sou · H0B335 · 2012-05-24 00:00:00 — Den svenska rättsordningen godtar inte äktenskap som ingås under tvång (tvångsäktenskap) eller äktenskap med personer (barnäktenskap). Detta kommer till uttryck genom olika lagbestäm- melser såväl på det civilrättsliga och internationellt privaträttsliga området som på det straffrättsliga området. En grundläggande förutsättning för att en vigsel ska vara giltig enligt svensk rätt är att de som ingår äktenskap är närvarande och att de var för sig samtycker till äktenskapet. Sam- tyckena ska lämnas frivilligt och får inte förenas med något villkor eller förbehåll. Den som tvingar någon annan till äktenskap kan, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, dömas för t.ex. olaga tvång, misshandel eller olaga hot. Den som är får inte ingå äktenskap. Huvudskälet för åldersgränsen är att den som är i allmänhet inte bedöms kunna ta ställning till de personliga och ekonomiska konsekvenser som följer av ett äktenskap. Bara om det finns särskilda skäl för det, får meddela tillstånd att frångå ålderskravet. Läns- styrelsernas praxis är mycket restriktiv och endast ett fåtal tillstånd meddelas . Om en behörig vigselförrättare viger ett par enligt svensk rätt trots att någon av parterna är och inte har fått tillstånd från , kan ansvar för tjänstefel aktua- liseras. Det finns också begränsningar i fråga om när ett utländskt äktenskap ska erkännas i . Ett utländskt äktenskap erkänns inte om det är sannolikt att det har ingåtts under tvång. Ett ut- ländskt äktenskap erkänns inte heller om minst en av makarna har hemvist i eller är svensk medborgare och det för vigseln skulle ha funnits hinder mot äktenskapet enligt svensk lag. Att en av makarna var vid vigseltillfället är ett så- dant äktenskapshinder. I vissa delar av världen förekommer det att äktenskap ingås genom ombud (fullmaktsäktenskap). Det innebär att åtminstone en av de två som ska ingå äktenskap inte personligen är närvarande vid vigseln utan företräds av någon annan. Tar ombudet sina instruk- tioner från någon annan än den som ombudet företräder och ingås ett äktenskap i ett sådant fall mot den enskildes vilja erkänns inte äktenskapet i . Den svenska lagstiftningen ger alltså på olika sätt uttryck för att tvångsäktenskap och barnäktenskap inte accepteras. Ändå före- kommer det att unga människor som lever i tvingas att ingå äktenskap. Det finns även de som ingår äktenskap . ingås dessa äktenskap i utlandet. Av studien och familj – en uppföljning av skyddade boenden för personer som hotas av hedersrelaterat våld (2007) framgår att det finns ett samband mellan att unga utsätts för tvång att ingå äktenskap och hedersrelaterat våld och förtryck. Mot denna bakgrund finns det behov av att ge en särskild ut- redare i uppdrag att föreslå åtgärder för att åstadkomma ett ytter- ligare stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. Ökad kunskap om tvångsäktenskap och barnäktenskap Som en åtgärd i regeringens handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i sam- könade relationer (skr. 2007/08:39) fick i uppdrag att kartlägga förekomsten av arrangerade äktenskap mot en parts vilja i . Även situationen för dem som drabbas skulle belysas, liksom vilken kunskap som finns hos myndigheter. Uppdraget redovisades i rapporten mot sin vilja (Ungdoms- styrelsens skrifter 2009:5). Enligt rapporten är det för en stor grupp unga inte självklart att få gifta sig med den man själv vill. Detta gäller i högre utsträckning unga kvinnor än unga män. Rap- porten synliggör också bristen på kunskap på området. Utredaren ska inhämta ytterligare kunskap om tvångsäktenskap och barnäktenskap. Utredaren ska särskilt uppmärksamma vilka det är som drabbas och bakgrunden till att sådana äktenskap förekom- mer. Utredaren ska även redovisa i vilken utsträckning påverkan att ingå äktenskap kan antas ske genom straffbara handlingar respek- tive genom mer subtila påtryckningar, t.ex. hot om uteslutning ur familjesamhörigheten. Det finns också anledning att undersöka förekomsten av religiösa och traditionella vigselliknande ceremonier, som inte utgör vigslar i rättslig mening, t.ex. trolovning. Utredaren ska se över om Kam- markollegiets tillsyn av trossamfundens vigselverksamhet är ända- målsenligt utformad. Även omfattningen av tvångsäktenskap, barnäktenskap och full- maktsäktenskap ska utredas. Som ett led i att öka kunskapen om hur vanligt förekommande sådana äktenskap är, kommer regeringen att ge vissa myndigheter i uppdrag att föra och sammanställa viss relevant statistik. Uppdraget ska genomföras . Utredaren ska ta del av och analysera det stati- stikunderlag som myndigheterna redovisar. Åtgärder mot tvångsäktenskap och barnäktenskap Utifrån det kunskapsunderlag utredaren inhämtar och i övrigt tar del av ska utredaren överväga och föreslå åtgärder för att åstad- komma ett ytterligare stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barn- äktenskap. Utredaren är även fri att föreslå åtgärder mot äktenskap som inte har föregåtts av tvång, men som ändå har ingåtts mot en parts vilja t.ex. genom subtila påtryckningar såsom hot om uteslut- ning ur familjesamhörigheten. Utredaren ska i detta arbete ta del av utvärderingar och resultat av de åtgärder regeringen kommer att redovisa i en kommande skrivelse till som syftar till att motverka att unga blir gifta mot sin vilja. Utredaren ska överväga hur medvetenheten om tvångsäktenskap och barnäktenskap kan höjas hos dem som i olika sammanhang kom- mer i kontakt med barn och ungdomar som riskerar att drabbas. Vuxna som möter unga människor i sin vardag bör vara medvetna om förekomsten av tvångsäktenskap och barnäktenskap. Det kan handla om t.ex. lärare, ledare inom föreningslivet och företrädare för trossamfunden. Regeringen gav i uppdrag att kartlägga det förebyggande arbete som pågår mot tvångs- äktenskap och barnäktenskap och lyfta fram goda exempel från andra länders arbete (dnr IJ2010/750/UF). Utredaren ska ta del av detta arbete och överväga ytterligare åtgärder. Vidare ska utredaren överväga om det finns behov av att för- bättra samverkan mellan olika myndigheter. I syfte att uppnå en långsiktig samverkan mellan statliga myndigheter när det gäller in- satser och information i frågor om tvångsäktenskap och barnäkten- skap gav regeringen i uppdrag att vara sammankallande för ett nätverk mellan olika myndigheter (dnr IJ2010/750/UF). Utredaren ska ta del av nätverkets arbete. Utred- aren ska överväga om ytterligare åtgärder kan vidtas för att för- bättra samverkan mellan myndigheterna. Utredaren ska också överväga hur attitydförändringar i förhåll- ande till tvångsäktenskap och barnäktenskap kan åstadkommas. Det kan gälla attitydförändrande arbete riktat till föräldrar och ungdomar eller andra grupper. En särskild fråga kan vara hur man ser på eko- nomiska förbindelser mellan blivande makars familjer i fråga om villkorad hemgift eller andra villkor. Utredaren ska göra en samlad översyn av relevant straffrättslig, civilrättslig och internationellt privaträttslig lagstiftning. Utredaren ska lägga fram de förslag till författningsändringar som behövs för att ytterligare stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäkten- skap. Utredaren ska särskilt överväga följande frågor. Någon särskild straffbestämmelse som avser tvångsäktenskap finns inte i svensk rätt. Att tvinga någon att ingå äktenskap är dock kri- minaliserat genom en rad andra straffbestämmelser, t.ex. olaga tvång. gjorde i sitt betänkande Män- niskohandel och barnäktenskap – ett förstärkt straffrättsligt skydd (SOU 2008:41) bedömningen att det inte finns förutsättningar för att kriminalisera ytterligare handlingar av lindrigare karaktär som kan föregå ett äktenskap och att det inte heller finns behov av att införa särskilda brottsrubriceringar som tar sikte på tvångsäkten- skap som inte är barnäktenskap. Mot bakgrund av det ytterligare kunskapsunderlag som ska inhämtas finns det skäl att på nytt överväga den befintliga kriminaliseringen av tvångsäktenskap. Ut- redaren ska se över den straffrättsliga lagstiftning som reglerar situationer av tvångsäktenskap och ta ställning till om den är ända- målsenligt utformad. Utredaren ska också överväga om det finns anledning att införa en särskild straffbestämmelse som gäller tvångs- äktenskap. Oavsett utredarens ställningstagande ska det redovisas hur en sådan bestämmelse skulle kunna utformas. Att ingå äktenskap med någon som är är i sig inte straffbart. En vårdnadshavare som tillåter att ett barn ingår äkten- skap gör sig inte heller skyldig till brott. Människohandelsutred- ningen föreslog en ny straffbestämmelse mot barnäktenskap. Under beredningen av utredningens betänkande gjordes bedömningen att det inte är möjligt att gå fram med förslag till lagstiftning baserat på utredningens överväganden och förslag. Den föreslagna straff- bestämmelsen kan bl.a. inte fullt ut anses förenlig med den civil- rättsliga regleringen. kan straffrättsliga åtgärder mot barn- äktenskap som inte utgör tvångsäktenskap vara nödvändiga. Utred- aren ska därför göra en fördjupad analys av förutsättningarna för att införa straffrättslig lagstiftning som träffar barnäktenskap. Denna analys bör göras i nära anslutning till den civilrättsliga lagstiftningen. Utredaren ska vid sina överväganden kring den straffrättsliga regleringen ta ställning till svenska domstolars behörighet att döma över brott begångna utomlands. I anslutning till övervägandena kring en kriminalisering av barn- äktenskap ska utredaren ta ställning till om möjligheten att få till- stånd från till äktenskap bör tas bort. Utredaren ska redovisa argument både för och emot dagens möj- lighet att få sådant tillstånd. Oavsett vilken slutsatsen blir i fråga om avskaffande av möjlig- heten att få tillstånd till äktenskap ska – för att åstadkomma ett brett beredningsunderlag – överväganden som rör kriminalisering av barnäktenskap göras såväl utifrån förutsättningen att denna möjlighet tas bort som att den behålls. Enligt svensk rätt finns det relativt stora möjligheter att få ett äktenskap som ingåtts enligt utländsk lag erkänt i , låt vara att vissa begränsningar gäller för när ett äktenskap ska erkännas. Utredaren ska analysera och ta ställning till om det finns skäl att in- föra ytterligare begränsningar. Det gäller t.ex. fullmaktsäktenskap, eftersom sådana äktenskap inte sällan väcker frågan om parterna haft möjlighet att samtycka till äktenskapet. Utredaren är härutöver fri att föreslå författningsändringar på andra områden som bedöms nödvändiga för att ytterligare stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. Arbetets bedrivande och redovisning av uppdraget Överväganden och förslag som rör barn ska ta sin utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter. Där det är relevant ska utredaren göra en analys av vilka konsekvenser förslagen får för barn och unga. Utredaren ska i sina förslag också ta utgångspunkt i FN:s konvention om avskaffande av all diskriminering av kvinnor. Utredaren får, om det bedöms lämpligt, studera hur åtgärder och lagstiftning som syftar till att motverka tvångsäktenskap och barn- äktenskap har utformats i andra länder. Utredaren ska hålla sig informerad om och beakta relevant arbete som pågår inom och utredningsväsendet. Utredaren ska inhämta synpunkter från de myndigheter och orga- nisationer som verkar inom det område som uppdraget avser. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Utredaren ska be- lysa de ekonomiska konsekvenserna och lämna förslag till finansie- ring. Utredaren ska genomgående ha ett jämställdhetsperspektiv i den analys som görs. Vidare är utgångspunkten att all statistik som ut- redaren kan komma att redovisa ska vara köns- och åldersuppdelad. Uppdraget ska redovisas . En beskrivning av genomförande och metoder Kartläggning av kontakter med personer som utsatts för tvångsäktenskap och barnäktenskap vid () genom- förde januari – en webbundersökning på uppdrag av den statliga utredningen om stärkt skydd mot tvångsäkten- skap och barnäktenskap (Ju 2010:06). Syftet med undersökningen var att kartlägga olika verksamheters kontakt med personer som gifts bort mot sin vilja, som förlovats/trolovats mot sin vilja, som känner oro för att giftas bort mot sin vilja, samt kontakt med barn (personer ) som gift sig men där det inte framkommit uppgifter om tvång eller andra påtryckningar. Populationen, de olika verksamhetstyper som valts ut att ingå i undersök- ningen, var grundskolor med högstadium, gymnasieskolor, individ- och familjeomsorg i landets kommuner, mans- och kvinnojourer, ungdomsmot- tagningar och några övriga verksamheter. Det var totalt 1 124 verksamheter som besvarade frågeblanketten. Det mot- svarar en svarsfrekvens på . Resultatet i form av teknisk rapport, tabeller och kartor levererades vecka 10 enligt överenskommelse. Undersökningsledare på var och . kontaktpersoner gentemot SCB var och . Undersökningen har till stora delar genomförts som en totalundersökning bland ovan angivna verksamheter. Totalt ingick 2 996 olika verksamheter i kartläggningen. Se tabell A nedan för en ingående redovisning av de olika verksamhetstyper som ingick i undersökningen. Uppgifter om skolorna hämtades från SCB:s skolregister, . Registeruppgifter om kvinno- och mansjourer, ungdomsmottagningar och övriga verksamheter levererades till SCB från beställaren av undersökningen. Av de verksamheter som ingick i det ursprungliga utskicket hade 352 verk- samheter felaktiga eller ogiltiga e-postadresser och fick därmed inte möj- lighet att svara på enkäten. Dessa anges som undertäckning i undersök- ningen. Ett antal verksamheter som fanns med i det ursprungliga utskicket meddelade också att verksamheten hade upphört, dessa har då angivits som övertäckning. Parallellt med SCB:s kartläggning genomfördes även en mer kvalitativ un- dersökning riktad till ett antal verksamheter som på förhand var kända för att ha en omfattande kontakt med personer som var utsatta för den ovan Verksamheterna i den mer kvalitativa studien om- fattades inte av SCB:s kartläggning och bör därför studeras parallellt med denna kartläggning för en mer täckande bild av omfattningen av tvångsäk- tenskap och barnäktenskap i . Antal verksamheter i undersökningen. Totalt antal, under- täckning, övertäckning samt de som haft möjlighet att medverkade i undersökningen. Kommuner (IoF) Stadsdelar (IoF) Kommentar: Under insamlingens gång inkom önskemål från , och om att utskick skulle ske till stadsdelarna istället för centralt till individ- och familjeomsorgen. Nya utskick skedde därefter till stadsdelarna och de tre städerna anges i tabellen som övertäckning. Ef- tersom detta skedde under insamlingens gång så hade stadsdelarna i de tre största städerna på sig att besvara enkäten. Detta gällde fram- förallt stadsdelarna i som endast hade möjlighet att besvara enkäten . Grundläggande för bra kvalitet i en undersökning är kvaliteten på de data som samlas in. Kontaktpersonerna på utformade frågorna i frågeblanketten i samarbete med SCB. I samband med enkätarbetet genomfördes expertgranskning av mätteknisk expertis i syfte att minska risken för mätfel. Blanketten bestod av 15 numrerade frågor. Flera av dem hade delfrågor vilket genererade totalt 90 frågor/variabler. Enkäten är bifogad som bilaga 4 i denna tekniska rapport. Referensperiod för enkätfrågorna var . Med referensperiod menas vilken tidpunkt svaren avser, t.ex. , , . Inloggningsuppgifter till frågeblanketten skickades ut via e-post. I ett in- formationsbrev ombads verksamheterna att besvara frågorna och skicka svaret till SCB. I informationsbrevet kunde uppgiftslämnarna läsa om un- dersökningens bakgrund, syfte och att undersökningen genomfördes i samarbete mellan SCB och den statliga utredningen om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. till skolorna riktades till ansvarig rektor, till kommu- nerna riktades brevet till chefen för kommunens individ- och familjeom- sorg (eller motsvarande), för mans- och kvinnojourerna riktades brevet till ansvariga för respektive verksamhet, vilket även gällde ungdomsmottag- ningarna och de övriga verksamheter som ingår i undersökningen. I tabell B redovisas inflöde efter verksamhetstyp. Antal och andel svar efter verksamhetstyp Kommuner (IoF) Stadsdelar (IoF) Ett första mail med bifogat missiv och inloggningsuppgifter till enkäten skickades ut till verksamheterna . Ett nytt brev, med syfte att uppmärksamma de som inte svarat, skickades ut . Ytterligare en påminnelse skickades ut . skickades en bortfallsuppföljning ut, där det även upplystes om att det fortfarande gick att besvara enkäten i . var enkäten kunde besvaras. I diagram A visas inflödet av enkätsvar för alla verksamheter . Inflöde av enkäter . 08-jan-12 10-jan-12 12-jan-12 14-jan-12 16-jan-12 20-jan-12 22-jan-12 24-jan-12 26-jan-12 28-jan-12 Bortfallet består dels av objektsbortfall, som innebär att frågeblanketten inte är besvarad alls, och dels av partiellt bortfall som innebär att vissa frå- gor i blanketten inte är besvarade. Om bortfallet skiljer sig från de svaran- de, med avseende på undersökningsvariablerna, så kan skattningarna som grundar sig på enbart de svarande vara skeva. Objektsbortfall kan bland annat bero på att uppgiftslämnaren inte är villig att delta i undersökningen, att uppgiftslämnaren inte går att nå eller att uppgiftslämnaren är förhindrad att medverka. I samband med att insamlingen skulle avslutas skickades en bortfallsupp- följning ut till verksamheter som inte svarat. Syftet med bortfallsuppfölj- ningen var att få en bättre uppfattning om varför enkäten inte besvarats. Ett brev skickades ut till alla de verksamheter som inte besvarat enkäten via mail. I brevet ställdes en fråga om varför enkäten inte hade besvarats. svarsalternativ erbjöds: 1) Jag/vår organisation har inte haft kontakt med någon person som utsatts för tvångsäktenskap eller barnäktenskap, 2) Jag/vår organisation har inte haft möjlighet att sammanställa information om hur många personer som utsatts för tvångsäktenskap och barnäkten- skap, 3) Jag/vår organisation har på grund av hög arbetsbelastning inte haft möjlighet att besvara enkäten, 4) Övrigt, ange gärna vad. Flera svarsalter- nativ kunde anges. Totalt inkom 109 svar på borfallsuppföljningen vilket motsvarar av svarsbortfallet. I tabell C redovisas hur olika verksamheter svarat på borfallsuppföljningen. Ingen kontakt med personer som berörs av proble- matiken är, oavsett typ av verksamhet, det svarsalternativ som angetts i störst utsträckning. Tabell C. Bortfallsuppföljning efter verksamhet. Antal som deltagit, samt angiven orsak till att ej svarat på enkäten Stadsdelar (IoF) Täckningsfel, under- och övertäckning, innebär att urvalsram och popula- tion inte helt stämmer överens. Undertäckning innebär att vissa objekt som ingår i populationen saknas i urvalsramen. Övertäckning innebär att objekt som inte ingår i populationen ändå finns i urvalsramen. Ett sätt att minska täckningsfelen är att ha bra och uppdaterade register. Undersökningen riktar sig till olika verksamheter som kan förväntas ha kontakt med personer som har utsatts för tvångsäktenskap och/eller barn- äktenskap. Information om skolor har inhämtats från SCB:s skolregister, som uppdateras löpande. Undersökningen använde sig av en version . Register från övriga verksamheter erhölls från kund. En undertäckning består i att det naturligtvis finns andra verksamheter utöver de som ingår i denna kartläggning som träffar personer som har utsatts för tvångsäktenskap och/eller barnäktenskap. Ytterligare en under- täckning består i att undersökningen, som genomförts som en elektronisk undersökning, enbart har kunnat kontakta sådana verksamheter som har en känd e-postadress i de register som använts för undersökningen. För många skolor saknades en e-postadress i SCB:s skolregister och dessa plockades bort. Ytterligare ett antal skolor hade en felaktig e-postadress i SCB:s skolregister och blev därmed också undertäckning. Även ett antal av e-postadresserna till kvinno- och mansjourerna var felaktiga varav vissa kunde rättas upp. Ett antal enskilda verksamheter har ingått i en specialstudie och dessa verksamheter har uteslutits från denna kartläggning. Övertäckning är främst sådan verksamhet som funnits med i våra register men som lagt ner sin verksamhet. Ett fel som kan uppstå vid mätning är att lämnade uppgifter skiljer sig från faktiska uppgifter. Felet kallas mätfel och kan uppkomma då uppgiftsläm- naren inte minns de faktiska uppgifterna, missförstår frågan eller medvetet svarar felaktigt. Denna kartläggning är troligtvis behäftad med en mängd olika typer av mätproblem. Nedan behandlas de huvudsakliga problemen: Ett antal personer har förmodligen haft kontalt med ett flertal verk- samheter och kan således förekomma i sammanställ- ningar. Därför kan man inte summera antal personer över verk- samhet till total. Kontaktperson inte nödvändigtvis direkt insatt Undersökningen har vänt sig till verksamhetsansvariga inom re- spektive verksamhet. Dessa personer sitter inte med nödvändighet inne med detaljerad kunskap kring dessa frågor. Ingen loggning av dessa ärenden För många verksamheter finns ingen loggning av denna typ av ärenden utan informationen finns hos enskilda inom verksamheten. Detta medför en svårighet för denna typ av kartläggning vad gäller antal och fördelning efter ålder, kön och typ av äktenskap. Ett stort antal frågor som ställs i enkäten är på en detaljerad nivå och man bör vara aktsam vid tolkningar av antalsuppgifterna. Vid den och maskinella bearbetningen av datamaterialet kan be- arbetningsfel uppstå. Exempel på bearbetningsfel är registreringsfel och kodningsfel. Dessa fel kan förhindras och upptäckas i de kontroller som genomförs vid dataregistreringen. I den här undersökningen bedöms regi- streringsfelet vara litet eftersom frågeblanketten endast hade fasta svarsal- ternativ samt att enkäten har genomförts elektronisk insamling med kon- troller. Bortfallsfel inträffar om objekten i bortfallet och de svarande skiljer sig åt avseende frågorna/variablerna i undersökningen. En enkel bortfallsunder- sökning genomfördes snabbt vid insamlingens slut och denna redovisas under avsnitt Bortfall. Selektionsfrågor har automatiserats och det partiella bortfallet är marginellt i undersökningen. Beskrivning av tabeller och kartor Som bilaga 1 till denna rapport bifogas de tabeller som tagits fram i sam- band med kartläggningen. Tabellerna är indelade i fyra olika frågeområ- den: Bortgift mot sin vilja (tabell 1-6) Förlovade/trolovade mot sin vilja (tabell 7-9) Oro för att bli bortgift (tabell 10-12) Barnäktenskap (tabell 13-19) Tabellerna består både av uppgifter om antal/andel verksamheter som uppgett att de haft kontakt med personer som berörs av de olika frågeom- rådena. Det finns även antalstabeller där de svarande verksamheterna har ombetts ge antalsuppgifter på hur många personer det rörde sig om, förde- lat efter kön, ålder och typ av äktenskap. För varje frågeområde i enkäten har det tagits fram en karta baserad på andelen svarande verksamheter i respektive län som har angett att de un- der 2011 har haft kontakt med personer som berörs av problematiken. I kartorna särredovissas inte verksamhetstyperna, vilket gör att risken för att kontakt med personer som berörs av problematiken kan avser samma per- son, angiven av olika verksamheter, ökar. Det innebär också att en högre andel verksamheter som angett att de haft kontakt med personer som be- rörs av problematiken inte nödvändigtvis behöver betyda en högre före- komst i just det länet. Det har även tagits fram en karta som redovisar svarsbortfallet efter län. Kartorna finns med som bilaga 2 i rapporten. Uppgifterna som kartorna bygger på finns också med som bilaga 3 i denna rapport. Detta är första gången som SCB genomför undersökningen. Resultaten bör ses utifrån de restriktioner som anges under avsnittet med statistkens till- förlitlighet.