sou · H0B36 · 2012-02-16 00:00:00 — Dessutom ska utredningen presentera förslag inom detta område, på grundval av denna analys och med utgångs- punkt i och beaktande av de mål och den allmänna inriktning som föreskrivs i 5 och i 6 §§ LSS. Syftet med dessa åtgärder är att säkerställa assistansreformens långsiktiga hållbarhet som den enskildes rättigheter enligt lagen värnas. Syftet med utredningen är att säkerställa assistansersättningens långsiktiga hållbarhet som den enskildes rättigheter inom LSS värnas. De bedömningar och förslag som utredaren lämnar ska utgå från och ta hänsyn till verksamhetens mål och allmänna inriktning som detta uttrycks i 5 och 6 §§ LSS, nämligen att verksamhet enligt den lagen ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet för lagens personkrets. Målet ska vara att den enskilde får möjlighet att leva som andra. Verksamheten ska vara av god kvalitet och bedrivas i samarbete med andra berörda samhällsorgan och myndigheter. Verksamheten ska vara grundad på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Den enskilde ska i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över de insatser som ges. Insats- erna ska anpassas till mottagarens individuella behov och utformas så att de är lätt tillgängliga för de personer som behöver dem och stärker deras förmåga att leva ett självständigt liv. Utredaren ska, med utgångspunkt i de mål och den allmänna inrikt- ning som anges -analysera hur stor del av kostnadsutvecklingen inom den statliga assistansersättningen som kan hänföras till fusk, oegentligheter och överutnyttjande -beskriva vilka slag av fusk, oegentligheter och överutnyttjande som bidrar till de ytterligare kostnader som uppstått, samt hur kostnaderna fördelar sig mellan dessa -redovisa orsakerna till att fusk, oegentligheter och överut- nyttjande kan förekomma och fortgå, beskriva dessa för- hållanden samt i detta sammanhang särskilt bedöma: o hur samordningen mellan ansvariga myndigheter på området fungerar o vilka möjligheter till insyn i assistansanordnarnas verk- samheter som finns o vilka risker för överutnyttjande av reglerna som finns o vilka möjligheter nuvarande regelverk innebär för upp- följning och kontroll ohur nuvarande ordning för timredovisning m.m. fungerar i praktiken ovad eventuella lokala och regionala skillnader i förekomst av fusk, oegentligheter och överutnyttjande beror på -föreslå dels konkreta och väl genomarbetade åtgärder för att förhindra fusk, oegentligheter och överutnyttjande av assistans- ersättningen, dels åtgärder för att stärka förutsättningarna för att följa upp och kontrollera utbetalda assistansersättning -analysera grundorsakerna till kostnadsutvecklingen inom assistansersättningen, bl.a. när det gäller hur stor del av kost- nadsutvecklingen som kan hänföras till övervältring av kostnad- erna mellan huvudmän -på grundval av analysen föreslå åtgärder för att komma till rätta med kostnadsutvecklingen med utgångspunkt i de mål och i den allmänna inriktning som föreskrivs i 5 och 6 §§ LSS -vid behov lämna förslag till författningsändringar. Det ingår inte i uppdraget att föreslå förändringar i straffansvaret på området. En slutredovisning av uppdraget inklusive förslag ska redovisas till regeringen . De ekonomiska konsekvenserna av förslagen ska i enlighet med 14- 15 §§ i kommittéförordningen (1998:1474) analyseras. Utredaren ska beakta eventuella konsekvenser av förslaget i den kommunal- ekonomiska utjämningen. Utredaren ska under arbetet ha fortlöpande samråd med Statskontoret och . Utredaren ska vidare samråda med , , Inspektionen för socialförsäkringen, Kommuner och Landsting, brukarorganisationer samt arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Relevanta utredningar och rapporter ska beaktas. Utredaren ska fortlöpande informera regeringen om arbetet. Bilaga 2: Möjlig ny reglering av schablonersättningen I den nuvarande modellen för assistansersättning ersätts varje beviljad timme med en schablonersättning. I kapitel 11 i betänkandet har utredningen pekat på att modellen har en kostnadsdrivande effekt. För att mildra denna effekt har utredningen övervägt om en alternativ konstruktion av schablonbeloppet skulle kunna vara att föredra genom att inte ge samma ekonomiska incitament att utöka antalet assistanstimmar. En sådan alternativ modell består av tre komponenter; 1) de faktiska lönekostnaderna för personliga assistenter ersätts, 2) kostnader för administration, kompetensutveckling m.m. ersätts per anställd personlig assistent eftersom det är antalet per- sonliga assistenter som påverkar dessa kostnader och 3) assistans- omkostnader ersätts med ett belopp per assistansberättigad oavsett antalet beviljade timmar. En möjlig ny reglering skulle se ut som följer: 51 kap. 11 § socialförsäkringsbalken ersätts av följande: 1.faktiska lönekostnader för anställda assistenter, upp till ett fastställt högsta belopp per anställd, 2.administration, kompetensutveckling m.m., räknat som ett belopp per anställd assistent, och 3.assistansomkostnader, räknat som ett belopp per assistans- Regeringen fastställer de belopp som avses i första stycket 1 – 3. Möjlig ny reglering av schablonersättningen Modellen till alternativ utformning av schablonbeloppet kräver ytterligare underlag och analys innan ett eventuellt införande och ska därför inte ses som ett formellt förslag från utredningen. 2.1Modellens tre komponenter – kort presentation Enligt de uppgifter som utredningen har tagit del av uppskattas dagens lönekostnader inklusive arbetsgivaravgifter och andra avtals- enliga avgifter till cirka 80–av dagens schablonersättning, dvs. 18,7–19,. Det ska jämföras med allmänna råd som uppger att av schablonersättningen bör gå till lönekostnader. Om de faktiska löne- kostnaderna för personliga assistenter ersatts beräknar utredningen att kostnaderna för assistansersättningen skulle varit 0,9–1,lägre än totalt utbetalt belopp . I denna uppskattning ingår även kostnader för sjuklön som finansieras av kommunen. Kommunernas kostnader för sjuk- lön uppskattas till av totalt utbetald assistans- ersättning motsvarande . Grunden för utredningens beräkningar utgörs av flera källor. Utredningen har fått uppgifter om bl.a. personalkostnad och omsättning från för de företag som ansökt om att få bedriva personlig assistans och som bedriver verksamhet. För företag som enbart arbetar inom vård och omsorg som har upp till 10 anställda uppgår personalkostnaderna till av omsätt- ningen. Andelen personalkostnader ökar med antalet anställda i företaget och för de stora företagen, med fler än 200 anställda, uppgår personalkostnaderna till . Dessa personalkostnader rymmer dock inte bara kostnader för personliga assistenter utan även kostnader för annan personal t.ex. ekonomer och jurister. Kommunen anlitas också som assistansanordnare och i kom- munernas räkenskapssammandrag lämnas uppgifter om personal- kostnader för insatser enligt LSS och . Däri saknas sär- redovisning av personalkostnad för enbart insatsen personlig assistans. Redovisningen visar att personalkostnadsandelen uppgick Möjlig ny reglering av schablonersättningen till mellan 80–87 procent1. Utredningen har tagit del av uppgifter från 40 kommuner där personalkostnadsandelen för personlig assistans har kunnat särredovisas. Uppgifterna visar att den genomsnittliga andelen var . Andelen varierade kraftigt bland kommunerna, från till 91,9 procent2. I avsnitt 2.2 redovisas administrativa konsekvenser för brukare, anordnare och vid ett eventuellt införande av modellen. Utredningen har identifierat en risk med att utge ersättning för de faktiska löne- och lönebikostnaderna. Risken består i att lönerna skulle kunna öka okontrollerbart då det inte hos arbetsgivarna skulle finnas någon återhållande kraft att hålla lönerna på en rimlig nivå eftersom någon annan ersätter kostnaden. För att motverka denna risk behöver modellen kompletteras med regler om ett (eller flera) högsta belopp för löneutbetalningar till personlig assistans. Detta liknar den konstruktion som assistansersättningen hade inledningsvis. Erfarenheterna är att den konstruktionen bidrog till kostnadsutvecklingen varför utredningen menar att det är av största vikt att nivån på sådana högsta belopp sätts på en rimlig nivå. Utredningen ser också behov av att överväga om det bör finnas en differentiering med hänsyn tagen till olika kompetensnivåer. I utred- ningens modell har regeringen fått uppgiften att fastställa nivån på de belopp som ska tillämpas. Utredningen ser också behov av att ges mandat att kontrollera nivåerna på löne- utbetalningarna och att ingripa mot felaktigheter. Kostnaderna för administration, kompetensutveckling, arbetsmiljö- insatser och personalvård påverkas inte av hur många timmar som beviljas brukaren utan av hur många personliga assistenter som är anställda. För att minska incitamenten att öka antalet assistans- timmar föreslås att dessa kostnader ersätts med ett schablonbelopp per anställd personlig assistent. Ersättningen bör tillåta en viss vinst men nivån bör vara sådan att den inte ger utrymme för onormalt 1Personalkostnader för insatser enligt LSS och dividerat med totala kostnader för insatser enligt LSS och . Totala kostnader = bruttokostnad minus interna intäkter minus kostnader för de 20 första timmarna minus köp av verksamhet. 2Specialbearbetning på Kostnad per brukare av för utredningens räkning. Mer information om Kostnad per brukare, se Möjlig ny reglering av schablonersättningen Eventuellt kan det vara ändamålsenligt att differentiera denna schablon beroende på assistansanordnarens storlek eftersom det finns stordriftsfördelar när det gäller administrationskostnader eller för andra behov. Utredningen anser inte att eventuell juridisk hjälp bör täckas av administrationskostnaderna. Ersättning för administration m.m. bör utgå baserad på det antal personliga assistenter som faktiskt utfört assistans ett visst antal tim- mar, t.ex. minst halvtid, respektive månad och som fått in uppgifter om genom tidredovisningar. I allmänna råd anges att kostnaderna utöver lönekostnaderna inkl. arbetsgivaravgifter och andra avgifter enligt avtal bör uppgå till av nuvarande schablonersättningen. I dessa ingår administration, kompetensutveckling, arbets- miljöinsatser, personalvård och assistansomkostnader. I utredningens modell lämnas assistansomkostnader med en egen schablon. Ersätt- ningen som avser administration, kompetensutveckling m.m. och som lämnas per anställd personlig assistent bör, enligt utredningen, motsvara högst av dagens assistansersättning minus assistansomkostnaderna. Ersättningens nivå behöver utredas vidare. Assistansomkostnaderna ingår som en del i schablon- ersättningen och påverkas därmed av antalet assistanstimmar som beviljas. Enligt allmänna råd ska assistans- omkostnader avse kostnader som den försäkrade har för sina personliga assistenter i samband med gemensamma aktiviteter utanför bostaden. Utredningen menar att assistansomkostnaderna inte bör kopplas till antalet beviljade timmar utan att ett schablon- belopp bör ges per assistansberättigad. Nivån på schablonbeloppet för assistanskostnaderna skulle, enligt utredningen, kunna baseras på uppgifterna från SCB:s undersökning Hushållens utgifter (HUT). De utgifter som utred- ningen bedömt vara aktuella är lokalresor, transporttjänster, lek, sport och hobby, resor och hotell, övrig fritid och underhållning. uppgick dessa utgifter till per person3. Utredningen anser dock att beloppets nivå behöver utredas vidare. 3 Avser ensamstående utan barn. För samtliga hushåll var utgiften per person. Möjlig ny reglering av schablonersättningen ska framlägga förslag till regeringen om ersättningsbeloppens storlek. Innan förslaget överlämnas till regeringen ska synpunkter inhämtats från Kommuner och Landsting (SKL) och olika intresseorganisationer. Modellen innebär att behöver uppgifter om vilka som är personliga assistenter, vilken lön de har, när och hur många timmar som de har arbetat för att kunna betala ut faktiska lönekostnader. Dessa uppgifter är, som framgår, inte av integritets- känslig natur utan är av den karaktären att de finns och används av anordnarna själva som en nödvändig del av verksamheten. Med dessa uppgifter kommer och att ha tillgång till bättre underlag för uppföljning, kontroll och revisioner. Bland annat kommer det att visa om och när dubbel assistans används, något som inte utan svårigheter kan utläsas i dagens system. I betänkandet har utredningen lagt fram förslag om att vissa av dessa uppgifter ska lämnas. Dagens konstruktion innebär att förhöjd ersättning kan beviljas om det föreligger särskilda skäl. Enligt väg- ledning kan det handla om att det finns behov av en assistent med särskild kompetens, en assistent som fungerar som arbetsledare eller assistans som till mer än hälften är förlagd på obekväm arbets- tid. Förslaget innebär att denna bedömning kan utgå eftersom den ytterligare kompensationen automatiskt sker vid ersättning av faktiska lönekostnader för personliga assistenter. Förslaget kräver att investerar i ett IT-system som stödjer och underlättar handläggning, administration och kontroll hos samt uppgiftslämnandet för brukare och anordnare, vilket kan betraktas som en initial engångskostnad. Som tidigare redovisats har schablonersättningens konstruktion och ersättningsnivå lett till att kostnaderna för assistansersätt- ningen har ökat. Konstruktionen har skapat starka ekonomiska drivkrafter för flera aktörer att öka antalet personer med assistans- ersättning men framförallt att öka antalet timmar som beviljas. För att minska nackdelarna med de ekonomiska drivkrafterna behöver Möjlig ny reglering av schablonersättningen schablonersättningen frikopplas från antalet beviljade assistans- timmar. Modellens utformning tillgodoser detta. Utredningen har även visat att schablonbeloppets nivå i kombination med lägre löner till personliga assistenter möjliggjort ett stort överutnyttjande och stora vinster. Genom modellens utformning skulle möjligheterna till överutnyttjande begränsas eftersom ersättningen baseras på de faktiska kostnaderna för personliga assistenter. Schablonersättningens konstruktion har också kritiserats för att inte vara rättvis. Assistansanordnare som tillhandahåller assistans under alla dygnets timmar får samma ersättning som de anordnare som endast tillhandahåller assistans . Genom att ersättningen kopplas till de faktiska lönekostnaderna för personliga assistenter regleras detta automatiskt. De kostnader som kommunerna har för att ersätta vikarier vid sjukfrånvaro skulle ingå i de faktiska lönekostnader för personliga assistenter som ersätts. Det innebär minskade kostnader för kom- munerna, både när det gäller administration och ersättningen för sjuklön, som kostnaderna för staten bör minska totalt sett. Modellen innebär bättre uppföljnings- och analysmöjligheter då de uppgifter som kommer att få tillgång till kan användas samlat för att följa assistansersättningens utveckling. Regelverket skulle bli konkurrensneutralt mellan kommunala och privata utförare. kommer att behöva komplettera det IT-baserade system som utredningen föreslår i kapitel 13 i betänkandet med de uppgifter som modellen aktualiserar. Systemet skulle kunna utformas så att det effektiviserar kontakterna mellan , brukare och anordnare som det leder till bättre informa- tion och en ökad transparens. Denna investeringskostnad är en engångskostnad som leder till ökad kvalitet och en effektivisering både för och för de aktörer som på olika sätt arbetar med assistansersättningen. Utredningen nämnde inledningsvis att denna modell är framtagen för att möjliggöra en diskussion om utformningen av schablon- ersättningen. Bakgrunden är de problem utredningen konstaterat Möjlig ny reglering av schablonersättningen med dagens utformning. Utredningen väljer att redovisa ett under- lag som behöver fördjupas och kompletteras, något som utred- ningen själv inte haft möjlighet till. De konsekvenser utredningen identifierat som följd av ett eventuellt genomförande är att ges nya upp- gifter som initialt kommer att kräva mer resurser men som därefter kan leda till både en kvalitetshöjning och effektiviseringar. Utred- ningen bedömer också att ett utvecklat IT-system skulle innebära lättnader för både brukare, anordnare och när det gäller de uppgifter som kommer att behövas för assistans- ersättningen. Utredningen gör bedömningen att de uppgifter som efterfrågas är av den karaktären att de redan finns och används i verksamheten hos anordnarna. Om schablonersättningens nuvarande konstruktion ersätts med modellen har utredningen identifierat besparingar och effektiviseringar hos både staten och hos kommunerna. Dessa effekter blir årliga och uppgår enligt utredningens beräkningar till betydande belopp. En viktig, möjlig indirekt effekt av förändringen, kan vara att ökningen av antalet assistanstimmar bromsas upp något vilket får betydelse för kostnadsutvecklingen inom assistansersättningen . 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2.Framtidens högkostnadsskydd i vården. 3.Skatteincitament för riskkapital. 4.Kompletterande regler om person- uppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. 6.Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. Framtidens högkostnadsskydd i vården. Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. Skatteincitament för riskkapital. Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. Kompletterande regler om personuppgifts- behandling på det arbetsmarknadspolitiska området [4]