsningar hur länge dessa får arbeta. I vägledningen anges att normalt godkänner högst i genomsnitt per assistent, ytterligare tid kan i vissa fall också vara ersättningsgrundande41. När det gäller personliga assistenter anställda av kommuner, kooperativ eller liknande förutsätts av att frågor om arbetstid uppmärksammas av arbetsmarknadens parter när de träffar kollektivavtal. I samband med att en räkning registreras i IT-stödet för utbetalning ska vissa kontroller göras. Exempelvis ska det upp- märksammas om antalet beviljade timmar skiljer sig mycket från använda timmar. Det kan leda till en impuls att informera brukaren om att ansöka om fler timmar eller att ompröva rätten till assistans- ersättning. Avslutningsvis görs en bedömning av hur många timmars assistansersättning som ska godtas av de som redovisats på räkningen. För att förhindra felaktiga utbetalningar ska beslut om assistans- ersättning attesteras av någon annan än den person som handlagt ärendet. Därmed är minst två personer inblandade i registreringar som påverkar eller genererar stora utbetalningar. Utbetalningar ska attesteras av en tjänsteman med lägst befattningen enhetschef/sektionschef och huvuddelen av alla utbetalningar inom assistansersättningen överstiger denna gräns. Attestering krävs vid registreringar av nya beslut, ändringsbeslut, registrering av konto för utbetalning och beslut om reducering av skulder. Slutavräkning ska göras efter varje sexmånadersperiod för vilken assistansersättning har beviljats. Antalet utförda assistanstimmar räknas då av mot antalet beviljade timmar för vilka ersättning betalats ut. I de fall en slutavräkning medför att ersättning ska betalas tillbaka får vid nästa utbetalning hålla inne ett skäligt belopp för att räkna av det som betalats ut för mycket. Detta sker i regel automatiskt i IT-stödet för assistans- 41 Enligt lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete får den ordinarie arbetstiden vara högst i genomsnitt för av högst . I vissa undantagsfall kan den ordinarie arbetstiden förlängas. När det finns särskilda skäl får övertid tas ut med högst av , dock högst under ett kalenderår. Handläggaren ska även vid slutavräkningen kontrollera vilket timbelopp som ska betalas ut för perioden samt att alla uppgifter som brukaren ska lämna är korrekt ifyllda. 4.4.4Utredningsresurser för assistansersättning och produktivitet Totalt kostade handläggningen av assistansersättningen vilket är knappt en procent av bruttokostnaden 2010. Förvaltningskostnaderna för assistansersättning har ökat . fattades 13 507 beslut i assistansärenden och 16 895 personer erhöll assistansersättning42. Styckkostnaden för handläggning av beslut uppgick till vilket innebar en ökning jämfört med året innan43. Ökningen kommenteras i årsredovisningen och förklaras av att man genomfört en avarbetning av äldre tvåårsomprövningar. Dessa ärenden har varit mer resurskrävande än nybeviljanden och tvåårs- omprövningar som gjorts inom utsatt tid44. Den processbeskrivning som gäller utgår från att det i genomsnitt ska ta att utreda och förbereda beslut i ett assistansärende. Då ingår även tid för utredningssamtal med den sökande . har som mål att av assistans- ersättningsärendena ska handläggas och enligt årsredovisningen för uppnåddes detta (utfall av ärendena)45. Handläggningstiderna har förkortats . åren 2006–ökade andelen ärenden som handlades än från . följer löpande upp de individuella hand- läggarnas produktivitet och det finns individuella produktionsmål . Baserat på processbeskrivningen och handläggnings- tiden går det att ta fram en norm för hur många ärenden en handläggare bör producera . årsredovisning , s. 112. 43Styckkostnaden beräknas genom att de totala förvaltningskostnaderna för en förmån divideras med antalet beslut i ett ärendeslag. årsredovisning , s.44. 45Ibid., s. 25. chef går igenom det individuella resultatet och detta utgör till- sammans med andra faktorer grund för lönesättningen. För att höja kvaliteten i handläggningen och ge utvecklingsmöjligheter för handläggaren har utarbetat ett förslag till kvalitativa mål som ska generera kvalitativa uppföljningar av handläggarnas insatser. 4.4.5Kontroller av assistansersättningen och riskanalyser kontrollfunktioner granskades av Statskontoret och uppdraget var att analysera betydelsen av olika drivkrafter för dimensioneringen av olika kontroller och åtgärder mot felaktiga betalningar46. Statskontoret konstaterade att det fanns fem, huvudsakliga, typer av kontroller inom : Kontroller i handläggningen, kontrollutredningar, utbetalnings- kontroller, kvalitetskontroller och oegentlighetskontroller. Där- utöver tillkommer myndighetens internrevision. Ansvaret för de olika funktionerna är uppdelat inom organisationen. LFC ansvarar för att kontroll genomförs i handläggningen. Avdelningen för försäkringsprocesser har en kontrollenhet som leder arbetet med kvalitetskontroller och utbetalningskontroller samt kontroll- utredarnas arbete. Säkerhetsstaben ansvarar för oegentlighets- kontrollerna och där finns även enheten för dataanalys som gör riktade dataanalyser vid oegentlighetskontroller. Kontroller i handläggningen, eller förebyggande kontroller, är svåra att avgränsa från handläggningen i övrigt. När det gäller assistansersättningen prövas exempelvis frågan om den sökande hör till en personkrets och uppfyller de krav som ställs för att få ersättning. Rätten till ersättning ska omprövas förflutit, dessa omprövningar är också en form av kontroll enligt Statskontorets synsätt. Kontrollutredningar påbörjas när det finns misstanke om att en försäkrad person med avsikt har försökt att få eller har fått ersättning felaktigt utbetald till sig. Impulsen kan komma från riktade kontroller eller från interna eller externa kontakter. arbetade cirka 140 personer med kontrollutredningar och under det året koncentrerades kontrollverksamheten till sex orter i kontrollarbete – drivkrafter och dimensionering. : Statskontoret; 2010. Arbetet bedrivs i fyra regioner och är lokaliserade till ett antal LFC. Det finns även en kontrollgrupp som är specialiserad på grov organiserad brottslighet och en för internationella ärenden som är lokaliserad till (NFC). Utbetalningskontroller görs för att förebygga och upptäcka oavsiktliga fel och oegentligheter från handläggarnas sida. De utförs av särskilt utsedda kvalitetskontrollanter vid LFC som inte deltar i handläggningen av de ärenden som kontrolleras. Dessa kvalitetskontrollanter ansvarar även för kvalitetskontroller i efter- hand av ärendehandläggningen. Kontrollanterna använder sig av IT-stöd, QbenII som gör ett slumpmässigt urval av ärenden som därefter granskas efter ett formulär. Dessa kontroller görs och det finns även mål i styrkortet om kvalitetsnivån i ärendehandläggningen. Oegentlighetskontroller görs främst genom dataanalys och baseras på riskanalyser som formulerats av säkerhetsstaben till- sammans med processansvariga. Analyser görs även efter impulser från olika håll. Internrevisionen granskar myndighetens verksamhet enligt revisionsplan och assistansersättningen granskades enligt plan. Internrevisionen gjorde en samlad bedömning av ändamåls- enligheten och effektiviteten av den interna kontrollen av assistans- ersättningen och fann att den var otillfredsställande. Rapporten innehöll åtta förbättringsförslag och en åtgärdsplan har tagits fram för de områden där väsentlig risk bedömdes förekomma. producerade en riskrapport avseende felaktiga utbetalningar som bygger på riskanalyser för de 13 förmånsslag som står för av totala utbetalningar. Assistansersättningen ingick i analysen som ledde till identifiering av risker, dessa var jämnt fördelade mellan fel som orsakas av allmänheten och fel som orsakas av . Nio av tio prioriterade risker avses att begränsas och gör bedömningen att införandet av det IT- baserade ärendehandläggningssystemet kommer att underlätta arbetet med att åtgärda risker i handläggningen47. I den kommande processbeskrivningen av assistansersättningen kommer kontroll- aspekter ges mer tyngd. Riskrapport för felaktiga utbetalningar inom socialförsäkrings- handläggningen . På pågick även arbete med att ta fram en ny kontrollpolicy. Ett utvecklingsarbete i pågår och har getts nationell spridning. Det baseras på dataanalyser och har lett till ett flertal kontrollutredningar inom assistansersättningen. Statskontoret har i en rapport redovisat de bedömningar myndig- hetsledningarna gjort vid respektive Statskontoret av den interna styrningen och kontrollen avseende felaktiga utbetalningar vid tre myndigheter varav var en48. Statskontoret pekade i rapporten på att även om myndigheter själva bedömer att deras interna styrning och kontroll är betryggande utgör detta ingen garanti för att det inte förekommer felaktiga utbetalningar. Om det förebyggande arbetet ska bli effektivt krävs att kontrollarbetet genomsyrar hela organisationen och startar hos handläggarna närmast kärnverksamheten. Statskontoret hävdade att de konkreta riskerna oftast uppträder längst ut i styrkedjan eller i myndighetens handläggning av olika ärenden och i de uppgifter som ligger till grund för beslut49. I Statskontorets rapport om handläggningen av assistans- ersättningen gav också handläggare uttryck för att de uppfattar att nya ansökningar och genomströmning av ärenden prioriteras högre än arbete med olika kontrollinsatser. En bild som gavs av de intervjuade var att de tror att detta kan leda till att handläggare väljer att godkänna stödbehov som inte är fullständigt utredda50. Statskontoret har också granskat kontrollarbetet i utifrån drivkrafter och dimensionering och fann att en helhetssyn saknas i kontrollarbetet och efterlyser en samordnande funktion i ledning mot bakgrund av den komplexitet som uppstår till följd av att kontrollansvaret är uppdelat på många delar av organisationen. Myndigheten var också kritisk till att hand- läggare uppger att de avstår från att göra kontroller som inte finns medtagna i processbeskrivningarna och att inte gett tydliga besked om i vilken utsträckning alla villkor för en ersättning ska kontrolleras. De individuella målen uppfattades också i rapporten kunna ha en återhållande effekt på handläggarnas benägenhet att genomföra kontroller. Det indikerade, enligt Fångar FISKEN fel? Betydelsen av intern styrning och kontroll för att motverka felaktiga utbetalningar. : Statskontoret; 2011. 49Ibid., s. 5–7. handläggning av assistansersättning. 2011: 16. : Statskontoret; 2011, s. 60. Statskontoret, en obalans mellan kvantitet och kvalitet i hand- läggningen. I rapporten gavs också exempel på att handläggare avstår från att överlämna ärende till kontrollhandläggare trots att de haft skäl att misstänka att det förekommer eller finns risk för felaktiga utbetalningar på grund av oriktiga uppgifter från den försäkrade51. har tre kärnvärden som ligger till grund för kvalitetsbedömningen och måluppfyllelsen. Dessa är enkelt, snabbt och rätt. I årsredovisningen för förklaras begreppen på följande vis: Med enkelt menas att kontakterna mellan myndigheten och kunderna ska anpassas efter kundernas behov, att kunderna ska ha goda möjligheter att komma i kontakt med myndigheten, att myndigheten använder ett begripligt språk i informationen och att kunderna ska mötas av ett vänligt och respektfullt bemötande. Med snabbt avses att ärendehandläggningen genomförs utan onödiga dröjsmål. Med rätt menas beslutskvalitet och den mäts bland annat genom kvalitetskontroller av att beslut har fattats på ett tillräckligt beslutsunderlag52. Kvalitetsbedömningen av verksamheten tar sin utgångspunkt i dessa kärnvärden och under kärnvärdet enkelt redovisas hur nöjda kunder är med hjälp av ett index (NKI). Personer med funktionshinder uppges vara den minst nöjda gruppen och resultatet är ungefär detsamma som vid tidigare mät- ningar. De riktade stöden har större avslagsfrekvens än andra ersättningar och beslutens utfall tolkas som avgörande för sökanden. gör tolkningen att kunderna för- väntar sig mer än vad regelverket tillåter vilket slår igenom i värderingen av . Utredningen i dessa ärenden kräver ofta att integritetskänsliga frågor ställs och det kan också påverka utfallet53. kontrollarbete – drivkrafter och dimensionering. : Statskontoret; 2010, s. 57–58. årsredovisning , s. 42. 53Ibid., s. 18. Kvalitetsbedömningen när det gäller kärnvärdet snabbt görs med hjälp av mätningar av handläggningstiden. Assistansersättningen är en ärendekategori som har lång handläggningstid jämfört med andra förmåner. I årsredovisningen redovisas att handläggnings- tiderna har minskat för de förmåner som är tidskrävande att hand- lägga, däribland assistansersättning. Vidare redovisas att spridningen i handläggningstidens längd har minskat vid jämförelser mellan olika LFC. Ett annat mått som används är andelen ärenden med långa hand- läggningstider dit assistansersättningen hör. För dessa ärenden tog vart tionde ärende att handlägga än . Det finns en diskussion om tillförlitligheten i detta mått då det kan ifrågasättas i vilken grad kan påverka hand- läggningstiden då myndigheten är beroende av externt underlag54. Kvalitetsbedömningen när det gäller kärnvärdet rätt görs med hjälp av kontinuerliga kvalitetskontroller av mått som tillräckliga beslutsunderlag och rätt beslut (av de ärenden som har ett tillräckligt beslutsunderlag). För assistansersättningen redovisas inte specifikt någon uppgift i årsredovisningen för . I Statskontorets rapport om handläggningen refereras då assistansersättningen uppgick till 97, vilket översteg målet i styrkortet som var . Statskontoret påpekar i rapporten att de som utför kontrollerna saknar djupare kunskaper om ärendena och syftet är inte att ompröva de beslut som fattats utan att kontrollera underlaget för beslutet. Statskontoret menar att det inte går att se i kontrollerna att förmånen faktiskt har använts på rätt sätt55. 4.4.7Utvecklingsområden, planerad och beslutad utveckling Regeringen gav i uppdrag att följa upp sina lokala försäkringscenters beslut om personlig assistans enligt 9 a § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Uppdraget innebar att skulle rapportera hur arbetet med enhetlighet i beslut som gäller såväl grundläggande behov som andra personliga behov avseende personlig assistans utvecklas och föreslå åtgärder om så skulle krävas för att kunna öka 54Inspektionen för socialförsäkringen. : Inspektionen för socialförsäkringen; 2011, s. 46. handläggning av assistansersättning. 2011: 16. : Statskontoret; 2011, s. 68. rättssäkerheten och enhetligheten i besluten. Uppdraget skulle redovisas . I svar till regeringen redovisas olika insatser redan gör för att åstadkomma en enhetlig handläggning men också behov av utveckling56. har tagit beslut om en strategisk inriktning av verksamheten fram . I denna strategi lyfts personer med funktionshinder särskilt fram mot bakgrund av det sektorsansvar som myndigheten har och behov av att mer anta ett enhetligt förhållningssätt i administrationen av assistansersättningen. Möjligheten att helt eller delvis koncentrera handläggning och beslut kommer att utredas och särskilt frågan om en koncentration av hanteringen av tid- redovisningar. En enhetlig handläggning ska nås genom att utveckla kompetensen hos handläggarna som ska kunna våga lita till sin egen kompetens och en fortsatt utveckling av försäkrings- styrning som stöd. redovisar också att myndigheten avser att inleda ett arbete med att beskriva vilka behov som avses med begreppet andra personliga behov. Arbetet syftar till att ta fram en måttstock som handläggarna kan använda för en ökad enhetlighet. nämner också framtagandet av ett metodstöd för tvåårsomprövningar som ska göra det lättare att prioritera i vilka ärenden en mer ingående utredning och prövning är befogad. Förslag som lämnar till regeringen gäller behovet av ett klargörande i regelverket om möjligheten att använda medicinska teamutredningar för att få till stånd bättre beslutsunderlag. Vidare tar upp frågan om att regeringen ska tillsätta en särskild utredare med uppdrag att utarbeta ett förslag om en över- föring av huvudmannaskapet för personlig assistans till . Vid en sådan överföring bör det även aktualiseras om ska ta över tillståndsprövningen från . Svar på regeringsuppdrag . har flera myndighetsuppgifter som har kopplingar till assistansersättningen och utredningens uppdrag. En ny uppgift utgör ansvaret för tillstånds- prövning gällande enskilda som önskar bedriva yrkesmässig verksamhet med personlig assistans och ansvaret att ta emot anmälningar från de assistansberättigade som själva är arbetsgivare åt sina egna assistenter. gäller också att ansvar för tillsyn omfattar all verksamhet inom ramen för LSS57. har inom ramen för andra delar av sitt myndighetsansvar framställt olika rapporter och utvärderingar gällande assistansersättningen och myndigheten har allt sedan reformen trädde i kraft haft regeringens uppdrag att följa och utvärdera densamma. har även inom ramen för sitt uppdrag ett samlat sektorsansvar för genomförande av de handikappolitiska målen med anknytning till myndighetens verk- samhetsområde. har på regeringens uppdrag utvecklat ett bedömningsinstrument som kan användas för att bedöma stöd- behoven inför beslut om assistansersättning. har medverkat i utvecklingen och instrumentet har prövats i praktiken på ett antal LFC. Det finns ännu inte någon utvärdering av hur bedömningsinstrumentet har påverkat besluten om assistans- ersättning och om det lett till en ökad enhetlighet i beslutsfattandet vid de LFC som använt sig av bedömningsinstrumentet vid jämförelse med de LFC som inte gjort det. I detta avsnitt redovisas översiktligt inriktning och resultat av tillståndsprövningen och tillsynsansvaret. I avsnitt 3.6 i betänkandet redovisas den rättsliga grunden för tillsyn, tillståndsplikt och därmed sammanhängande frågor. 2009/10:176, s. 22–29. Bakgrunden till införandet av tillståndsplikt är ett förslag från och tidigare som pekade på behovet av en stärkt tillsyn58. pekade på olika alternativ och ett förslag var en certifiering av assistansanordnare som skulle genom- föras av en tillståndsgivande myndighet. Regeringen ansåg i propositionen att behovet av skydd för de assistansberättigade är stort och föreslog därför att tillståndsplikt skulle införas trots att det inskränker på näringsfriheten. hade exemplifierat vilka krav som borde vara uppfyllda för att tillstånd skulle kunna ges och regeringen anslöt sig i huvud- sak till kommitténs förslag. En förutsättning för tillstånd skulle vara att det av ansökan framgår att den som ska bedriva verk- samheten har god kunskap om den lagstiftning som styr verksamheten, inklusive lagstiftning om arbetsmiljö och hantering av ersättning för personlig assistans. Andra krav som nämndes var att den som ska bedriva verksamheten ska ha goda kunskaper om förhållningssätt, bemötande, ekonomi och kunna beskriva hur personalens kompetens ska säkerställas också utifrån framtida krav. fick ta emot ett långt större antal ansökningar om tillstånd än vad som förutsetts. När ansökningstiden gått ut hade 1 100 ansökningar registrerats och myndigheten mottar cirka 10–15 ansökningar . Intresset av att bedriva verksamhet är således mycket stort och översteg förväntat antal. Utöver de krav för tillstånd som redogjorts för ovan prövar även vandeln både av personerna bakom det sökande företaget och av den som ska förestå vården/omsorgen. Lagstödet för denna vandels- prövning får dock betecknas som osäkert. Av tillståndsprövning kan konstateras att per hade myndigheten beslutat i 459 ärenden. Av dem var 285 bifall och 85 avslag59. för avslag var i flest fall att den sökande inte kunnat visa att kompetenskraven var upp- fyllda, detta gällde för av de ärenden som avslagits. En inte obetydlig andel, av ärendena, avslogs på grund av kon- staterade brister i vandeln såsom noteringar i belastningsregistret om allvarlig brottslighet, skulder noterade hos Kronofogde- Personlig assistans till funktionshindrade. : ; 2004, s. 69–72. 59Socialstyrelsen tog beslut om avskrivning i 56 ärenden, avvisning i 26 ärenden och 7 ärenden klassificeras som övriga beslut av . myndigheten och/– eller konkurser eller liknande noteringar hos . 4.5.2Socialstyrelsens tillsyn gällande personlig assistans tillsyn allmänt inom funktionshinderområdet har handlat om egeninitierad verksamhetstillsyn och tillsyn utifrån klagomål från enskilda samt inom hemsjukvården. slutsats är att det finns allvarliga brister i stödet till personer med funktionsnedsättningar enligt LSS. Flera av dessa brister har påtalats av tidigare men kvarstår. bedömer att tillsynen inom funktionshinderområdet behöver förstärkas och myndigheten avser att prioritera egna tillsynsuppdrag inom LSS-området60. Det förtydligade tillsynsansvaret avseende assistansanordnare är under utveckling och kommer, enligt ansvarig tjänsteman, att komma i gång . Denna tillsyn kommer att ledas av LSS-inspektörer i de sex regionala tillsynsenheterna. har utsett en tjänsteman som nationell samordnare av denna tillsyn. har studerat de anmäl- ningar som inkommit till myndigheten och utredningen har under hand fått ta del av innehållet i dessa. Utredningen har studerat 16 anmälningar enligt och 49 enskilda klagomål avseende personlig assistans. har ännu inte avgjort ärendena och informationen får därför tolkas med stor försiktighet men innehållet i ärendena visar i någon mening på förekomst av fusk, oegentligheter och överutnyttjande av assistansersättningen och refereras därför översiktligt. Flera anmälningar eller klagomål handlar om att barn inte får de insatser som de behöver. Det har även inkommit klagomål på assistansanordnare, klagomålen riktas både mot kommuner och mot privata anordnare. Samma assistansanordnare förekommer i flera anmälningar och klagomål. Det finns ärenden som handlar om att assistans helt har uteblivit då det saknats personal eller att personer som inte är personliga assistenter och som aldrig träffat brukaren har fått hoppa in. I flera ärenden framkommer Tillsynsrapport Hälso- och sjukvård och socialtjänst. : ; 2011, s. 85. också att de personliga assistenterna inte har den kompetens som krävs. I några ärenden utredningen tagit del av kan det inte uteslutas att brukaren får personlig assistans istället för hälso- och sjukvårds- insatser.