sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — Konstruk- tionen med vinstdelning mellan försäkringstagarna och aktieägarna enligt principen 90/10 har också kritiserats för att vara alltför pri- mitiv. Om vinstdelningen motiveras av att aktieägaren står för risken att inte det garanterade beloppet infrias, så borde värdet av Överskott i livförsäkringsverksamhet – en bakgrund den garantin prissättas därefter. Med andra ord skulle en större andel av avkastningen på tillgångarna tillfalla försäkringstagarna i tider när upparbetat kollektivt buffertkapital är större eftersom risken då minskat för aktieägaren. Sammanfattning av förslaget till nya regler I förslaget7 erinras inledningsvis med hänvisning till tidigare antagna regler att s.k. with profit-försäkringstagare har ett intresse i hela with profit-fonden och varje del av den enligt nu gällande regler. Detta eftersom den utgör en ofördelad fond av tillgångar, från vilken alla tillgångar kan användas för att infria de kontraktu- ella skyldigheter som följer av den with profit-policy som gäller för fonden. With profit-försäkringstagarna har ett villkorat anspråk (contingent interest) till överskotten. De har visserligen ingen garanterad rätt att få en viss utdelning från en with profit-fond , men om utdelning sker enligt villkoren så har de rätt att få del av denna utdelning. Förslaget innebär ett klargörande dessa principer och att princi- perna även gäller för ömsesidigt ägda företag. Syftet är att reglerna och vägledningen ska klargöra försäkringsföretagens ansvar för att säkerställa en rättvis behandling av with profit-försäkringstagare såvitt gäller hela fonden. Förslaget innebär sammanfattningsvis följande: Skärpta krav för styrelse och styrorgan att begära oberoende råd om hantering av fonder genom att framhålla betydelsen av with profit-kommittéers och aktuariens roll. Krav på planer för hur överskott ska delas ut rättvist till försäk- ringstagarna. Skärpa kravet på att nya affärer som upp av with profit- fonder skapar värden för with profit-försäkringstagare, så att nyteckning inte har negativa effekter för dem. Krav på förbättringar av de sätt på vilka företaget identifierar och hanterar intressekonflikter som berör with profit-försäk- ringstagare. 7 Authority (FSA), Consulting Paper CP11/5; Protecting with- profits prolicyholders. Överskott i livförsäkringsverksamhet – en bakgrund Klargörande av hur with profit-försäkringstagare bör bli behand- lade, särskilt när det gäller utdelningen av onödigt stora över- skott. Begränsningar av förutsättningarna under vilka företag kan göra s.k. marknadsvärdesreduktioner (MRV). Sådana justeringar motverkar att förändringar i tillgångsvärden fullt ut får genom- slag på utbetalningarna. Förbättringar av den s.k. reatributions-processen. En s.k. reatri- buering innebär förenklat att aktieägaren köper försäkringstaga- rens rätt till framtida överskott från with profit-fonden genom en kontant utbetalning till försäkringstagaren. Remisstiden gick ut och avsikten från FSA var att publicera en s.k. policy statement . Någon sådan har emellertid ännu inte publicerats. 5Överskottshantering i ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag - överväganden och förslag 5.1Utgångspunkter för framtida överskottsregler 5.1.1Utgångspunkten är företagets överskott i vid mening Bedömning: Framtida överskottsregler för ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag i bör utgå från företagets överskott i vid mening. Därmed avses tillgångar som inte belastas av fordringar från försäkringstagarna och andra borgenärer, anspråk på aktiekapital från aktieägare som bidragit med risk- kapital i form av aktiekapital i ett hybridbolag, och anspråk på garantikapital, förlagsinsatser och liknande till- skjutet riskkapital från garanter, förlagsandelsinnehavare eller annan som bidragit med kapital vars återbetalning är vill- korad av att företaget kan tillgodose sina fodringar (externt villkorat riskkapital). Av avsnitt 5.4. och 5.4.2 framgår att företag i sina överskotts- regler för den löpande överskottshanteringen kan beakta över- skott bestämda och beräknade på olika sätt. Skälen för bedömningen: Begreppet överskott kan användas i olika betydelser Med överskott avses ibland redovisade vinstmedel. Man syftar då på de vinster som framkommer i årsredovisningen som årets Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag resultat och de vinster som ackumulerats . Ömse- sidigt verkande livförsäkringsföretag ska redovisa sådana överskott i en konsolideringsfond som redovisas som eget kapital i en årsredovisning för företaget som juridisk person. Det anförda följer av företagets redovisningsregler. Med ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag avses här och i fortsättningen livförsäkrings- aktiebolag som inte får dela ut vinst (hybridbolag), ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar. Begreppet överskott kan användas i en vidare mening så att det också inkluderar värden som inte kommer till uttryck i årsredo- visningens balansräkning. Det kan exempelvis vara fråga om tillägg till balansräkningen för övervärden på fastighetsaktiebolag som värderas till anskaffningsvärde i årsredovisningen. Det kan också gälla immateriella värden som tillhör företaget men som inte får tas upp som tillgång enligt tillämpliga redovisningsregler. Ett över- skott beräknat på detta sätt brukar exempelvis ligga till grund för den löpande fördelningen av överskott mellan försäkringstagarna i livförsäkringsföretag som tillämpar retrospektivreservmetoden. Andra gånger används begreppet överskott för att beskriva beräknade positiva nettoresultat hänförliga till en individuell för- säkring eller en grupp av försäkringar, oavsett om detta överskott framkommer i en delpost i årsredovisningens resultaträkning eller har beräknats på något annat sätt än enligt redovisningsreglerna. Det anges exempelvis ibland att försäkringstagare, försäkrade eller andra ersättningsberättigade1 har rätt till överskott på grund av att försäkringsavtal innehåller villkor om rätt till villkorad återbäring, t.ex. återbäringens storlek är beroende av värdet på vissa tillgångar. Sådana värden belastas emellertid av en förpliktelse för bolaget och en fordran hos försäkringstagaren så snart de uppkommer och är inget överskott som företaget kan använda för att betala andra skulder. Begreppet överskott förekommer även i solvens II-reglerna. 1 Av praktiska skäl används i den fortsatta texten begreppet försäkringstagare, och med det avses även försäkrade och andra ersättningsberättigade som kan ha rätt till anspråk i över- skott. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag Lagens överskottsregler bör utgå från företagets överskott i vid mening Utredningen översyn av överskottshanteringen avser i grunden en associationsrättslig översyn. Vi behandlar ett område där utgångs- punkten är de associationsrättsliga reglerna om vinstutdelning och annan kapitalanvändning som gäller för aktiebolag och ekonomiska föreningar i allmänhet. Vår huvudsakliga uppgift är emellertid att överväga vilka avvikelser från dessa regler som behövs med hänsyn till försäkringstagarnas intressen eller försäkringsverksamhetens särdrag jämfört med andra affärsverksamheter. På så sätt avser översynen skyddsregler för personer som är försäkringstagare, oav- sett om dessa är konsumenter eller inte. Ett överskottsbegrepp i vid mening är relevant i hybridbolag med hänsyn till det vinstutdelningsförbud som gäller där. I ömse- sidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar är ett vitt- gående överskottsbegrepp av betydelse, eftersom försäkrings- tagarna i varje fall har rättigheter till överskottet såsom ägare, t.ex. vid en likvidation, även om inte medlemsinsatser eller annat ägar- kapital förekommer. Mot denna bakgrund bör överskottsreglerna för ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag i utgå från företagets överskott i vid mening samt exkludera avtalade förpliktelser mot försäkrings- tagarna och andra borgenärer. Tillskjutet riskkapital från ägare eller andra bör också exkluderas. Överskottet utgörs då närmare bestämt av alla tillgångar som finns i företaget utöver tillgångar som behövs för att tillgodose: dels företagets förpliktelser gentemot försäkringstagarna, oav- sett om dessa uppkommit genom försäkringsavtalet eller en ensidig utfästelse (försäkringsfordringar), dels företagets förpliktelser mot andra fordringsägare (fordringar från andra borgenärer), dels företagets förbindelser mot ägare till hybridbolag som har anspråk på tillskjutit aktiekapital i vissa fall, t.ex. efter beslut om nedsättning av aktiekapital eller vid företagets likvidation (anspråk på aktiekapital), och dels företagets förbindelser mot andra som gjort tillskott av garantikapital enligt FRL eller liknande kapital som kan användas för att täcka förluster eller andra underskott, dvs. där återbetal- ningen av kapitalet är beroende av att företaget kan tillgodose Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag fodringar från försäkringstagare och andra borgenärer (externt villkorat riskkapital). Sådant kapital kan inte bara komma från externa finansiärer utan kan även ha tillskjutits av personer som är företagets försäkringstagare eller aktieägare. Med tillgångar avser vi då alla företagets resurser i form av bank- medel, tillgodohavanden, kassa, varor, byggnader, rättigheter, goodwill, m.m. Huruvida en tillgång får tas upp som en tillgång eller inte i en balansräkning är inte av avgörande betydelse i detta sammanhang, utan även övervärden på redovisade tillgångar eller helt oredovisade värden bör beaktas när överskottet bestäms. Med förpliktelser avser vi bindande åtaganden som företaget måste hålla oavsett företagets ekonomiska ställning och resultat. Det kan vara en fordran från försäkringstagare enligt försäkringsavtalet eller efter en ensidig utfästelse från företaget (försäkringsfordran), eller annan fordran som finns hos någon annan borgenären. Det är alltså sådant som typiskt sätt kan genomdrivas i domstol. Vad som beaktas som företagets överskott i ett ömsesidigt verk- ande livförsäkringsföretag skiljer sig inte nämnvärt från vad som kan anses som företagets överskott i ett livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst eller ett vanligt tillverkande eller tjänste- producerande aktiebolag. Där har dock regelmässigt aktieägarna rättigheterna till företagets överskott. Företagets överskottsregler för den löpande hanteringen bör utgå från det relevanta överskottet i företaget Vi har slagit fast att lagens överskottsregler bör utgå från ett överskott i vid mening mot bakgrund av bl.a. vinstutdelnings- förbudet. Ett överskott bestämt på detta sätt behöver beaktas inte minst vid en övergång till vinstutdelning i hybridbolag. En delvis annan fråga är vilket överskott som ska ligga till grund för före- tagets löpande överskottshantering, dvs. den årliga, kvartalsvisa, månadsvisa eller, i vissa företag, dagliga hanteringen av överskott från förvaltningen av placeringstillgångar, resultatet för för- säkringsrisker och administrativa resultatet. Redan här bör påpekas att överskottet i sådana sammanhang bestäms och beräknas efter vilket överskott som är relevant i det enskilda företaget med hän- syn till företagets fastslagna principer för överskottshanteringen (se vidare avsnitt 5.4.1 och 5.4.2). Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag Disposition av avsnittet om överskotthantering I det följande behandlar vi först de problemställningar som enligt utredningsdirektiven anses vara förenade med nuvarande över- skottsreglering, uppdelat på hybridbolag och andra ömsesidigt verkande försäkringsföretag, som det diskuteras vilken betydelse som skillnaden i företagsform kan ha i praktiken. I anslutning till detta beaktas också om motsvarande problem kan förekomma i vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag. Utöver vår grundsyn att överskottsreglerna måste beakta försäkringstagarens olika roller i ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag bör vissa andra utgångspunkter ligga till grund för framtida överskottsregler (se avsnitt 5.1.2–5.1.6). Utgångspunkterna är avgörande för de framtida överskottsreglernas allmänna omfattning och inriktning (se avsnitt 5.2 och 5.3). Mot bakgrund av dessa övervägande lämnar vi förslag till nya överskottsregler för sådana livförsäkringsföretag som i likhet med tidigare ordning ska ha en konsolideringsfond och inte får dela ut vinst till sina ägare eller andra (se avsnitt 5.4 om livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst). Förslaget utgör vårt huvudförslag och omfattar alla nuvarande ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag. I efterföljande avsnitt föreslås förändringar enbart för ömse- sidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar. Förslaget möjliggör en hantering av försäkringstagarnas riskkapital och upp- komna överskott enligt samma principer som för ekonomiska föreningar enligt FL (optionen). En sådan överskottshantering ska i grunden vara frivillig. Den är dock obligatorisk om företaget vill dela ut vinst till delägare eller medlemmar eller till andra som skjutit till villkorat riskkapital (se avsnitt 5.5 om en överskottshantering enligt FL för ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar som får dela ut vinst). Förslaget omfattar nämnda företag som tar in villkor om vinstutdelning i bolagsordningen eller stadgarna. Förhållandet mellan huvudförslaget och optionen utvecklas närmare i avsnitt 5.3.4. Vissa förslag för ömsesidigt verkande livförsäkringsbolag är av sådant slag att de även bör omfatta livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst. Sådana förslag behandlas i avsnitt 5.6. Som vi återkommer till kan externa intressenter göra tillskott av förlagsinsatser, garantikapital eller annat villkorat riskkapital som medför rättigheter i livförsäkringsföretagets vinst. De externa intres- senterna får därmed ett anspråk på överskott som konkurrerar med Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag försäkringstagarnas anspråk, Det är enligt vår mening inte möjligt att bortse från sådana anspråk i detta sammanhang. Dessa frågor behandlas i avsnitt 5.7. Med ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag avses som tidigare framgått såväl livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst (hybridbolag), som ömsesidiga livförsäkringsbolag och liv- försäkringsföreningar., Vi använder, såsom tidigare framgått, begreppet över- skottsregler för att beteckna dels regler i lag och andra för- fattningar som avser användningen och fördelningen av företagets överskott i försäkringsföretag, dels företagets överskottsregler. Med lagens överskottsregler avser vi de bestämmelser i , FL eller FRL på området som reglerar användning och fördelning av överskott. Med företagets överskottregler avser vi de mer detalj- erade regler om användningen och fördelningen av överskott som antagits av företaget. Som framgått gäller det alltså regler avseende överskott som kan användas som företagets riskkapital och som försäkringstagare i ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag har anspråk på (se vidare bl.a. avsnitt 5.4.1 och 5.4.2). som får dela ut vinst avses sådana livförsäkringsbolag som har bestämmelser om vinstutdelning till ägare eller andra i bolagsordningen eller stadgarna. Med liv- försäkringsföretag som inte får dela ut vinst avses andra livför- säkringsföretag som alltså saknar motsvarande regler. 5.1.2Försäkringstagarnas olika roller och rättigheter Bedömning: Lagens överskottsregler för ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag bör beakta att försäkringstagare i eko- nomiskt hänseende har två olika roller, dels som kunder, dels som finansiärer av företagets riskkapital. I den förstnämnda rollen har försäkringstagarna en försäkringsfordran. I den senare rollen har de ett anspråk på överskott. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag Skälen för bedömningen: Rollen som kund ger upphov till en försäkringsfordran Försäkringstagare i alla typer av försäkringsföretag är på ett sätt finansiärer av verksamheten genom att de i förskott betalar en premie för framtida försäkringsskydd. Försäkringstagare kan också anses finansiera verksamheten i kundrollen genom att enligt avtalsvillkoren bära vissa risker för att placeringarna, sjuklighet och dödlighet samt specificerade kostnader för försäkringarna utvecklas ogynnsammare än beräknat. Det görs i så fall på grund av villkor i försäkringsavtalet om villkorad återbäring. Sådana avtalsvillkor är vanliga i vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag men kan även förekomma i ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag. Villkoren kan t.ex. innebära att återbäringens värde beror av om tillgångar i en internt avgränsad förvaltningsportfölj ökar respektive sjunker i värde. Som anförts i annat sammanhang ställs då stora krav på klara, tydliga och precisa avtalsvillkor för att säkerställa försäkringstagarnas rätt. (Vi återkommer till denna fråga i avsnitt 5.4.1). Rollen som finansiär av företagets riskkapital ger upphov till ett anspråk på överskott Försäkringstagarna finansierar i grunden verksamheten som kunder på angivet sätt även i ömsesidigt verkande livförsäkrings- företag. Försäkringstagarna bidrar genom premierna och andra avgifter enligt villkoren i avtal mellan företaget och försäkrings- tagaren till företagets överskott. Dessa avgifter kan användas för att täcka olika underskott som kan uppkomma i företaget och har där- med en generell förlusttäckande förmåga. Om inte detta görs eller överskott behålls av företaget för framtida förlusttäckning ska överskottet återgå till försäkringstagarna som återbäring. Visser- ligen har aktieägaren i hybridbolag skjutit till aktiekapital som formellt är riskkapitalet. Detta kapital är dock regelmässigt försum- bart som kapitalet belastas först sedan bolagets överskott förbrukats. Utmärkande för ömsesidigt verkande livförsäkrings- företag i ekonomiskt hänseende är alltså att försäkringstagarnas i praktiken är ensamma finansiärer av företagets riskkapital och att finansieringen sker inom ramen för försäkringen. Med riskkapital avser vi att det saknas en bindande rätt till betalning från företagets tillgångar genom amortering eller avkast- Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag ning i form av ränta eller återbäring. Det finns inte heller någon ställd säkerhet för anspråket, varför finansiären (i detta fall för- säkringstagaren) bär den fulla risken för det ackumulerade kapitalet (i detta fall överskottet). Med företagsrisk avser vi risken för att finansiella, aktuariella och operationella risker varierar och påverkar företaget såväl negativt som positivt och som inte bärs av försäkringstagarna som kunder enligt försäkringsavtalet. Bärande av företagsrisk innebär alltså också del i de överskott som uppkommer om dessa faktorer utvecklas gynnsamt. Detta förutsätter dock att företagets regler för överskottshantering inte konstrueras så att enbart försäkrings- tagare får bära företagsrisken för underskott om förhållandena utvecklas ogynnsamt medan andra intressenter får del av överskott om förhållandena utvecklas gynnsamt. Det är i överskottshänseende logiskt att försäkringstagarna bidrar med riskkapital och står för företagsrisken i hybridbolag. På grund av vinstutdelningsförbudet har aktieägarna inget rättsligt erkänt anspråk på uppkomna och framtida överskott i företaget. Vid en övergång till vinstutdelning är aktieägarens rätt till över- skott begränsad till att återfå inbetalt aktiekapital. Med försäkringstagare jämställs i detta betänkande även försäkrade och andra ersättningsberättigade på grund av avtal om försäkring som har anspråk på överskott i ömsesidigt verkande liv- försäkringsföretag, om inte annat framgår av sammanhanget. Vi använder begreppet försäkrade enbart i vissa fall när det finns sär- skild anledning att klargöra att våra förslag särskilt berör dem (se exempelvis avsnitt 5.4.12). Man kan således konstatera att försäkringstagarna i ett hybrid- bolag inte har valt att bli delägare i bolaget. Trots detta får för- säkringstagaren i ett hybridbolag ett sådant anspråk på företagets överskott som bolagets aktieägare annars brukar ha. Särskilt om försäkringstagarnas roller i ömsesidiga försäkringsbolag och livförsäkringsföreningar I ömsesidiga försäkringsbolag och försäkringsföreningar är för- säkringstagarna, till skillnad från i hybridbolagen, delägare respek- tive medlemmar. Försäkringstagarna i sådana företag har därför, åtminstone som huvudregel, rätt till direkt insyn och inflytande för att ta tillvarata sina anspråk på överskott. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag hållandena är på så sätt olika i hybridbolagen och andra ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag. I likhet med hybridbolagen sker emellertid finansieringen av företagets riskkapital inom ramen för försäkringen. Det finns inga tydliga bestämmelser som möj- liggör särskilda ägarinsatser och vinstutdelning på sådana insatser. Detta avviker inte bara från vad som gäller för ekonomiska för- eningar i allmänhet. Det avviker också från vad som gäller för bl.a. medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar. I överskottshän- seende är alltså förhållandena detsamma som i hybridbolagen, bortsett från att hybridbolagen inte brukar ägas av sina försäkrings- tagare.2 Det skulle vara befogat att överväga överskottsreglerna för ömse- sidiga skadeförsäkringsföretag och skadeförsäkringsföreningar med utgångspunkt i de förslag som lämnas för livförsäkringsföretag. Vårt utredningsuppdrag är emellertid begränsat till livförsäkrings- företag. Där är också frågan mest betydelsefull bl.a. eftersom överskotten regelmässigt är större och hanteras . Vi föreslår endast ändringar för skadeförsäkringsföretag om de omfattas av samma regler som livförsäkringsföretag och det vore omotiverat att begränsa förslagen till livförsäkringsföretag. 5.1.3Regleringen av försäkringsmarknaden och försäkringsföretagen har förändrats Bedömning: Vid utformningen av lagens överskottsregler måste beaktas att regleringen av försäkringsmarknaden och för- säkringsföretagen har förändrats till en mer allmän och princip- baserad reglering under . Skälen för bedömningen: Förutsättningarna för att driva försäk- ringsverksamhet har förändrats , främst genom harmoniseringen av rörelsereglerna till och försäkringsrörelsereform (se prop. 1998/99:87). 2 I teorin och praktiken finns det ingenting som hindrar att ett hybridbolag ägs av sina för- säkringstagare som då blir aktieägare. Överskottshantering i ömsesidigt verkande företag - överväganden och förslag har skett en successiv övergång från en produkt- och detaljstyrd kvantitativ reglering med förhandskontroll av tillsynsmyndighet och inslag av normerande branschöverenskommelser – ett system som hade bidragit till ett fåtal likartade försäkringsprodukter med enhetliga villkor – till en mer allmän och principbaserad rörelse- reglering. Denna reglering bygger på produktfrihet, utökad avtals- reglering, bättre dokumentation och information samt löpande tillsyn i efterhand. Förändringarna har fått störst betydelse för hybridbolagen och ömsesidiga livförsäkringsbolag. Där har skyddsreglerna för för- säkringstagarnas anspråk på överskott anpassats till utvecklingen redan genom ändringar FRL. Hit hör bl.a. följande regler. Särregler i förhållande till allmänna associationsrättsliga i form av ett vinstutdelningsförbud och en kontributionsprincip som huvudregel. Kravet på god försäkringsstandard. En utvidgad associationsrättslig generalklausul. Förbudet mot att förespegla återbäring som saknar grund i för- säkringsavtalet, Krav på reglering av överskottsvillkor i bolagsordningen och stadgar vilka måste godkännas av . Krav på reglering av återbäringsfördelning i försäkringstekniska riktlinjer som ska ges in till och offentlig- göras. Sådana regler gäller enligt FRL numera även för livförsäkrings- föreningar.