sou · GZB385 · 2012-01-01 00:00:00 — anmäldes drygt 2 600 fall av grov kvinnofridskränkning och drygt 1 200 fall av grov fridskränkning. Totalt lagfördes ca 500 personer för fridskränkningsbrott. Det finns sålunda ett stort antal domar att utgå från. Utredaren ska utföra analysen på grundval av ett representativt urval från praxis som är tillräckligt för att tillåta generella slutsatser. Mot bakgrund av de ändringar som regeringen föreslagit som syftar till att höja straffen för allvarliga våldsbrott och som ska träda i kraft (prop. 2009/10:147) ska uppdraget emellertid inte omfatta domstolarnas påföljdsval och straffmätning. Det ingår i utredarens uppdrag att särskilt undersöka följande. Utredaren ska undersöka vilka brottstyper som ingått vid utdömt ansvar för fridskränkningsbrott och hur reglerna om preskription påverkat detta. Han eller hon ska även undersöka i vilken utsträckning gärningsmannen fällts till ansvar för andra brott mot samma målsägande vid sidan av fridskränkningsbrottet. Utredaren ska analysera vad som enligt domstolarna krävs för att rekvisiten upprepad kränkning samt ägnade att allvarligt skada personens självkänsla ska anses uppfyllda. Utredaren ska även, när det gäller grov fridskränkning, undersöka vilken relation gärningsmannen och brottsoffret har eller har haft. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt frågan hur lagstiftningen har tillämpats i situationer när brottet riktats mot barn. Utredaren ska också notera gärningsmannens respektive brottsoffrets kön samt andra omständigheter som utredaren bedömer är relevanta, t.ex. ålder och gärningsmannens tidigare brottslighet. Utredaren bör belysa hur eventuella skadeståndsanspråk har bedömts. Mot bakgrund av resultatet av utvärderingen ska utredaren ta ställning till om det finns behov av förändringar i straffbestämmelserna om grov fridskränkning respektive grov kvinnofridskränkning, utom när det gäller straffskalan, och i så fall lämna förslag till författningsändringar. Det står även utredaren fritt att överväga ändringar i närliggande lagstiftning eller lämna förslag till andra åtgärder. Utredaren ska utreda och redovisa sin bedömning av om straffansvaret för egenmäktighet med barn är lämpligt utformat vid gemensam vårdnad. Om utredaren finner att straffansvaret bör ändras, ska han eller hon lämna författningsförslag. Uppdragets genomförande och tidsplan När det gäller metoder för uppdragets genomförande står det utredaren fritt att utforma dessa efter vad som bedöms lämpligt. Utredaren bör samråda med och inhämta upplysningar från berörda företrädare för rättsväsendet, dvs. polis, åklagare och domstolar, samt vid behov andra myndigheter eller organ som kan vara berörda, t.ex. och . Utredaren ska hålla sig informerad om och vid behov beakta relevant arbete som pågår inom och utredningsväsendet. Särskild uppmärksamhet ska ägnas beredningen av betänkandet Stalkning – ett allvarligt brott (SOU 2008:81). I det betänkandet föreslås ett nytt brott, olaga förföljelse, vars utformning bygger på fridskränkningsbrotten. Utredaren ska redovisa de ekonomiska konsekvenserna av sina förslag. Om förslagen leder till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren ska redovisa uppdraget . (Ju 2010:05) (Ju 2010:05) ska även se över straffskalan för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning och i det sammanhanget särskilt överväga en höjning av straffminimum. Uppdraget ska redovisas . Med stöd av regeringens bemyndigande gavs en särskild utredare i uppdrag att utvärdera tillämpningen av brotten grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning i syfte att identifiera eventuella tolkningsproblem som uppkommit vid tillämpningen och för att undersöka om målsättningen med att införa dessa brott har uppnåtts samt vid behov lämna förslag till författningsändringar (dir. 2010:56). Uppdraget omfattar inte frågan om det finns behov av förändringar i straffskalan. Därutöver ska utredaren överväga vissa frågor om straffansvaret för egenmäktighet med barn. Utredningen har antagit namnet (Ju 2010:05). Behovet av en utvidgning av uppdraget Straffet för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning är fängelse i lägst och högst . I betänkande (SOU 1995:60), som låg till grund för införandet av fridskränkningsbrotten, föreslogs att straffminimum skulle vara fängelse i lägst . Det föreslagna minimistraffet framstod emellertid enligt den dåvarande regeringen som alltför högt. Regeringen har genomfört en rad reformer i syfte att förstärka det straffrättsliga skyddet och åstadkomma skärpta straff för vissa typer av brott där detta varit befogat. Straffskalorna har ändrats för t.ex. mord, grov misshandel, grov utpressning, grovt vållande till annans död och köp av sexuell tjänst. Vidare kommer ett nytt brott, olaga förföljelse, att införas i syfte att höja straffnivån för sådana upprepade kränkningar av målsägandens integritet som inte utgör grov fridskränkning eller grov kvinnofridskränkning. skärptes straffen generellt för allvarliga våldsbrott genom att det vid bedömningen av brottslighetens straffvärde särskilt ska beaktas om gärningen inneburit ett allvarligt angrepp på någons liv, hälsa eller trygghet till person. Mot bakgrund av den reformen kom uppdrag inte att omfatta domstolarnas påföljdsval och straffmätning. Att kränka en annan person genom upprepade likartade gärningar är normalt betydligt allvarligare än om det inte finns något samband mellan gärningarna. Även med beaktande av de generella straffskärpningar för allvarliga våldsbrott som genomförts anser regeringen att det kan ifrågasättas om nuvarande straffmätningspraxis för fridskränkningsbrotten fullt ut motsvarar den samlade brottslighetens allvar. Mot denna bakgrund, och för att utredningen ska få möjlighet att ge en heltäckande bild när det gäller tillämpningen av fridskränkningsbrotten, finns det skäl att också låta utredningen överväga om det finns anledning till förändringar i straffskalan. Utredningen ska särskilt överväga en höjning av straffminimum för brotten. ges i uppdrag att se över straffskalan för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning och ta ställning till om det finns anledning till förändringar i denna. Utredningen ska särskilt överväga en höjning av straffminimum. Om utredningen föreslår förändringar av straffskalan, ska nödvändiga författningsändringar presenteras. Uppdraget skulle enligt de ursprungliga direktiven redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Ofredande genom annat hänsynslöst beteende Nedan redovisas de domar från praxisgenomgången där det har funnits påståenden om ofredande genom kränkande uttalanden som inte gjorts i direkt samband med gärningar enligt 3, 4 eller 6 kap. . Av de korta referaten framgår att kränkande och nedsättande tillmälen av domstolarna i en majoritet av fallen bedömts utgöra sådant hänsynslöst beteende som är att bedöma som ofredande enligt 4 kap. 7 § . I 25 fall fanns påståenden om ofredande genom kränkande och nedsättande tillmälen utan samband med andra gärningar innefattande våld, hot eller sexuella övergrepp. I 19 av dessa fall bedömdes uttalandena som ofredande genom hänsynslöst beteende. De domar som överklagats från tingsrätt till hovrätt men som på grund av återkallelse av överklagandet eller annat skäl såsom att överklagandet förfallit inte har prövats av hovrätten redovisas för sig. Inledningsvis redogörs för två avgöranden från avseende ofredande genom annat hänsynslöst beteende. NJA 2000 s. 661 och NJA 2004 s. 437 NJA 2000 s. 661 NJA 2000 s. 661 gällde frågan om en hyresvärd som uppsökt en hyresgäst i bostaden och vid samtal utanför dennas lägenhet med hög röst fällt kränkande uttalanden gjort sig skyldig till ofredande. anförde inledningsvis att det för att en handling ska utgöra ofredande enligt 4 kap. 7 § enligt lagtexten krävs att det är fråga om ett hänsynslöst beteende. Vidare anfördes att kränkande uttalanden till en annan person i många fall med tillämpning av 5 kap. 3 § straffas som förolämpning, men att det för att ofredande ska föreligga krävs något mera, nämligen att handlandet med hänsyn till omständigheterna innefattat en kännbar fridskränkning. I det aktuella fallet hade målsäganden framför allt reagerat mot de kränkande uttryck som den tilltalade använt om henne och hennes barn. Målsäganden uppgav härvid att hon tagit särskilt illa vid sig av att hon av den tilltalade anklagats för att ha misskött sina barn. (Enligt gärningsbeskrivningen hade den tilltalade stått i trappuppgången utanför hennes lägenhetsdörr och skrikit bl.a. att hennes barn var horungar, att hon var den största fittan som gått i ett par skor samt att hon var en djävla hora.) konstaterade att vad som för målsäganden framstått som det centrala var det grova språk han använt och de anklagelser han riktat mot henne. Dessa omständigheter ansågs dock inte vara tillräckliga för att den tilltalade skulle anses ha gjort sig skyldig till ofredande. Vid bedömningen av om förfarandet utgjort hänsynslöst beteende beaktades att den tilltalade hade haft ett legitimt syfte med att uppsöka målsäganden. Målsäganden hade varit försumlig med betalning av hyra och hyresvärden avsåg att vidta åtgärder för att få henne vräkt från lägenheten. Vidare beaktades att besöket också skedde som inte kunde förväntas medföra onödiga störningar och olägenheter för målsäganden. Även om besöket medförde obehag för målsäganden utgjorde det en enstaka händelse av relativt kort varaktighet. Vid en samlad bedömning av omständigheterna ansåg att handlandet inte utgjort ett sådan hänsynslöst beteende som krävs för att ansvar för ofredande ska kunna ådömas enligt 4 kap. 7 § . Frågan om handlandet utgjorde brott mot 5 kap. 3 § (förolämpning) kunde inte prövas i målet. NJA 2004 s. 437 I NJA 2004 s. 437, som gällde grov fridskränkning, gjorde åklagaren gällande att föräldrarna om närmare förolämpat sin dotter genom att kalla henne slampa, hora och liknande kränkande tillmälen. Därutöver gjordes gällande att föräldrarna tillsammans och i samförstånd vid upprepade tillfällen hotat och misshandlat dottern vid såväl opreciserade som preciserade tillfällen. Föräldrarna befanns övertygade om att tillsammans och i samförstånd ha misshandlat dottern vid upprepade tillfällen samt därutöver misshandel av dottern vid sju specifika tillfällen . Gärningarna ansågs ha utgjort led i en upprepad kränkning av flickans integritet och varit ägnade att allvarligt skada hennes självkänsla. Beträffande påståendet om förolämpningar uttalade följande. Vid bedömningen av gärningarnas straffvärde innebär konstruktionen av fridskränkningsbrottet att det kan göras en helhetsbedömning av den kränkta personens situation. Självfallet kan inte vägas in ansvarspåståenden som de åtalade frikänts från, något som i förevarande fall gäller vissa enskilda misshandelsgärningar och samtliga hot. Även påståendet om förolämpning ska lämnas därhän. Det är omständigheterna vid brottet som är avgörande för straffvärdebedömningen. Vid den bedömningen är domstolen oförhindrad att ta upp omständigheter som inte framgår av gärningsbeskrivningen (jfr NJA 2003 s. 486). Det kan således i detta fall beaktas att kränkningen av [flickan] i samband med flera av misshandelsbrotten förstärkts genom att föräldrarna utsatt henne för nedsättande tillmälen. Även i övrigt har misshandeln skett under kränkande former, såsom genom sparkar. Straffvärdet ansågs motsvara fängelse och för envar av föräldrarna. Härvid beaktades också att brottet varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos ett barn i dess förhållande till en närstående person (jfr 29 kap. 2 § 8 ). Påföljden för envar av föräldrarna bestämdes till fängelse och . från praxisgenomgången där kränkande och nedsättande tillmälen bedömts som ofredande dom i mål B 2847-09 I gärningsbeskrivningen angavs att den tilltalade ofredat målsäganden genom att tilldela henne knuffar och dra i henne samt kalla henne för hora, slampa och andra kränkande tillmälen. Tingsrätten, vars dom hovrätten i detta avseende fastställde, angav att gärningarna under den aktuella punkten var styrkta men gick inte närmare in på hur gärningarna borde rubriceras. Det framgår inte av domen vilken frekvens uttalandena haft men det redovisas att målsäganden uppgett att den tilltalade betett sig på sätt som åklagaren påstått. Vidare att flera vittnen hört den tilltalade vid olika tillfällen uttala sig nedsättande och kränkande gentemot målsäganden. Den tilltalade dömdes för bl.a. grov kvinnofridskränkning bestående av misshandel i tre fall samt flera fall av olaga hot och ofredande om . dom i mål B 1339-09 I gärningsbeskrivningen angavs att den tilltalade om ofredat målsäganden genom att uttala kränkande tillmälen, exempelvis hora, blattehora, fitta, slampa och äcklig till henne. Vidare angavs att han även slitit sönder hennes kläder och vid ett annat tillfälle spottat på henne. Hovrätten, som i denna del fastställde tingsrättens dom, anförde att det var styrkt att den tilltalade begått de påstådda gärningarna. Frekvensen av de nedsättande uttalandena framgår inte av domen. Hovrätten anförde vidare att domstolen, i likhet med tingsrätten, fann att gärningarna under denna del av åtalet var att bedöma som grov kvinnofridskränkning genom att den tilltalade gjort sig skyldig till gärningar som var för sig varit att bedöma som misshandel, olaga hot, ofredande och olaga tvång. Den tilltalade dömdes för bl.a. grov kvinnofridskränkning bestående av fjorton fall av misshandel, ett fall av ringa misshandel samt flera fall av olaga hot och ofredande om . dom i mål B 4856-09 I gärningsbeskrivningen angavs att den tilltalade om vid ett flertal tillfällen misshandlat eller ofredat målsäganden genom att slå, ta tag i och knuffa henne med i vart fall övergående smärta och klämskador som följd. Vidare angavs att den tilltalade vid ett stort antal tillfällen fällt nedsättande och kränkande yttranden till målsäganden vilket varit hänsynslöst. Tingsrätten, vars dom inte överklagades i ansvarsdelen beträffande grov kvinnofridskränkning, lade målsägandens uppgifter till grund för bedömningen och anförde att det genom hennes uppgifter var styrkt att den tilltalade misshandlat, hotat och ofredat målsäganden på sätt som åklagaren påstått. Från förhöret med måls- äganden antecknades i domen att den tilltalade ofta kallat henne kränkande ord, exempelvis hora och jävla fitta. Den tilltalade dömdes för bl.a. grov kvinnofridskränkning bestående av flera, varav tre preciserade, fall av misshandel, flera, varav ett preciserat, fall av olaga hot och flera fall av ofredande om . dom i mål B 2018-09 I gärningsbeskrivningen angavs att den tilltalade misshandlat, hotat och ofredat målsäganden genom att bl.a. vid ett antal tillfällen yttra kränkande tillmälen mot henne, såsom fitta, kärringjävel och fittjävel. I stämningsansökan angavs vidare att den tilltalade genom att yttra kränkande tillmälen på ett hänsynslöst sätt ofredat målsäganden. Tingsrätten, vars dom fastställdes av hovrätten, angav att målsäganden beskrivit hur den tilltalade misshandlat, hotat och ofredat henne samt att åtalet med hänsyn till det stöd hennes uppgifter fick av den övriga utredningen var styrkt. Varken tingsrätten eller hovrätten uttalade sig närmare om de kränkande uttalandena. Den tilltalades dömdes för grov kvinnofridskränkning bestående av flera, varav ett preciserat, fall av misshandel samt flera fall av olaga hot och ofredande . Hovrättens över och dom i mål B 844-09 I gärningsbeskrivningen angavs att den tilltalade i samband med fem olika gärningar avseende misshandel också ofredat målsäganden genom att göra kränkande uttalanden till henne, vilket varit hänsynslöst. Vidare angavs att den tilltalade vid ett stort antal tillfällen under kallat målsäganden hora, gris och liknande tillmälen, vilka uttalanden varit hänsynslösa. Tingsrätten, vars bedömningar i fråga om bl.a. skuld och brottsrubricering hovrätten anslöt sig till, anförde att det var utrett att det i allt väsentligt gått till som åklagaren påstått och att de enskilda gärningarna såvitt här är av intresse var att rubricera som fem fall av ofredande genom kränkande tillmälen i samband med misshandel samt därutöver ofredande vid ett stort antal tillfällen genom kränkande tillmälen. Den tilltalade dömdes för bl.a. grov kvinnofridskränkning bestående av flera, varav elva preciserade, fall av misshandel, flera, varav tre preciserade, fall av olaga hot och flera, varav fem preciserade, fall av ofredande. dom i mål B 6425-09 I gärningsbeskrivningen angavs att den tilltalade ofredat och förnedrat målsäganden genom att knuffa och dra i henne, förfölja henne och söka upp henne samt uttala sig i nedsättande och kränkande ordalag om henne. Vidare angavs att förfarandena utgjort hänsynslösa beteenden. Tingsrätten, vars bedömningar i bl.a. skuld- och rubriceringsfrågan hovrätten anslöt sig till, anförde att åtalet i nu aktuellt hänseende var styrkt samt att gärningarna var att bedöma som ofredande. Den tilltalade dömdes för bl.a. grov kvinnofridskränkning bestående av flera, varav nio preciserade, fall av misshandel, flera, varav två preciserade, fall av olaga hot och flera fall av ofredande. Gärningarna var begångna och . Hovrättens över och dom i mål B 61-09 I gärningsbeskrivningen angavs att den tilltalade vid ett stort antal tillfällen kallat målsäganden hora, slampa och liknande tillmälen, vilket varit hänsynslöst. Tingsrätten, vars bedömningar i fråga om skuld och brottsrubricering inte ändrades av hovrätten, anförde att det var styrkt att den tilltalade ofredat målsäganden på sätt som åklagaren påstått. Den tilltalade dömdes för grov kvinnofridskränkning bestående av fyra fall av misshandel, två fall av olaga hot och flera fall av ofredande . dom i mål B 3517-09 I gärningsbeskrivningen angavs att den tilltalade vid ett stort antal tillfällen, såväl dagsom ringt till målsägandens hem- och mobiltelefon då hon befunnit sig i sin bostad och under telefonsamtalen uttryckt sig kränkande och nedsättande mot henne genom att använda uttryck som hora och luder. I gärningsbeskrivningen angavs vidare att den tilltalade vid ett stort antal tillfällen, såväl dagsom , ringt till målsägandens hem- och mobiltelefon när hon bl.a. befunnit sig i sin bostad och vid ett stort antal tillfällen även uttalat sig kränkande och nedsättande mot målsäganden genom att använda uttryck som hora samt säga att hon knullar runt med turkar och att hennes mamma är hora och pappa pedofil. Vidare angavs att den tilltalade ringt till målsägandens mobiltelefon och under samtalet uttryckt sig kränkande mot målsäganden genom att säga att hon var en hora samt ifrågasätta om hon var en knarkare och hög. I samtliga fall angavs att den tilltalade genom sitt förfarande iakttagit ett hänsynslöst beteende. Tingsrätten, vars bedömningar i bl.a. skuld- och rubriceringsfrågorna hovrätten anslöt sig till, anförde att den tilltalade gjort sig skyldig till de ovan redovisade gärningarna samt att gärningarna var att bedöma som ofredande genom hänsynslöst beteende. Den tilltalade dömdes för bl.a. grov kvinnofridskränkning bestående av tre fall av olaga hot och upprepade fall av ofredande. Gärningarna var begångna om . dom i mål B 5413-08 I gärningsbeskrivningen angavs att den tilltalade vid ett mycket stort antal tillfällen såväl som ofredat målsäganden genom att ringa eller skicka sms till målsäganden och uttala eller skriva meddelanden av kränkande innebörd. I hovrätten erkände den tilltalade att han ofredat målsäganden som åklagaren påstått. Vid tingsrätten hade den tilltalade förnekat gärningen. Målsäganden berättade att den tilltalade skickat upp emot 1 000 sms till henne. Utskrifter av 17 sms åberopades och tingsrätten konstaterade att tretton av dessa med hänsyn till innehållet var att bedöma som ofredande. Utöver dessa sms berättade målsäganden om ett stort antal otrevliga telefonsamtal, sms och e-postmeddelanden, upp emot tio . Tingsrätten fann dock att påståendet beträffande dessa samtal, sms och e-postmed- delanden var alltför vaga för att föranleda straffrättsligt ansvar. I den delen ogillades därför åtalet. Den tilltalade dömdes för bl.a. grov kvinnofridskränkning bestående av tre fall av misshandel, flera fall av olaga hot och ofredande. Gärningarna var begångna . dom i mål B 5413-08 I gärningsbeskrivningen angavs att den tilltalade ofredat målsäganden genom att regelbundet kalla henne för diverse könsord och andra förnedrande tillmälen, knuffa henne och kasta föremål mot henne. Tingsrätten, vars dom hovrätten fastställde, anförde att åtalet för bl.a. ofredande i aktuellt avseende var styrkt. Den tilltalade dömdes för grov kvinnofridskränkning bestående av sex fall av misshandel, flera, varav ett preciserat, fall av olaga hot och flera, varav två preciserade, fall av ofredande. Gärningarna var begångna . Hovrättens för dom i mål B 4043-09 I gärningsbeskrivningen angavs att den tilltalade vid ett stort antal tillfällen ringt till målsäganden och lämnat röstmeddelanden av kränkande innebörd på hennes telefonsvarare respektive på ett hänsynslöst sätt slå hårt med knutna nävar mot hennes ytterdörr och ropa jävla hora och jävla fitta och liknande. Tingsrättens dom överklagades endast i fråga om utdömd påföljd och hovrätten uttalade sig inte särskilt om gärningarnas rubricering. Inte heller tingsrätten uttalade sig särskilt om rubriceringen av de enskilda gärningarna utan angav enbart att åtalet var styrkt. Den tilltalade dömdes för grov kvinnofridskränkning bestående av flera, varav tre preciserade, fall av misshandel, flera, varav tre preciserade, fall av olaga hot och flera, varav ett preciserat, fall av ofre- Gärningarna var begångna och . Hovrättens för dom i mål B 2025-09 I gärningsbeskrivningen angavs att den tilltalade vid ett flertal tillfällen ofredat målsäganden genom att kalla henne för hora och andra tillmälen . Tingsrätten, vars dom fastställdes av hovrätten, anförde att det var styrkt att den tilltalade misshandlat, hotat och ofredat målsäganden och på det sätt som åklagaren påstått, men uttalade sig inte närmare om de enskilda gärningarnas rubricering. Den tilltalade dömdes för bl.a. grov kvinnofridskränkning bestående av flera, varav fyra preciserade, fall av misshandel, flera, varav ett preciserat, fall av olaga hot och flera fall av ofredande. Gärningarna var begångna . Hovrättens för dom i mål B 2891-09 I gärningsbeskrivningen angavs att den tilltalade regelbundet och ofredat målsäganden genom att kalla henne för olika kränkande tillmälen såsom bl.a. hora och dumjävel samt säga att hon var fet och dum i huvudet m.m. Tingsrätten, vars bedömning hovrätten i detta avseende delade, anförde att åtalet i denna del var styrkt och att gärningarna skulle bedömas som åklagaren gjort gällande. Den tilltalade dömdes för grov kvinnofridskränkning bestående av flera, varav fyra preciserade, fall av misshandel, flera, varav ett preciserat, fall av olaga hot och flera fall av ofredande. Gärningarna var begångna . dom i mål B 347-09 I gärningsbeskrivningen angavs att den tilltalade (målsägandens mor) och vid ett flertal tillfällen betett sig hänsynslöst mot målsäganden (som var vid den första gärningen) genom att kalla henne hora samt säga Kliar det i din fitta? och andra kränkande uttalanden. Tingsrätten anförde att det var klarlagt att den tilltalade uttalat sig mot målsäganden på sätt som angetts i gärningsbeskrivningen och att det varit fråga om ofredande vid i vart fall tjugo tillfällen . Hovrätten gjorde ingen annan bedömning i skuldfrågan än att vissa misshandelsgärningar var att bedöma som ringa samt att åtal för ringa misshandel och ofredanden som ägt rum tidigare än innan den tilltalade häktades för grov fridskränkning skulle ogillas. Den tilltalade dömdes för grov fridskränkning bestående av flera fall av misshandel, flera fall av ringa misshandel och flera fall av ofredande. Gärningarna var begångna och . Hovrättens över Nedre dom i mål B 26-09