sou · H0B323 · 2012-04-11 00:00:00 — Det kanske har varit för mycket kramande mellan polis och supportrar. I princip alla som begår brott är påverkade (alkohol och/eller droger). Det är lättare att diskutera säkerhetsfrågor med ishockeyn. Supporterpolisen: Inom länet finns supporterpoliser enligt följande: och två vardera och en. Samtliga arbetar deltid i denna funktion. De har inget skriftligt mandat i denna funktion. Vid behov åker supporterpolisen med på bortamatcher. Det gäller för supporterpolisen att vara närvarande och följa vad supportrarna gör. Supporterpolisen lämnar också underlag för hotbildsbedömningar och deltar i utredningsarbetet. Om supporterpolisen inte är med på en bortamatch och en bortasupporter inte sköter sig, utan att denne begår något brott, får supporterpolisen i regel inte reda på detta, vilket är olyckligt, eftersom detta kunde vara bra att ha som dokumentation, om det senare inträffar något. Det finns i , men inte i , särskilt utsedda åklagare för att handlägga tillträdesförbud. I regel är det supporter- polisen som gör anmälan om tillträdesförbud. Vad vi har gjort En viktig fråga för kommunerna är hur alkoholförsäljningen fungerar i samband med idrottsarrangemang. Kommunerna ger till- stånd och har tillsynsansvar. Kommunerna och klubbarna har ett bra samarbete. De sociala frågorna är viktiga, inte minst vad gäller de personer som är lite snett ute. Här har såväl klubbar som kommuner ett ansvar. Även tog upp alkoholproblematiken. har ett tillsynsansvar (tillsynsrådgivning) gentemot kommunerna. med samverkanspartners som polis, politiker, alkohol- handläggare, arena- och restaurangchefer på arenor har genomförts för att bl.a. diskutera ansvarsfull alkoholservering. En utbildning i ansvarsfull alkoholservering har genomförts för LHC. genomfördes en nationell konferens om läktar- kultur på initiativ av och Idrottsför- bund och där även utredningen deltog. vill vara pilotlän i det pågående nationella arbetet. Efter några incidenter i län tog landshövdingen ett initiativ till att bjuda in ett antal aktörer för ett samarbete mot våld i samband med idrottsarrangemang och ett antal möten har genomförts. Det ska vara ett förpliktigande engagemang och län ska vara en förebild och man arbetar efter mottot trevligaste idrottsarena. Ett särskilt program-/policydokument har tagits fram. Detta ska utvärderas och man har ställt upp ett antal indikatorer mot vilka utvärderingen ska ske. Viktiga frågor är bl.a. att motverka alkohol och droger i sam- band med idrottsarrangemang och det ovårdade språkbruket på läktarna. Det gäller för klubbarna att äga arenan. Vad vi har gjort Det finns en mindre falang hårdföra supportrar. När Stockholms- klubbarna, GAIS och kommer på besök kan det bli lite stökigt. Tre personer har tillträdesförbud. Pyroteknik kan vara ett problem och bötessystemet i samband med bl.a. pyroteknik uppskattas inte. Klubben har ett bra samarbete med polisen. Klubben försöker på olika sätt stödja de positiva supportrarna och vi träffas en gång per kvartal för dialog. Kameraövervakning får inte användas vid träningsmatcher, vilket är olyckligt. har gett tillstånd, men beslutet överklagades och ändrades därefter. Klubben har ett samarbete med kommunen och årskurserna 7–9 om toleransnivåer m.m. i samband med idrott. har en del stökiga supportrar och de har ett visst samarbete med Boltic Blues från . Klubben försöker stödja de positiva supportrarna. Samverkan och samarbete med olika aktörer är ledord. Förbundet framhöll det förebyggande arbetet och arbetet med barn/ungdomar. Klubben har varit väl förskonad från större intermezzon. Mötena med och är väldigt prestigeladdade. Två personer har tillträdesförbud. Stämningen bland supportrarna är god. har ett bra samarbete med polisen. önskas lite mer stöd från klubben. Vad vi har gjort Det finns två högriskmatcher och det är när respektive kommer på besök. Det finns en del stökiga supportrar, men klubben har bra koll på dem. En person har tillträdesförbud. En problembild är vad som händer på stan. Det finns 20–50 stökiga supportrar och det gäller att splittra kärnan. Arbetet mot nyrekryter- ing till riskgrupper är mycket viktigt. Arenornas utformning och hur supportrarna placeras på läkt- arna är också viktiga frågor. Det är ett bra samarbete mellan polisen och klubbarna i län. Det framfördes en oro med anledning av att i tar ut ersättning, om det begärs att supporter- poliser ska följa med när Stockholmslag spelar ute i landet. Risken finns nu att man inte begär detta, vilket skulle äventyra säkerheten, om supporterpoliser inte finns på plats. har ett bra samarbete med . Utformningen av anmälan om tillträdesförbud är viktig, då den delvis styr beslutets utformning, t.ex. om förbudet ska gälla mer än en idrott. Historiken om personen i fråga bör framgå för att myndigheten ska kunna göra en riskbedömning av personen. Polisen ställer upp på ett bra sätt. : Det är ett bra samtalsklimat mellan alla parter. Det är viktigt att kunna förhindra nyrekrytering till riskgrupper. Vad vi har gjort : Det vore bra om vi kunde få en situation där supportrarna från de olika klubbarna kan stå tillsammans. : Det är främst problem när Stockholmsklubbarna kommer på besök. Det är sällsynt med hot mot ledare och funktionärer, men det har förekommit i något enstaka fall. Det är nästan obefintlig brottslighet vid arenan. Samarbetet och dialogen mellan klubbar, supporterföreningar och polisen fungerar väl. Vid förmöten inför match deltar dessa, tillsammans med ett antal andra aktörer. Relationen med andra aktörer är också bra. Det är i regel ett begränsat antal bortasupportrar, vilket innebär att det i regel går lugnt till. Det är viktigt att vara gästvänlig mot publiken, inklusive borta- supportrarna, och då brukar arrangemanget fungera väl. Det kan bli något stökigt, främst när Stockholmsklubbar kom- mer på besök. Arenan bedöms bra ur säkerhetssynpunkt. Klubben har inga tillträdesförbud eller arrangörsavstängningar. Ordföranden i supporterföreningen : Det är ett bra samarbete med klubben. Det är viktigt att bli väl bemött i samband med bortamatcher, såväl av arrangörsklubben som av polisen. Ordföranden är också Supporter Liaison Officer (), vilket främst innebär att vara kontaktperson mellan klubben och supportrarna. Inga särskilda synpunkter framfördes, då förbundet inte direkt arbetar med Giffarna. Vad vi har gjort SOU 2012:23 har varit förskonade från större bråk. Det har emellertid förekommit pyroteknik inne i arenan, varför den har fått utrymmas. Det är såväl borta- som hemmasupportrar som har använt pyroteknik. Det är mest problem när och kommer på besök, men mindre när Stockholmslagen spelar i (i regel få supportrar p.g.a. avståndet). Säkerheten är mycket viktig liksom samverkan med andra klubbar inför match. Kontakten med supporterföreningen är f.n. inte bra och här måste vi vara självkritiska. Det bör också höjas ett varningens finger för ett antal gymnasie- ungdomar som har en anarkistisk syn på samhället. Arenan är inte den bästa ur säkerhetssynpunkt. Vid ny- eller ombyggnation av en arena måste säkerhetstänkandet finnas med från början. Arenan har två kameror. Det är viktigt att borta- supportrarna har samma faciliteter som hemmasupportrarna. Speldagarna är viktiga ur säkerhetssynpunkt, t.ex. är en fredags- kväll inte en lämplig tidpunkt för en riskmatch. Det är ingen skillnad på alkoholserveringen vid en högriskmatch eller en vanlig match Klubben har inget tillträdesförbud men fyra arrangörsavstäng- ningar. Arenans utformning är inte helt bra ur säkerhetssynpunkt. är det stökigt i gångar och foajeer. Det har förekommit pyroteknik vid matcher mot , och Brynäs. I likhet med i finns det i en yngre falang som kan få ett destruktivt beteende. Det är en bra dialog mellan och . Det kan bli stökigt när Stockholmslagen kommer på besök (det är kortare avstånd till än till !) och även när spelar i . Uppträdandet hos publikvärdar och ordningsvakter är viktigt för att skapa en trevlig och trygg tillställning. SOU 2012:23 Vad vi har gjort Klubben har inga tillträdesförbud och inte heller några arrangörsavstängningar. : Direktiven om reglerna är olika på olika arenor, vilket är olyckligt. Alla supportrar måste behandlas lika av arrangörsklubben. Det är få bortasupportrar, vilket innebär att det i regel är lugnt i samband med matcher, men det kan förekomma vissa problem. Klubben har inga kameror på arenan (det är inget krav i Hockey- allsvenskan). Det förekommer inga tillträdesförbud och inga arrangörs- avstängningar. Förbundet berörs inte mycket av elitsystemet. Det har förekommit tre incidenter vid Dragons matcher och det höll även på att bli det vid en kvalmatch för damer. har arbetat med dessa frågor (våld och ordnings- störningar i samband med matcher) . Det gäller att vara väl förberedd när det kommer många supportrar. Det är ett bra samarbete mellan klubbar, publikvärdar och ordningsvakter samt med kommunerna. Det är inte bara när storstadslagen kommer på besök som det kan bli bråk utan även när t.ex. kommer till länet. Arena är bra ur säkerhetssynpunkt och tillåter en bra polistaktik. Hockeyarenorna ligger efter ur säkerhetssynpunkt. Det är klubbarna som äger hockeyarenorna. har en bra dialog med och . Vad vi har gjort SOU 2012:23 Det är mer problem i med Stockholmssupportrar (kortare avstånd, se ovan). Det är viktigt att försöka påverka matchprogrammet (dag och tid ) för att minska riskerna. Polisen deltar i regel tillsammans med kommunerna i samband med alkoholtillsyn på arenorna. Vi bör bli mer offensiva i förhållande till media. Även vi från polisen anser att supportrar är något positivt. tar upp frågan om villkor i samband med polistillstånd för att få genomföra en match. Det vore bra med en likriktning av dessa. Det är ett problem med pyroteknik inne på arenorna och det är inte lätt att upptäcka pyroteknik vid visitationen. Ett problem är också totalförbudet mot pyroteknik (det finns möjlighet att söka dispens hos polisen, men ofta blir det avslag). Kanske borde det tillåtas under organiserade former? Supporterpolisen: Det är mest problem med pyroteknik vid matcher. Flera åskådare ser säkert vem/vilka som använder pyroteknik och borde därför peka ut dem Bortasupportrar bör bemötas på ett bra sätt och vi försöker ibland i förväg att komma i kontakt med dem. är beredd att betala för supporterpolisen från , om man anser att de bör finnas på plats när Stockholmslagen kommer på besök. I finns en särskilt utpekad åklagare för hantering av bl.a. tillträdesförbud. Ännu har inte något tillträdesförbud utfärdats i länet. Det borde vara en skarpare verktygslåda, t.ex. ett längre straff för överträdelse av förbudet. beslutades i om cirka 200 tillträdesförbud. Tio fall av överträdelse har upptäckts. En diskussion fördes om att ge tillträdesförbud för flera sporter, t.ex. fotboll och ishockey (regelverket tillåter detta). Det gäller för supporterpolisen, som i regel är den som gör en anmälan om tillträdesförbud, att motivera detta i anmälan (denna supporter brukar vara störande både på fotbolls- och ishockeymatcher). Vad vi har gjort Riksåklagaren har gett ut en RättsPM, Tillträdesförbud vid idrottsarrangemang, som ger riktlinjer för att hantera denna typ av ärenden. Samverkan, samverkan, samverkan är ledorden. Kommunen har en bra samverkan med klubbarna och med polisen. Kommunen äger ett antal arenor. fattas beslut om det ska byggas en ny sporthall. Säkerheten på arenorna har en hög prioritet, för det ska vara trevligt och tryggt att gå på ett idrotts- arrangemang. Kommunen kan inte se någon förhöjd skadegörelse på arenorna. Samverkan är nyckeln för trygga och trevliga arrangemang. Förmodligen är detta lättare i en liten kommun. Det är som äger arenan. Ett problem är det ökade antalet bilinbrott på parkeringen utanför hockeyarenan. Det känns tryggt med de duktiga aktörer som arbetar med säker- heten i samband med matcher. Idrottsarrangemang skapar en social samvaro och idrotten är ett bra varumärke för kommunen. Kommunen har en bra dialog med och polisen om alkoholfrågor med inriktning mot att minska berusningsnivån. Tillsyn och utbildning är viktiga instrument. Arenabolaget, som är helägt av , driver restaurang- verksamheten i arenan. Förbundet har inte mycket samröre med elitklubbarna. Förbundet arbetar för att ta krafttag mot dopning och det före- byggande arbetet är också mycket viktigt. Vad vi har gjort arbetar bl.a. med frågor om alkohol och har tillsynsvägledning över kommunerna. Det finns en regional ANDT-samordnare (, Narkotika, Dopning och Tobak). beslutar också om kameraövervakning. En diskussion förs om att det kanske behövs fler kameror på arenorna (t.ex. i gångar och foajéer) och utanför. Samarbetet med kommunerna och med länsidrottsförbundet är bra. Eventuellt kommer ett projekt om bl.a. alkohol att startas under ledning av och länsidrottsförbundet. Projektet startar i så fall med en kartläggning av hur det ser ut i klubbarna (t.ex. har klubbarna en policy). Ett liknande projekt bedrivs i . Vid mötena diskuterades även ett antal frågor lite närmare: Legala frågor: De förslag om lagändringar som finns i detta del- betänkande stöds av den överväldigande majoriteten av dem som deltog på mötena. Det är maskeringsförbud inne på arenorna, där upp- fattningarna går mest isär, men flertalet förordar ett maskeringsförbud. Pyroteknik: Pyroteknik upplevs av samtliga som ett stort pro- blem. Det är näst intill omöjligt att helt stoppa införsel av sådana varor. Böter i samband med olika förseelser inne på arenan (gäller fotboll): Många förordar det system som ishockeyn har infört . Alkohol- och drogfrågor: Alla är överens om att detta är ett stort problem i samband med idrottsarrangemang. Ofta är detta orsaken till våld och brottslighet. Kameraövervakning: För att kunna lagföra dem som begår brott är det viktigt att kunna identifiera dessa personer. Det viktigaste redskapet för detta är kameraövervakning. Kvaliteten på kamerorna och antalet kameror varierar mycket mellan olika arenor. Här ligger ett ansvar på klubbar och arenaägare att kameraövervakningen fungerar på ett effektivt sätt. Arenasäkerhet: Ett antal arenor, främst i Superettan och i Hockeyallsvenskan, har bristande säkerhet och i många fall krävs Vad vi har gjort dyra investeringar för att leva upp till regelverket. Det finns en överenskommelse med klubbarna att arenorna ska ha en viss standard. SvFF/och /SIF genomför regelmässigt arena- inspektioner. Anmälningsplikt: Anmälningsplikten kommer att behandlas i en särskild skrivelse, men vid förfrågan på mötena har det från många håll uttryckts en tveksamhet till att införa en sådan. Vid länsbesöken har det varit en god uppslutning med de aktörer jag önskat få träffa och engagemanget för dessa frågor har varit stort. Många goda idéer framfördes för att komma till rätta med problemen. I två av de besökta länen (och ) har lands- hövdingarna tagit initiativ till ett arbete liknande det som har bedrivits i . Det är min uppfattning att det finns intresse av att agera på ett liknande sätt även i de andra besökta länen, vilket skulle innebära en ökad samverkan mellan olika parter. Problemen i länen är inte – åtminstone inte ännu – lika omfat- tande som i , men likartade problem förekommer. Störst är problemen i storstadslänen (och ). Det finns en samsyn att en tänkbar utveckling mot idrottsrelaterat våld måste stävjas . Det finns en tendens att det blir stökigt när Stockholmsklubbar kommer på besök, men vid matcher av derbykaraktär (t.ex. – och – ) kan det också bli våldsamheter. Många trycker på att det är viktigt att ta emot bortasupportrar på ett trevligt och korrekt sätt. Förbättringar har skett, men det finns mer att göra. Trevliga kringarrangemang kan locka barnfamiljer till arenan och kanske publiken kommer lite tidigare, vilket skulle vara positivt. För- modligen skapar sådana arrangemang också en lugnare stämning runt arenan. Många goda initiativ har tagits och som det finns anledning att återkomma till. Många supportrar uppträder sämre på bortaplan än på hemma- plan. Om supporterpolisen inte är med vid en bortamatch och någon bortasupporter är stökig, utan att begå något brott, rapporteras det inte alltid till polismyndigheten eller klubben vari- Vad vi har gjort från bortasupportern kommer. Det är önskvärt att så sker, efter- som det skulle öka kunskapen om de individer som inte sköter sig. Det är viktigt att stödja den positiva supporterkulturen och att få tag på dem som begår brott samt lagföra dem. Detta bör också bli känt för allmänheten, så att samhället tydligt visar att brott inte accepteras. Processen vid tillträdesförbud varierar en del mellan länen och bör ses över. Detta arbete har i viss utsträckning inletts. Det kan finnas anledning för mig att återkomma till några av länen för att följa upp det arbete som otvetydigt pågår. En genomgång av forskningsläget presenteras i bilaga 4. Definitioner av begrepp som idrottsrelaterat våld och huliganism är inte entydiga inom forskningen. () enhet Fakta, Forskning och Analys bör intensifiera sitt arbete med att löpande följa och relatera forskningsläget kring idrottsrelaterat våld. Ett nätverk för forskning på området idrottsrelaterat våld bör etableras. , i samråd med RF, utreda vem som ska vara huvudman. Forskaren vid har för utredningens räkning tagit fram en forsknings- och kunskaps- inventering på området under . Rapporten bifogas detta delbetänkande som bilaga 4. Syftet med rapporten är att ge en kunskapsbakgrund och en förståelse för idrottsvåldet i ett historiskt perspektiv och i ett nutidsperspektiv, baserad på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Forsk- ningsinventeringen innehåller en genomgång av internationell och svensk forskning på området idrottsrelaterat våld med särskilt fokus på huliganism. Rapporten tar även till vara på den breda och djupa kunskap som finns dokumenterad från olika supporter- projekt. Av rapporten framgår att definitioner av huligan och huliganism är många och skiftande. De är olika såväl mellan som inom olika länder. har begreppen framför allt brukats om idrottsfans som ställer till bråk i samband mod fotbollsmatcher. Brå har producerat ett flertal rapporter kring huliganproblema- tiken, varav den senaste är . huliganism bort till förmån för det kanske än mer diffusa begreppet fotbollsrelaterade ordningsstörningar. Även begreppet supporter har flera definitioner. användes benämningarna A–, B–, och C–supportrar, där A var de skötsamma. B var för det mesta skötsamma men kunde dras med i våldsamheter av olika situationer. C-supportrar var våldsamma supportrar, vilka medvetet sökte våldsam konfrontation med andra C-supportrar. har man dock lämnat denna kate- gorisering. används endast två kategorier; icke risksupportrar respektive risksupportrar. I rapporten presenteras forskningen under tre tidsepoker, 1965– 1985, 1985–1997 och 1997–2010, fördelad på områden som psyko- logiska studier, antropologiska studier och sociologiska studier. En särskild uppmärksamhet ägnas medias roll när huliganismen ska studeras. Det gäller såväl svenska som internationella media. Att svensk tabloidpress varit viktig för klackkulturens och senare firmakulturens framväxt och utveckling menar rapporten är uppen- bart. Om man vill förstå medias roll i dagens samhälle räcker det inte att studera papperspressen. De nya sociala medierna är instrument som används flitigt i risksupportrarnas värld. Detta gör att traditionella media inte har samma tolkningsföreträde som tidigare, utan man går mot en mera differentierad och mångfaldig idrottsrapportering. I rapporten föreslås avslutningsvis att det bör bildas ett nätverk av forskare och representanter för såväl civilsamhället som den offentliga sektorn. Vem som ska stå som huvudman för nätverket bör utredas av ). Rapporten innehåller flera bidrag från forskningen som jag har haft nytta av i detta delbetänkande. Än mer torde finnas att hämta vid framtagandet av mitt slutbetänkande. Inte minst gäller detta de delar som berör supporterkulturen. Författaren föreslår att ett nätverk för forskningen på området etableras och att frågan om huvudman för detta bör utredas av . Jag understöder varmt detta förslag, men med tillägget att detta bör ske i samråd med RF. Den senare organisationen – som företräder den samlade idrottsrörelsen – överlägger f.n. med landets universitet och högskolor för att skapa en förstärkt och institutionaliserad länk parterna emellan. I detta fall handlar det primärt om forskning och elitidrott. Jag föreslår vidare att den relativt inrättade enheten på RF – Fakta, Forskning och Analys – intensifierar sitt arbete med att löpande följa och rapportera forskningsläget kring idrotts- relaterat våld. 9Redovisning av aktörernas agerande i samband med olika typer av matcher I detta kapitel ges en relativt fyllig redogörelse av hur parterna agerar i samband med olika typer av matcher. Jag bedömer att detta är viktigt för att få en helhetsbild av hur aktörerna agerar. Som jag uppfattat saken finns ingen nedteckning av de olika parternas planering internt respektive sinsemellan. Detta medför att diskussionen kring planering och strategier lätt blir haltande och att allmänheten inte får en fullständig bild av hur systemet fungerar . Förberedelserna främst inför högrisk- matcher har successivt byggts ut . Min redogörelse för uppbyggnaden fram tills bygger på den information jag inhämtat från parterna. Denna nulägesbeskrivning är viktig att känna till för att förstå bakgrunden till de förslag jag lägger. Högriskmatcher bör i princip inte spelas på kvällstid och inte inleda eller avsluta säsongen. Alternativen att vid hot om allvarliga ordningsstörningar spela inför tomma läktare eller på annan ort bör undvikas. Här följer en redovisning av hur spelprogrammen i Fotbollsall- svenskan och Elitserien i ishockey tas fram. Underlag har lämnats av Föreningen och Svenska Hockeyligan. Redovisning av aktörernas agerande i samband Först vill jag emellertid klargöra ansvarsfördelningen mellan de centrala organen inom fotboll och ishockey i . (SvFF) är största special- idrottsförbund. Drygt 3 300 föreningar är medlemmar i . SvFF har till uppgift att främja och administrera fotbollen i och att företräda den utom landet. SvFF är också huvud- organisation för Futsal (innefotboll) och Beachsoccer (strand- fotboll). Förbundet är även nationellt ansvarigt för säkerheten inom svensk fotboll och tillsammans med Föreningen (se nedan) gällande elitfotboll herrar och med () gällande elitdamfotbollen. Föreningen () är intresseorganisation för alla föreningar i Allsvenskan och Superettan. SEF:s uppdrag är att vara ledande i utvecklingen av svensk elitfotboll på klubbnivå sportsligt, ekonomiskt, kommersiellt och administrativt. arbetar också med säkerhetsfrågor gällande elitfotboll herrar, i samarbete med SvFF. () är den samlande organisationen som främjar utvecklar och administrerar idrotterna ishockey och inlinehockey. SIF ansvarar för och driver föreningarnas gemen- samma intressen, behov och önskemål såväl nationellt som inter- nationellt. SIF samarbetar med SHL i säkerhetsfrågor i Hockey- allsvenskan. Aktieägare i () är de tolv klubbar som spelar i Elitserien. Bolaget ska, som företrädare för klubbarna, tillvarata gemensamma sportsliga och kommersiella intressen och hanterar bland annat medierättigheter samt ett antal för klubbarna gemensamma huvudsponsorskap. En prioriterad fråga för SHL är säkerheten kring matcher i Elitserien. SHL samarbetar med SIF i säkerhetsfrågor i Hockeyallsvenskan. För fotbollens del gäller vid framtagande av spelprogram att det är SvFF som styr processen efter att de fått direktiv från () och (). Efter att årsplanen presenterats från FIFA och UEFA med landskampsdatum och UEFA-matcher (och ), tar SvFF fram ett förslag på årsplan som diskuteras med och . Därefter ligger årsplanen med som handling till alla distrikt och övriga som är med på representantskapet, där den slutligen fastställs.