sou · H0B358 · 2012-09-14 00:00:00 — För en svensk tidning spelar det ingen roll om tidningarna inte är jämnstora. Varje redaktion gör självständigt sin egen bedömning av vilka texter man vill ta in. Balansen kan tidningarna styra själva. 3.8 Etablering av norska Ávvir i 3.8.1 Eventuell svensk samarbetspartner till Ávvir En svensk samarbetspartner till Ávvir bör finnas i . Ska Ávvir få ett svenskt presstöd, måste tidningen etablera sig i och förlägga sin svenska huvudredaktion dit. Ávvir skriver helt på nordsamiska, vilket begränsar målgruppen till en kalkylerad upplaga på enbart 400 ex. Med så få abonnenter är det inte ens möjligt att av det skälet att få ett svenskt presstöd. Det finns intresse hos tidningar i för samarbete, om det kan ske under andra förhållanden än som gäller jämbördiga tidningar. En presstödsgrundad svensk tidning kan dock se risker i ett samarbete med en ny tidning, som vill etablera sig inom samma område. Det kan bli som att hjälpa en konkurrent att komma ut på banan. Skulle däremot ett samarbete innebära att den svenska samarbetspartnern köper Ávvirs journalistik och skapar en tidningssida på samiska, blir det en annan sak. Samarbetet kommer då att bero på hur stort presstödet kan bli. 3.8.2 Svenskt presstöd nödvändigt för Ávvir För den norska tidningen är ett svenskt presstöd nödvändigt, om tidningen ska kunna utvidga sin verksamhet till . Det strider dock mot norska principer att en tidning med en större upplaga utanför ska bli presstödsgrundande. Ska Ávvir få ett svenskt presstöd däremot, måste tidningen etablera sig i och förlägga sin svenska huvudredaktion dit. Med en kalkylerad upplaga på enbart 400 ex, är det inte ens möjligt av det skälet få ett svenskt presstöd. För att få ett svenskt statligt presstöd till Ávvir, måste det skapas en annan typ av presstöd med andra regler, som är anpassade till minoriteter och deras rörlighet över gränserna. Sådant finns inte , men det är något som skulle kunna tas upp i den kommande presstödsutredningen. Exemplet Ávvir visar också att man också måste göra undantag för samiska tidningar vad gäller kravet på att huvudredaktionen ska ligga i . Kravet på att av tidningens upplaga ska distribueras i bör sedan slopas för tidningar på samiska. De bör kunna få stöd även för den abonnerade upplagan utanför . En annan typ av presstöd införde 1987 för samiska tidningar. Det är samiskt presstöd, som har en lägre gräns på 750 abonnenter för att tidningar ska kunna kvalificera sig. infördes regler som medger att presstöd kan utbetalas till tidningssidor på lulesamiska och 2008 till tidningssidor på sydsamiska. Behovet av svenskt presstöd är i första hand motiverat av kostnader för etablering av en redaktionell verksamhet i , i andra hand för tryckning och distribution av en papperstidning i . Ett presstöd i för en papperstidning i Ávvirs storlek bör vara ca 5 milj. NKR om det ska vara intressant för Ávvir och andra professionella aktörer. 3.8.3 Förslag från Ávvir på svensk bolagskonstruktion Ávvir ges ut av , som ägs av . För att ge ut tidningen i är moderbolaget villigt att skapa ett svenskt bolag, t.ex. , för att operera i . Det norska moderbolaget och eventuellt ett svenskt mediehus eller samiska intresseorganisationer kan gå med som delägare. Det svenska bolaget kan då stå som mottagare av svenskt presstöd. Överskott i bolaget ska användas till att vidareutveckla produkten . tänker sig ett upplägg likt SVT, YLE og NRK när de samarbetar om samiska nyheter på TV. Ávvir är öppen för att diskutera alla lösningar. Enligt de norska presstödsreglerna kan inte ett norskt bolag, som mottar presstöd, ta ut vinst. Av det skälet är det oproblematiskt för att utan vinstintresse tänka sig samägande av den svenska tidningen med ett svenskt mediehus. Ávvirs intresse är enbart att öka tidningens spridning, bredda innehållet och utveckla tekniken, inte att skapa vinster till de norska medägarna. Skapas ett svenskt bolag, kan bolaget köpa utgivningstjänsten från i och ge ut Ávvir i genom en samisk redaktion i . Bolaget byter då svenska Ávvirs material med Sedan köper bolaget t.ex. grafiska tjänster och administration från i samt tryck och distribution från det svenska mediehuset i . På samma sätt som levererar tjänster till norska Ávvir, levererar det svenska bolaget tjänster till svenska Ávvir. Genom det utökar man Ávvirs innehåll med svenskt stoff både i och . Vem som äger det svenska bolaget är inte så viktigt för Ávvir. Poängen är att det svenska bolaget kan köpa det norska innehållet i Ávvir och en elektronisk utgivning av det norska moderbolaget och genom det täcka dess kostnader i . Mediehuset i kan bidra med systemlösningar och leverera alla plattformar. Det svenska bolaget kan gärna publicera sitt material i en annan version än Ávvirs i . Svenska Ávvir kan även ges ut som en mindre bilaga i en svensk tidning med mindre kostnader som följd. Det skulle reducera behovet av svenskt presstöd. Ingår bilagan Ávvir i en större svensk tidning, skulle det öka möjligheterna till utgivning. Det viktigaste skälet till samarbete med ett etablerat mediehus i är att ett sådant redan kan hantera en papperstidning, trycka den och distribuera den tillräckligt snabbt. Distributionen är det största hindret för att tidningen ska komma ut till läsarna. Det är också enklare för Ávvir med en partner som har ett journalistiskt kunnande och en redaktion med etablerade journalister. Saknar det svenska mediehuset språklig kompetens, kan det låta översätta svenska texter till samiska. Skulle man starta upp ett nytt bolag i med en samisk redaktion, kanske det skulle kräva för att få den att fungera. 3.8.4 Kompromiss mellan och om samverkan kring presstöd Det finns en teoretisk möjlighet för Snåsningen att erhålla ett större samiskt presstöd utan att möta hinder från det norska regelverket. Det kan ske om Snåsningen startar en sydsamisk dagstidning på samma grund som gäller vid driften av Ávvir och Ságat. I lulesamisk miljö har man fört fram samma tankar genom att diskutera ändring i Lokalavisa NordSaltens stadgar, så att tidningen får lulesamisk status. Som samisk tidning innebär det att Lokalavisa NordSalten kan söka samma medel, som går till Ávvir och Ságat. Eftersom de medlen är begränsade, innebär det att de måste dela med sig för att Lokalavisa NordSalten ska få ett högre belopp. Kravet för den nya tidningen är, att den ska ha den samiska befolkningen som huvudmålgrupp. Det skulle Lokalavisa NordSalten kunna hävda i Tysfjord kommun, som ingår i det lulesamiska förvaltningsområdet. För att Ávvir och Ságat ska slippa dela med sig av det norska presstödet till en eventuell nystartad sydsamisk tidning, skulle etableringen av tidningen i stället kunna ske i . I det fallet kan man tänka sig en politisk överenskommelse mellan om samverkan. Då skulle man teoretiskt tänka sig att Ávvir avstår från att söka svenskt presstöd för sin expansion i men ändå åtar sig att genomföra den. Förutsättningen är att Ávvir får tillgodogöra sig de svenska abonnenterna som presstödsgrundande i för att kunna öka det variabla bidraget för samiska tidningar i . Med det skulle tidningen kunna till en del finansiera etableringen av en nordsamisk redaktion i . Som motprestation skulle teoretiskt Lokalavisa NordSalten, Snåsningen eller någon annan norsk sydsamisk tidningsintressent avstå från att etablera en ny samisk tidning, som konkurrerar med Ávvir och Ságat i om det samiska presstödet. Det innebär att måste medge att även den svenska sydsamiska tidningen i motsatt riktning får inräkna abonnenter i som presstödsgrundande i . Förutsättningen är även då motsatt, att den ändrar presstödsförordningen på det sätt som föreslog, nämligen att en tidning som skriver på samiska och meänkieli ska få rätt till presstöd även för den abonnerade upplagan utanför . I det här sammanhanget kan det vara skäl att påminna om, att regeringen , prop. 2009/10:199, framhöll vikten av att förutsättningarna för dagstidningar på meänkieli och samiska förbättras. Regeringen förklarade att den ämnade ta initiativ till samarbete med berörda myndigheter och aktörer i och för att undersöka möjligheten att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på meänkieli och samiska. En överenskommelse mellan staterna skulle t.ex. kunna inrymma att ger Ávvir möjlighet att expandera i mot att genom att avskaffa 90- procentregeln ger möjlighet för en ny svensk sydsamisk tidning att expandera i . Det skulle förhindra att det norska presstödet för Ávvir och Ságat urholkas så mycket vid etablering av en ny norsk sydsamisk tidning, att det slår undan grunden för deras existens. Skälet är att sydsamer i båda länder önskar en gemensam självständig sydsamisk dagstidning. Det gemensamma antalet abonnenter i och skulle skapa det underlag som är nödvändigt för att uppnå lägsta upplaga i , enligt vad som krävs av de svenska presstödsreglerna. 3.9 i stället för papperstidning 3.9.1 Elektronisk distribution som alternativ E-tidningar har inte slagit igenom riktigt . Tidningar som tillfrågats under förstudien, har bara kanske ett hundratals abonnenter. Möjligheten att abonnera utnyttjas bara av ett fåtal boende utanför täckningsområdet eller av sådana som bara är intresserade av helgtidningarna. Alla som prenumererar har ändå e-tidningen. Ett skäl till den långsamma expansionen är att problem uppges finnas med betalningssystemet. Fördelarna med e-tidningar är de låga produktionskostnaderna, som gör att ett abonnemang han pressas ner till halva priset. Tidningen är alltid tillgänglig. Med läsplattor kan man få papperstidningskänslan. lades allt ut på webben. går utvecklingen mot att separera kanalerna. Tidningar bantas och kvar blir bara de snabba nyheterna. En nackdel för tidningsutgivare är att med ett ökande antal e-tidningar uppstår en differens mellan vad man får in för e-tidningarna och vad man måste betala för distributionen av de återstående papperstidningarna, för de kostnaderna kvarstår. Det är en fråga som bör lösas . 3.9.2 Förslag på samisk e-tidning Med tanke på de låga produktionskostnaderna och de många möjligheterna med elektronisk distribution uppstår frågan om den planerade samiska tidningen i första hand inte ska vara en papperstidning utan en e-tidningsprodukt. är enklast att ta fram i förhållande till de speciella behov som en rörlig folkgrupp som samerna är. I arbetet för förändringar av det svenska presstödsreglerna finns stora utmaningar som tar att hitta lösningar på. Det kan vara mycket lättare att först satsa på att etablera en e-tidning. I frågar en norrländsk dagstidning och tänkbar samarbetspartner till en av de norska tidningarna, som har tidningssidor på samiska,, varför man ska sträva efter att publicera ett så nischat material till en bred målgrupp i en stor regional tidning, när det finns möjligheter att leverera allt från e-tidningar till läsplatte- och mobilutgåvor. De nya digitala kanalerna är kanske mer lämpade med tanke på delar av målgruppens mobila livsstil, resonerar man. Den kommande pressutredningen bör möjligen titta mer på frågan hur man kan stödja varianter av e- tidningar som riktar sig till samerna som målgrupp. finns sådana lösningar som goda alternativ till en papperstidning. Ett exempel kan vara att svenskt presstöd ges till Ávvir för elektronisk distribution efter en etablering i . 3.9.3 Svenskt presstöd för e-tidningar får ett lägre presstödsbelopp än papperstidningar. Det bygger på att e-tidningar har lägre tryck- och distributionskostnader. Frågan om stöd till e-tidningar togs upp i , SOU 2006:8, och där landade man på ett belopp som var av det ordinarie stödet. , 2011, tar in redovisningar på vad tidningar använder sina pengar till. Utifrån det materialet kan man i fortsättningen bättre bedöma vad som är rimligt ifråga om tryck och distribution. Särskilda regler finns för e-tidningar. Tidningsstatistik, TS, dokumenterar antalet exemplar. får t.ex. inte vara allmänt tillgänglig på nätet och man kontrollerar noga abonnentregistret. Bara en liten andel om av den presstödsgrundande upplagan, erhåller oavkortat stöd. Är andelen större i en blandad upplaga, elektroniskt/papper, jämkas stödet för de överskjutande exemplaren . Lägsta pris för en e-tidning är detsamma som för papperstidningar, för en endagstidning . Det finns en elektronisk tidning, som har presstöd, . Den kommer ut en gång och har samma regler som för papperstidningar men får av det ordinarie stödet. Ytterligare en e-tidning är på gång att söka stöd. håller därför på att titta på vad som är rimligt belopp, när det gäller stöd till e-tidningar. 3.9.4 Teknikneutral presstödsreform på gång i I är man också inne i en period, då man diskuterar vad man ska göra med presstödet i förhållande till webben. Det är därför läge även i att föreslå förändringar av presstödsförordningen för papperstidningar, så att reglerna i högre grad ska gynna en teknikneutral plattform. Vad som aktualiserat frågan är en rapport som presenterats för till . För departementets räkning värderar Medietilsynet ett förslag om att öppna för stöd till de samiska tidningarnas användning av webben. Framför allt tänker Medietilsynet på att hitta lösningar på den sydsamiska tidningsfrågan, vilket Medietilsynet arbetat med . Åtgärder som föreslås, kommer dock antagligen inte att verkställas . 3.9.5 Dagsfärskt initiativ för sydsamisk e-tidning på tvärs över gränsen Medietilsynets undersökningar kring en teknikneutral plattform sammanfaller mycket väl med tidigare medieinitiativ, som tagits på sydsamiskt område. Mediehus som Adresseavisen och Trönder-Avisa, gav till känna , att de ville undersöka om det var möjligt att i första hand skapa en nätbaserad tidning för sydsamer i stället för en papperstidning. De ville utveckla en e-tidning tillsammans med flera aktörer som bredbandsleverantörer, innehållsleverantörer och offentliga myndigheter. Alternativet var en nätbaserad nyhetstjänst och en pappersutgåva en gång . Mediehusen var dock medvetna om att etableringen måste ske på samiska journalisters egna premisser, men att de kunde ge dem ett redaktörsinstitutets skydd i egenskap av att vara ett större mediehus. Med anledning av de trönderska mediehusens intresse och den pågående värderingen av en teknikneutral plattform har Medietilsynet i tagit initiativ till ett möte mellan de båda mediehusen och andra aktuella parter i både och . Medietilsynet vill kartlägga behovet och möjligheten att etablera en sydsamisk tidning på tvärs över . Medietilsynet betonar att initiativet kommer från de norska mediehusen, men intresse finns också av att höra norska tankar om hur det kan stödja utvecklingen. Medietilsynet har även haft en informell kontakt med svenska förstudie i för att höra om det går att arrangera ett möte med de svenska mediehusen i och tillsammans med svenska Syftet är att ge tillfälle för alla att diskutera samarbete, budget och praktiska utmaningar vid en start. 3.9.6 Förslag på att börja med ett försöksprojekt Flera svenska mediehus menar att ett gränsöverskridande tidningssamarbete skulle kunna inledas med en form av fördjupad förstudie. En synpunkt är att en omfattande satsning alltid mår bra av att inledas med ett försök, som sedan utvärderas, kanske en förstudie i ett Interreg-projekt på ett par . Inför satsningen på webben skulle ett lämpligt syfte vara att starta ett läsplatteprojekt. Det skulle säkert gå att få plattorna sponsrade av någon stor tillverkare. Bidragspengarna skulle satsas på att utveckla innehållet, arbetsformerna och kopplingen till webb och mobil. 3.10 Språkets form - en central fråga i medieutbudet 3.10.1 Stort behov av texter på syd- och lulesamiska Tidningssidor på samiska fyller ett stort behov hos en liten målgrupp som de samisktalande. Samiskan är ett hotat språk i . Bäst klarar sig nordsamiska, som talas av av de samisktalande. Lule- och sydsamiska är särskilt hotade. Lulesamiska talas av färre än 1 000 personer och sydsamiska av knappt 500, om man sammanräknar antalet i både och . Behovet av samiska texter av god kvalitet är mycket stort, både för lule- och sydsamiskan, därför att närvaron av dessa samiska varieteter är mycket undanskymd i alla medier. Samiskt språkcentrum har på förstudiens uppdrag gjort en utredning om "Sydsamiska språket i tidningsform" (bilaga 1). Den visar med stor tydlighet på de stora fördelarna med att lyfta fram det sydsamiska språket och att det är särskilt avgörande just i media. lulesamiska språkkonsulent påpekar att lulesamiskan befinner sig i liknande situation. Att få en skriven text på minoritsspråket i dagspressen medför både en större acceptans och en bättre attityd till språket. Det gör att man kryper närmare målet, som är minoritetsspråkets jämställdhet med majoritetsspråket. 3.10.2 Stort samiskt utrymme i medieutbudet ger goda effekter Den viktigaste effekten av att få språket synliggjort i en dagstidning är att språkets status lyfter. En dagstidning på samiska har en självklar målgrupp i vuxna, som alltid tvingats acceptera ett närmast obefintligt utbud av läsning på sydsamiska. Tidningssidor på samiska skulle aktivera talare med ett passivt språk. En insändarfunktion t.ex. skulle utgöra en möjlighet att överbygga generationsklyftorna vid språkanvändandet. Sydsamiska i en dagstidning skulle också vara gynnsamt för att påskynda ett avprivatiserande av sydsamiska språket. Vissa sydsamer, som är vana vid att läsa sydsamisk text, säger sig kunna se vem som har skrivit enbart genom ordvalet i texten, personliga normer o.dyl. Genom att ge en dagstidning resurser till språkvård och nyskrivning, kan tidningen bidra till en tidigare normering av språket och till att skapa ett mer enhälligt skriftspråk. Ett gränsöverskridande tidningssamarbete skulle befästa den regionala samhörigheten, så att sydsamiskan i och utvecklas i samma riktning. 3.10.3 Avgörande för samiskan att synas särskilt i mediedomänen Samiska språkets användning i viktiga samhällsområden avgör dess fortsatta livskraft. används sydsamiskan främst inom familjen och inte i prestigefyllda domäner ute i samhällslivet. Den praktiseras inte eller på de domäner som är populära för ungdomar. Ungdomar läser nästan all sin nyhetstext på nätet, där minoritetsspråk aldrig syns. En tidning med nätupplaga är därför bra för att utöka sydsamiskans domäner. Det kan senare även utgöra bas för rekrytering av nya skribenter. Medieutbudet på sydsamiska är väldigt begränsat. För radio produceras två program i , och de sänds på båda sidor gränsen. Totalt hörs sydsamiska språket . TV produceras mestadels på nordsamiska, men något inslag är på sydsamiska. Inom tidningsvärlden finns sydsamisk text enbart i ett fåtal tidskrifter, som sällan kommer ut. Utbudet fyller inte alls det behov som finns. 3.10.4 Översatta texter till samiska svarar inte mot behovet Av alla sydsamiska texter som finns råder en klar övervikt av översatta texter. Översatt information utgör en alltför stor del av utbudet och svarar inte mot det behov som finns. När möjligheten till sydsamiska tidningssidor gavs, kom sidorna att fyllas till stor del av översatta texter. Mot det har allvarliga erinringar riktats om att resurserna främst gått till översättning och inte till journalistiskt arbete. Tveksamhet finns om effekterna av att låta samiska och norsk text gå parallellt. När det finns två parallella texter som i Snåsningen, går det fortare på att ögna igenom den norska texten, säger en trovärdig bedömare på platsen. Då är det mer önskvärt, att tidningar hellre skriver på samiska, som man översätter till norska. Nackdelen med en översättning är att den till så stor del präglas av det skandinaviska språket. Om grundtexten är på samiska, som kan översättas till norska, får man ett bättre språk. sker ingen närmare språkgranskning, utan texten går direkt till tryck. Ord och meningsbyggnader överföras därigenom från skandinaviska till sydsamiska och läsaren uppfattar texten som främmande. En förklaring till mängden av översatta samiska texter är svårigheten att få tag på originaltexter på syd- och lulesamiska. Tidningen använder av sin budget till översättning. Översättare är mycket dyra. 3.10.5 Extra resurser behövs till korrekturläsning Korrekturläsning sker sällan av översatta texter, vilket är ett skäl till till försämrad textkvalitet. Av ekonomiska skäl är det svårt att åtgärda. Ungdomsmagasinet Š har hittat en lösning för den sydsamiska texten genom att anställa en sydsamisk journalist, som fått arbeta tillsammans med en sydsamisk granskare av originaltexten. När man vet att texterna i ungdomsmagasinet används i undervisningssyfte, anser tidskriften att det är extra viktigt att språket är korrekt och att man följer normeringen. Tidningen har inte råd till korrektur alls. Ändå ser man ett stort behov av det för att säkerställa bättre kvalitet på tidningens språk. Man beklagar att stödet till tidningarna inte har ökat i takt med kraven och att det samiska finansieringssystemet inte gynnar tidningar som skriver mera på samiska. 3.10.6 Sydsamiskan kräver särskild kvalitetsgranskning Lule- och sydsamiska behöver särskild granskning, vilket gör att de varieteterna är mer kostsamma än nordsamiska. Särskilt översättningar måste bearbetas mera. En översatt text förlorar alltid någonting, när språkets referensramar försvinner vid översättningen. För lulesamiska köper ungdomsmagasinet Š en korrekturtjänst, som ibland kostar mer än själva produktionen av stoffet. Det händer i synnerhet med lulesamiska. Om tidskriften inte tar den kostnaden, kan man inte trycka magasinet och det skulle innebära att man riskerar förlora stödet. Samma gäller för sydsamiskan. Samarbetet med den sydsamiska korrekturläsaren gäller inte bara rent korrektur. Det är mer en språktvätt, när korrekturläsaren kan föreslå ändringar av meningsbyggnader och hur man kan uttrycka sig på olika sätt. Förlaget som ger ut magasinet, anser sig ha ett stort ansvar i normeringsprocesserna. 3.10.7 Nyskrivning av texter på samiska är att föredra Alla håller med om att utifrån behoven för sydsamiskan är nyskrivning att föredra. Det finns ett väldigt behov av mer skriftligt sydsamiskt material direkt på samiska, eftersom en stor del av den samlade sydsamiska litteraturen är översättningar. Ändå kan översättning inte helt uteslutas, eftersom den har positiva effekter i form av domänvinster. Likväl bör översättning vara ett andrahandsalternativ, eftersom översättningar missar behovet och även rent språkligt är utarmande. Nyskrivning är att föredra för att uppnå språklig autonomi. har sydsamerna själva lite kontroll över vad som finns att läsa på sydsamiska. Genom att anlita sydsamer som direkt skrivare för en tidning inkluderas sydsamiska värderingar direkt i arbetet. Det kräver en sydsamisk redaktör och redigerare för en tidning. Gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli 4.1Intresse och behov av en tidning på meänkieli De lokala svenska tidningarna Texter på meänkieli har förutom bara införts i i det berörda området. Reaktionerna var positiva, men tidningen konstaterar att meänkieli väcker väldigt starka känslor. Antingen accepterar man det eller så tycker man att det inte är något riktigt språk. En blogg av var man tvungen att stänga ner, när det blev så mycket debatt att man inte hann med att övervaka den . I finns ett växande intresse för kvänska, som sakta tar sig efter att ha varit ett utdöende språk. På Ruijan märks det genom att efterfrågan på kvänska mest finns hos den äldre generationen. Svenska Tornedalingarnas Riksförbund-Tornionlaaksolaiset, STR-T antog STR-T följande språkpolicy; STR-T:s mål är att främja och utveckla meänkieli i både tal och skrift. Vi äger en förståelse för de lokala varieteterna som tillämpas och utvecklar språket med språkbrukare och myndigheter. Med språkpolicyn kommuniceras en öppenhet, acceptans och tolerans för att säkerställa meänkielis utveckling och bevarande. STR-Ts språkpolicy är således i linje med regeringens strategi för de nationella minoriteterna (prop.