sou · GZB336d2 · 2012-01-01 00:00:00 — Vidare förs betydande delar av verksamheten inom Försvarsmaktens teknikkontor och materiel- systemkontor över till FMV. De delar av kontorens verksamhet, inklusive resurser och kompetens, som är nödvändiga för För- svarsmaktens kravställar- och beställarverksamhet kvarstannar i Försvarsmakten. Kvarvarande förbandsbundna stödresurser inom Försvarsmakten dimensioneras för insatsförbandens behov på stridsfältet. De delar av HKV PROD som hanterar logistik och materielförsörjning överförs till FMV medan kvarstående delar relaterade till försvarslogistik knyts till Försvarsmaktens kravstäl- lar- och beställarverksamhet. 21 Systemnivåerna avser en nivå indelning för tekniska system. Enligt uppgift från FMV definierar FMV de översta systemnivåerna enligt följande. Nivå 0: Det samlade beståndet av materiel och förnödenheter inom Försvarsmakten. Nivå 1: Avser den kombination av tekniska system på nivå 2 som erfordras för uppsättning av typförband eller tillfälligt sammansatta förband. Exempel: system för luftvärnsbataljon, stridsflygenhet, sjöstridsflottilj m.fl. Nivå 2: Avser en eller flera versioner/typspecifika utbildnings- och underhållssystem, simulatorer och publikationer m.m. Exempel: Luftvärnssystem 90, sjuk- vårdssystem, system JAS 39 m.fl. En lämplig beställningsnivå bör ligga mellan nivå 1 och 2 så att FMV ges förutsättningar att utforma effektiva försörjningslösningar och breda affärsupplägg. Försvarslogistik – en ny struktur Alternativ 2 tar, som tidigare nämnts, som en av sina utgångs- punkter dagens insatsorganisation såsom den fastställts i den för- svarspolitiska inriktningspropositionen. Överföringen av uppgifter sammanfattas enligt följande. Från FMV till Försvarsmakten Från FMV till Försvarsmakten förs viss kompetens för uppbygg- naden av en strategisk försvarslogistikledning och ökad beställar- förmåga inom Försvarsmakten. Totalt överförs cirka 10 årsarbetskrafter från FMV till Försvars- makten. Från Försvarsmakten till FMV Från Försvarsmakten till FMV överförs flertalet av nuvarande FMLOG tjänsteområden22. Ledning och genomförande av insats- nära logistik samt den verksamhet som utförs av För- svarsmaktens insatslogistikförband kvarstannar i Försvarsmakten. Även vissa strategiska funktioner som ryms inom det samlade be- greppet försvarslogistik kvarstår i Försvarsmakten, såsom till exempel Generalläkaren med tillhörande tillsynsansvar. Därutöver tillförs FMV militär kompetens ur dagens HKV PROD. Följande verksamheter och tjänsteområden förs från Försvars- makten till FMV. Teknikkontoren och HKV OPS-enhet Delar av Teknikkontoren, Materielsystemkontoret och Materi- elkontoret med undantag för den kompetens som är närmast knuten till Försvarsmaktens beställarfunktion23. FMLOG Stab, exklusive bl.a. insatsnära logistikledning De delar som särskilt rör Försvarsmaktens beställarkompetens och stöd till insats och beredskap (bl.a. JSS och JLC, inkl. kader för NSE24) kvarstannar i Försvarsmakten. 22FMLOG kvarstår dock som organisationsenhet inom Försvarsmakten men omorganiseras. 23Omfattningen preciseras i detalj i samband med ett genomförande. 24Försvarsmaktens avsikt är att JSS likt NSE förs till insatsorganisationen. Försvarslogistik – en ny struktur Extern verksamhet/avgiftsfinansierad Verkstadstekniskt stöd i landet Försvarslogistik – en ny struktur Anskaffning, tekniskt stöd och administration av drivmedel FömedC vad gäller inköp av sjukvårdsmateriel, mediciner m.m. Förslaget till verksamhetsövergångar enligt ovan tar sin utgångs- punkt i renodlade ansvarsförhållanden inom ramen för en beställar- och utförarmodell mellan Försvarsmakten och FMV. Verksamhetsövergångarna är, i de delar som rör nuvarande FMLOG, uttryckta i tjänsteområden. Därmed uppstår problem i och med att Försvarsmakten med nuvarande systemstöd inte enty- digt kan redovisa den nuvarande bemanningen per tjänsteområde. I syfte att trots detta redovisa den aktuella bemanningssituationen görs i tabell 16.2 nedan en koppling mellan tjänsteområden och nuvarande organisatoriska enheter inom FMLOG. I därpå följande tabell (tabell 16.3) anges, med utgångspunkt i Försvarsmaktens be- manning (FMLOG, teknikkontoren m.fl. samt Försvarsmedicinskt Centrum och HKV PROD), föreslagna verksamhetsövergångar från Försvarsmakten till FMV. Dessa övergångar bildar tillsam- mans med berörda verksamheter inom FMV den kalkylbas från vilken bedömda kostnadsreduktioner beräknas (tabell 16.5). SOU 2011:36 Försvarslogistik – en ny struktur Tabell 16.2 Kopplingen mellan FMLOG nuvarande tjänsteområden och ingående organisatoriska enheter FMLOG Stab (J4) Främre underhållsstöd (FUS) Delar av FörsL, MvE och LedTekE FMLOG Stab (VSS) Samlingsområde för samtliga enheter, dock främst JSS och FMLOG Stab (JLC) Källa: Försvarsmaktens uppgifter till och . I det följande sammanfattas de uppskattade personalövergångarna från Försvarsmakten till FMV. 25 Stöd till insats är ett tjänsteområde inom vilket delar av FMLOG verkar. till deltagande resurser finns det skäl att särskilt nämna () med 28 årsarbetskrafter och Center (JLC) med 16 årsarbetskrafter. Försvarslogistik – en ny struktur SOU 2011:36 Tabell 16.3 Personalbemanning och övergångar från FM till FMV per organisatorisk enhet (årsarbetskrafter2010) Upphandlingsenheten (UpphE) Flygverkstaden (FlygV) Marinverkstaden (MarinV) Reservmaterielenheten (ResmatE) Markverkstadsenhet (MvE) Ledningsteknikenheten (LedTekE) Försörjningsledningen (FörsL) Materielkontoret (MaK) Delsumma FMLOG (åa) Teknikkontor mark, TeK (P4) Teknikkontor fartygssystem, Tek Fartyg (Marinbasen) Flyg (F7) Tek Ledsyst (FMTM) Delsumma Teknikkontor (åa) Försvarsmedicinskt Centrum, FöMedC (HKV PROD) Delsumma Övriga (åa) 1–11. Försvarsmaktens svar på begäran om uppgifter , FM PM 2011- 01-24. 12–15. Försvarsmaktens uppgift till . Försvarsmaktens årsredovisning för . Inriktning för fortsatt arbete med utveckling av Försvarsmaktens ledning (C LEDS Direktiv /10). Försvarsmaktens uppgifter till . Kvarvarande delar av FMLOG stab i Försvarsmakten avser Stöd till insats och omfattar JSS (28), JCL (16), C FMLOG (1) och officerare vid HKV placerade vid FMLOG (2), totalt 47 årsarbetskrafter. Försvarslogistik – en ny struktur miljöstöd och verksamhetssäkerhetsstöd (som en del av nuvarande stab) överförs i sin helhet till FMV (10 årsarbets- krafter) 2–8. Överförs i sin helhet från FMLOG till FMV. Kvarstannar i Försvarsmakten. LedTekE sätter upp Operativ ledningsteknisk bataljon (krigsförband) samt ingår som en del i det av Försvarsmaktens föreslagna FMTIS. Medföljer i sin helhet FMLOG till FMV. Avser tjänsteområdena materiel- och förnödenhetsförsörjning, gods- hantering och miljöstöd. av MaK förs från FM till FMV. Kvarvarande avser verksamheter och resurser som är kopp- lade till Försvarsmaktens beställarverksamhet. 12–14. av resurserna i Försvarsmaktens nuvarande teknikkontor TeK , TeK Fartyg och Materiel- systemkontor Flyg förs från FM till FMV. Kvarvarande avser verksamheter och resurser som är kopplade till Försvarsmaktens beställarverksamhet. Teknikkontor Ledningssystem kvarstannar i Förvarsmakten. Försvarsmedicinskt Centrum 186 årsarbetskrafter, varav cirka 10 årsarbetskrafter sysselsatta med inköp och upphandling. Dessa överförs till FMV. Not.17 HKV PROD omfattar 311 årsarbetskrafter (exklusive 23 årsarbetskrafter inom ramen för PRIO förvaltnings- organisation). I Försvarsmakten kvarstannar beställarkompetens för beställning på högre system- och tjänstenivåer. Överförda resurser till FMV avser huvuddelen av MSA (81 årsarbetskrafter), OPS-enheten samt huvuddelen av hand- läggare för mtrl och logistik ur PROD olika avdelningar, främst PROD MTRL, LOG och SAK (sakenheter). Försvarsmaktens uppgift till . Övergången till FMV avser resurser (10 årsarbetskrafter) inom HR-centrum som är sysselsatta med främst resor och logi. För FMLOG är bedömningen att huvuddelen av nuvarande perso- nal förs från Försvarsmakten till FMV. Undantag görs för de delar av nuvarande FMLOG (LedTekE) som sätter upp krigsförband (Operativ ledningstekniska bataljon) samt insatsnära logistik. Från FMLOG förs 2 692 årsarbetskrafter, inklusive Materielkontoret (MaK) 13 årsarbetskrafter, över till FMV. Vidare förs Teknikkontoren (TeK), inklusive Materielsystem- kontoret (MtrlsystK Flyg) från Försvarsmakten till FMV med undantag för de funktioner som är att hänföra till Försvarsmaktens beställarfunktion. Från teknikkontoren förs 227 årsarbetskrafter från Försvarsmakten till FMV. När det gäller nuvarande Teknik- kontor Ledningssystem är detta under ombildande till ett materiel- systemkontor. Kontoret utgör en del av konceptet kopplat till Försvarsmaktens förslag rörande FMTIS. Utredningen har i detta skede valt att inte föreslå att Materielsystemkontoret överförs till FMV i avvaktan på en fördjupad analys och eventuellt beslut om att inrätta FMTIS. Dock bör noteras att möjligheterna till ett genomförande av FMTIS i den omfattning som Försvarsmakten föreslår begränsas i och med förslag att föra systemförvaltningsenheten (SystförvE) från FMLOG till FMV. Inom HKV PROD svarar Materielsystemansvariga (MSA, 81 årsarbetskrafter) för samordning av alla anskaffnings-, utvecklings- och vidmakthållandeuppdrag till FMV inom ramen för respektive materielsystem. Med utgångspunkt i att beställningar ska ske på högre systemnivåer görs bedömningen att cirka 110 årsarbetskraf- Försvarslogistik – en ny struktur ter (inkluderar även andra befattningar än MSA) kan överföras från Försvarsmakten till FMV. Övriga verksamhetsövergångar från Försvarsmakten till FMV rör ett mer begränsat antal årsarbetskrafter. Från FMV förs, som nämnts, ett tiotal årsarbetskrafter till För- svarsmakten. Inom FMV kvarstannar i övrigt nuvarande verksamheter med oförändrat huvudmannaskap. De delar av FMV nuvarande verksamhet som i första hand blir föremål för integration och samordning med tillkommande verksamheter från enligt ovanstående tabell utgörs främst av FMV anskaffningskontor. Berörd bemanningen inom FMV anskaffningskontor (AK) och FMV strategiska materielledning (SML) framgår av följande tabell. Tabell 16.4 FMV AK och SML (årsarbetskrafter ) 40 (av totalt 115) 65 (av totalt 119) Källor: FMV uppgift till : AK GEM ingår i de delar som rör områdena hälso- och sjukvård, CBRN, fältförplägnad, soldatsystem, generella utbildningssystem, ledningsträningsanläggningar, intendentur och signaturanpassning. Motsvarande områden hanteras inom Försvarsmakten inom framför TeK och . Inom FöMedC är cirka 10 årsarbetskrafter sysselsatta med likartade uppgifter. FMV uppgift till : Strategisk Materielledning (SML) ingår i de delar som rör försvarslogistik, exklusive verksamhet inom ramen för FMV anslag (36 åa), teknisk underrättelsetjänst (16 åa) och FoT (11 åa). De föreslagna verksamhetsövergångarna enligt ovan genomförs i ett första steg (steg 1) och därmed inom ramen för nuvarande finansieringsformer och gällande anslagsstruktur. Åtgärder i syfte att åstadkomma än mer renodlade ansvarsförhållanden och ytter- ligare utveckling av styrformerna genom bl.a. förändrade finansie- ringsformer genomförs i steg 3. Försvarslogistik – en ny struktur Övergripande bedömning av alternativets rationaliseringspotential En bedömning av potentialen för rationaliseringar i form av kost- nadsminskningar har sin utgångspunkt i den verksamhetsvolym och de personalresurser som samlas i FMV efter genomförda verk- samhetsövergångar. Effekterna av Alternativ 2 kan sammanfattas enligt följande. Betydande potential för kostnadsminskningar och effektivise- ring av berörda verksamheter grundad på integration av den bakre försvarslogistiken under en huvudman (FMV). Förbättrad styrning baserad på renodlade ansvarsförhållanden inom ramen för en beställar- och utförarmodell med Försvars- makten som beställare och kravställare och FMV som utförare och leverantör av försvarslogistik på Försvarsmaktens uppdrag. Ökat verksamhetsfokus med Försvarsmakten som ansvarig för den operativa förmågan och med FMV som ansvarig för affärs- förmågan. De bedömda effekterna av ett genomförande av Alternativ 2 redo- visas närmare i avsnitt 16.7. Med utgångspunkt i genomförd värdering av aktuella handlings- alternativ föreslår utredningen i första hand att Renodlingsalter- nativet (Alternativ 2) genomförs. Detta alternativ skapar jäm- förelsevis bäst förutsättningar för eftersträvade kostnadsminsk- ningar och för en effektiv och sammanhållen försvarslogistik. I andra hand föreslås att nuvarande myndighetsstruktur och ansvarsförhållanden bibehålls och att myndigheterna var för sig och i samverkan utvecklar berörda verksamheter och sam- verkansformer (referensalternativet). Referensalternativet (framskrivet nuläge) innebär en mindre grad av sammanhållen verksamhet jämfört med Alternativ 2 som ansvaret för stora delar av försvarslogistikens utförande kvarstannar i Försvarsmakten. Referensalternativet är dock att föredra framför Försvarsmaktens alternativ (Alternativ 1). Försvarslogistik – en ny struktur Utredningen har under arbetets gång vinnlagt sig om att finna en lösning för den framtida försvarslogistiken som, utifrån regering- ens direktiv för utredningens arbete, kan vinna gehör hos såväl Försvarsmakten som FMV. Utredningen har dock tvingats kon- statera att det inte har varit möjligt att inom ramen för utrednings- arbetet utforma en lösning, som dels tillgodoser båda myndig- heternas önskemål, dels ger ett substantiellt bidrag till ökad effek- tivitet, förbättrad styrning och kostnadsminskningar inom berörda verksamheter. Utredningen har därmed haft att ställa två alterna- tiva handlingsalternativ mot varandra. En värdering av alternativen försvåras av att de inte utvecklats utifrån fullt ut jämförbara utgångspunkter. Några iakttagelser och slutsatser redovisas nedan. Alternativ 1 behandlar i hög grad föreslagna förändringar i För- svarsmaktens egna organisation genom inrättande av en logistik- och materielledning, en ny logistikenhet, FMTIS och insatsorgani- sering. Huvuddelen av förslagen med tillhörande effekter relaterar inte till med avseende på en sammanhållen materiel- och logistikförsörjning. Alternativ 2 harmonierar med myndigheternas program för att i olika avseenden effektivisera och rationalisera sina respektive verk- samheter. Alternativet, med tillhörande effekter, är direkt relate- rade till direktiven för utredningens arbete i de delar som rör en sammanhållen materiel- och logistikförsörjning. Alternativ 1 medför betydande förändringar med tillhörande bemannings- och kostnadsökningar i insatsorganisationen medan Alternativ 2 har som utgångspunkt den av regeringen fastställda insatsorganisationen. Försvarsmaktens förslag rörande FMTIS är inte förenligt med utgångspunkt i dagens insatsorganisation. FMTIS är inte heller, i den omfattning som Försvarsmakten föreslår, förenligt med det redovisade ren- odlingsalternativet (Alternativ 2), enligt vilket FMLOG systemför- valtningsenhet (SystförvE) förs till FMV. Alternativ 1 förutsätter och kalkylerar med omfattande rationa- liseringseffekter direkt kopplade till andra myndigheters utveck- lingsarbete, i synnerhet när det gäller FMV. Alternativ 2 koncent- reras på bedömda effekter av genomförda strukturförändringar. Med hänsyn tagen till ovanstående redovisas i det följande be- dömningar av de ovan redovisade alternativens förtjänster och Försvarslogistik – en ny struktur brister med utgångspunkt i den inriktning och de krav (avsnitt 16.2.2) som har lagts till grund för utvecklingen av en framtida sammanhållen förvarslogistik. När det gäller Försvarsmaktens behov av insyn och kontroll ger Försvarsmaktens alternativ (Alternativ 1) goda och jämfört med dagsläget något ökade möjligheter. Bedömningen grundar sig på uppfattningen att Försvarsmaktens behov i fråga om försvarslogis- tik bäst kan kontrolleras genom att Försvarsmakten står som ägare av materiel och förnödenheter, processer, systemstöd och övriga verksamheter kopplade till försvarslogistiken med undantag av anskaffning och vissa servicefunktioner. I Renodlingsalternativet (Alternativ 2) tillgodoses Försvars- maktens behov av kontroll genom en förstärkt och renodlad beställarfunktion, tydligare ansvarsförhållanden utgående från bl.a. regeringens principer för bl.a. materielförsörjning och mer transpa- renta former för styrning och uppföljning över hela försörjnings- kedjan. Försvarsmaktens nyttjande och FMV tillhandhållande av försvarslogistik med höga krav på kostnadseffektivitet i ett livs- cykelperspektiv26 utgör bärande principer. Kravet på en sammanhållen försvarslogistik inom ramen för en tvåmyndighetsmodell tillgodoses i stor utsträckning genom Alter- nativ 2. Bedömningen grundar sig på att Försvarsmakten utvecklar sin beställarkapacitet och strategiska ledning som FMV svarar för produktion och tillhandhållande av försvarslogistik med utgångspunkt i Försvarsmaktens behov. Alternativ 1 innebär i huvudsak att dagens verksamhetsstruktur bibehålls med huvud- delen av logistiken förlagd till Försvarsmakten och med upphand- ling och service förlagd till FMV. Möjligheterna till besparingar och rationaliseringar inom för- svarslogistiken hänger i hög grad samman med graden av samord- ning mellan de logistik- och materielrelaterade verksamheter som bedrivs inom Försvarsmakten respektive FMV. Alterna- tiv 2 innebär en i väsentlig grad mer samordnad och integrerad för- svarslogistikverksamhet jämfört med Alternativ 1 och bedöms därmed ge ett jämförelsevis större bidrag till de besparingar som ska uppnås enligt direktiven för arbete. Omvänt bedöms Försvarsmaktens Alternativ 1 inte omhän- derta den rationaliseringspotential som ligger i en ökad integration mellan Försvarsmaktens och FMV verksamheter, främst vad gäller 26 Livscykelperspektivet omfattar ett systems (verksamhetssystem, teknisk produkt, information eller kompetens) väg från idé till nyttjande för att slutligen avvecklas. Försvarslogistik – en ny struktur å ena sidan och FMV anskaffningskontor å den andra. De största effekterna i Alternativ 1 tas ut genom effektiviserings- och rationaliserings- åtgärder inom FMV. I båda alternativen berörs såväl Försvarsmakten som FMV av förutsedda rationaliseringar. Vad gäller möjligheterna till ökad effektivitet i verksamhet och resursanvändning innebär Alternativ 1 i allt väsentligt oförändrade möjligheter jämfört med dagen förhållanden. Myndigheterna svarar oförändrat för utveckling och rationalisering inom ramen för en i huvudsak oförändrad verksamhets- och myndighetsstruktur. Nu- varande utvecklingsarbete, inklusive fortsatta OPS-satsningar, fullföljs. Alternativ 2 skapar nya förutsättningar till rationalisering och effektivisering genom att verksamheterna i högre grad samlas under en huvudman. Möjligheterna till realisering av samordnings- och skalfördelar ökar markant. FMV jämförelsevis större affärsmässig- het bedöms bidra till ett ökat förändringstryck och ökade ambitio- ner när det gäller rationalisering och effektivisering. Med Alternativ 2 finns det skäl att anta att nuvarande OPS-verksamhet kan utvecklas ytterligare. Frågor rörande styrning och uppföljning bör bedömas utifrån effekterna på samtliga beslutsnivåer och över hela försörjningsked- jan. Med en i huvudsak oförändrad verksamhets- och myndighets- struktur och en i grunden bibehållen ansvars- och uppgiftsfördel- ning mellan Försvarsmakten och FMV (Alternativ 1) skapas inga nya förutsättningar vad gäller utvecklingen av nuvarande styrfor- mer. Såväl beställarfunktionen som utförandet av försvarslogistik, exklusive upphandling och service, förläggs enligt Alternativ 1 i Försvarsmakten. Dock medger alternativet att den samlade för- svarslogistikledningen inom Försvarsmakten kan komma att för- stärkas genom föreslagna förändringar i Försvarsmaktens organisa- tion (Högkvarteret) och tillskapandet av en ny organisatorisk enhet för materiel- och logistikförsörjningen (inom Försvarsmak- ten men utanför Högkvarteret). I övrigt fullföljs Försvarsmaktens pågående utveckling vad gäller ekonomi- och resursledning enligt nu gällande planer. I Alternativ 2 förändras förutsättningarna för styrning markant genom den långt gångna renodlingen av ansvar och uppgifter med fokus på Försvarsmaktens ansvar för operativ försvarsförmåga Försvarslogistik – en ny struktur respektive FMV ansvar för affärsförmåga och tillhandahållande av försvarslogistiklösningar. Marknadens möjligheter, såväl nationellt som internationellt, ska i ökad utsträckning tillvaratas bl.a. till följd av regeringens fastlagda principer för materielförsörjningen. Alternativ 1 medför i dessa avseenden förändringar jämfört med dagens förhållanden och För- svarsmaktens respektive FMV uppgifter. Genom att FMV, enligt Alternativ 1, renodlas till en upphandlande myndighet på lägre systemnivåer jämfört med dagsläget, begränsas FMV möjligheter att utforma breda affärslösningar och genomföra upphandlingar i konkurrens. Alternativ 2 medför att allt ansvar för anskaffning och tillhan- dahållande, inklusive marknadsorienterade uppgifter i anslutning till detta, samlas på FMV. Därmed finns förutsättningar att ut- veckla affärsförmågan i relation till externa aktörer inom försvars- logistiken. Detta motsägs inte av att Försvarsmakten i egenskap av professionell beställare även framgent måste ha god kännedom om och beakta den nationella och internationella marknadens möjlig- heter vid utformningen av operativa krav och beställningar till FMV. FMV har i sin tur att omsätta dessa beställningar i affärs- upplägg och upphandlingar som i lämplig utsträckning harmonise- rar med andra länders utvecklings- och anskaffningsverksamheter. Alternativens inverkan på befintligt- och planerat systemstöd för försvarslogistiken och ekonomi- och resursledning i övrigt redovisas i avsnitt 16.6. När det slutligen gäller en bedömning av alternativens genom- förbarhet finns det, enligt utredningen, omständigheter som talar såväl för som mot Alternativ 1. För alternativet talar att ansvarsför- ändringarna och verksamhetsövergångarna blir förhållandevis be- gränsade i jämförelse med nuläget och i synnerhet i jämförelse med Alternativ 2. Mot Alternativ 1 talar främst det faktum att Försvarsmakten är tungt belastad av ett omfattande förändringsarbete rörande omställningen av försvaret och utveck- lingen av insatsorganisationen. Inriktningen bör därför vara att i möjligaste mån avlasta Försvarsmakten från stödjande verksam- heter så att myndigheten i stället fullt ut kan koncentrera upp- märksamheten på sina huvuduppgifter. Mot detta står Försvars- maktens strävan att, enligt Alternativ 1, utveckla och utöka insatsorganisationen med fler förband och ytterligare personal med uppgifter inom försvarslogistiken. Försvarslogistik – en ny struktur Utredningen kan för sin del konstatera att försvarsmakten ännu inte har lagt fast de slutliga kraven och målsättningarna för ingående förband i insatsorganisationen (I014) Detta har fått till följd att dessa förband inte har kunnat materielbestyckas, vilket i sin tur har medfört att det ännu saknas slutligt fastställa underlag för att närmare bedöma försvarsmaktens behov av stöd . Att trots detta utöka insatsorganisationen med flera förbund och ytterligare personal riskerar, enligt utredningens uppfattning, att leda till såväl ytterligare förseningar som ökade kostnader. Alternativ 2 medför betydande förändringar, inte minst för FMV som mottagare av nya och omfattande verksamheter. Försla- get får naturligtvis påverkan även på Försvarsmakten i sin ren- odlade beställarroll och i relation till FMV som utförare. Alternativ 2 innebär en utjämning av den totala arbetsbelastningen mellan Försvarsmakten och FMV när det gäller uppbyggnaden av det nya reformerade försvaret genom att FMV övertar ansvaret för den bakre försvarslogistiken. Med Alternativ 2 ställs höga krav på att tilltron till en väl funge- rande och säker försvarslogistik kan upprätthållas inom ramen för en tvåmyndighetsmodell.