sou · H0B316 · 2012-03-30 00:00:00 — Utöver vissa redaktionella förändringar är det tre bestämmelser som föreslås få delvis nya lydelser. I 3 § p. 1 finns det grundläggande villkoret om att statsbidrag får ges till nyskapande kulturell verksamhet av professionell art som bedrivs i projektform. Förslaget är att villkoret kompletteras så att det också omfattar ett krav på hög kvalitet i den nya bidragsförordningen. I 5 § anges att det fria kulturlivet ska prioriteras vid fördelning av statsbidrag och förslaget är att paragrafen får en lydelse i den nya bidragsförordningen som tydligare anger att bidragsgivningen i första hand, men inte enbart, ska riktas till det fria kulturlivet. I 9 § i den nuvarande bidragsförordningen formuleras villkoret om att Kulturbryggan ska låta minst en extern bedömare yttra sig över ansökan innan ett statsbidrag beviljas. I 10 § i den nya förordningen föreslås att bestämmelsen ändras så att det inte längre anges att ett minsta antal bedömare ska anlitas för uppgiften. 6.3Kulturbryggans ledning och organisation Kommitténs förslag: Kulturbryggan ska vara en enrådighetsmyndighet som leds av en direktör. Vid myndigheten ska det finnas ett kansli och ett beslutande råd med uppgift att pröva frågor om statsbidrag till nyskapande kultur. Förslaget bygger på att myndigheten kan dockas till en större värdmyndighet för olika gemensamma lösningar med lokaler, kontorsservice och viss administration. Kommitténs bedömning: Ledamöterna i det beslutande rådet bör ha en djup och bred kompetens från olika samhällsområden. Skälen för förslaget och bedömningen: En huvuduppgift för den nya myndigheten blir att pröva frågor om statsbidrag till nyskapande kultur, och för att hantera den uppgiften måste myndigheten ha ett kansli som kan stå för den praktiska hanteringen av bidragsgivningen. Erfarenheterna från försöksperioden visar också på betydelsen av ett öppet, lyssnande och flexibelt kansli som arbetar aktivt med kommunikation och identitetsbyggande, som deltar i seminarier och debatter och som verkar för finansiell samverkan med andra, inte minst med företrädare för näringslivet. Kommittén utgår från att motsvarade arbetssätt ska prägla även den nya myndigheten och att tillräckliga resurser ställs till förfogande för att möjliggöra detta. Kansliets begränsade arbetsstyrka har lett till en mycket hög arbetsbelastning vilket inte är hållbart för den långsiktiga verksamheten. Kommitténs förslag om den nya myndighetens budget i nästa avsnitt bygger därför på en viss utökning av kanslifunktionen jämfört med den som finns . I den nya myndigheten ska kansliet enligt kommitténs förslag vara bemannat med två handläggare på heltid för att hålla samman alla delar av Kulturbryggans bedömningsprocess, som bl.a. omfattar utlysningar av statsbidrag, råd och stöd till projektägare som ansöker om bidrag, kontakter med bedömarpoolen och underlag till det beslutande rådet (se nedan). En kommunikatör på heltid behövs för att arbeta med myndighetens kommunikation och identitetsskapande, medan en särskild befattningshavare på heltid ska ha i uppgift att vara en mäklare mellan Kulturbryggan och andra finansiärer, både vad avser konkreta projekt och på mer övergripande strategisk nivå. Kansliet behöver också bemannas med en administratör på deltid. Förslaget bygger därutöver på att den nya myndigheten kan dockas till en större värdmyndighet för olika gemensamma lösningar med lokaler, kontorsservice och viss administration. För att leda verksamheten vid kansliet och för att representera Kulturbryggan i mycket av det utåtriktade arbetet är det viktigt med en tydlig och profilerad myndighetsledning. Det åstadkoms bäst inom ramen för en enrådighetsmyndighet, med en myndighetschef som ensamt ansvarar för verksamheten inför uppdragsgivaren i regeringen. Förslaget i 8 § i instruktionen för Kulturbryggan innebär att myndighetschefen, i likhet med vad som gäller i andra relativt små myndigheter, ska ha titeln direktör. är det av stor vikt att besluten om statsbidrag till nyskapande kultur, som ju är en av myndighetens huvudsakliga uppgifter, inte begränsas till en person. är det kommitténs fem ledamöter som beslutar om statsbidrag, efter att extern bedömare har yttrat sig över ansökningarna, och motsvarande modell ska, enligt kommitténs förslag, gälla även i den nya myndigheten . Förslaget till 6–7 och 9 §§ i instruktionen för Kulturbryggan innebär att ett särskilt beslutande råd inrättas vid myndigheten, med uppgift att pröva frågor om statsbidrag till nyskapande kultur. Enligt förslaget ska rådet bestå av en ordförande och högst sex andra ledamöter som regeringen utser. Rådet ansvarar för sina beslut och ansvarar för sin verksamhet inför myndighetens ledning, medan myndigheten ansvarar inför regeringen för att rådet tilldelas medel och resurser i övrigt för sin verksamhet, att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt och att den redovisas på ett tillförlitligt sätt. Enligt kommitténs bedömning bör ledamöterna i det beslutande rådet representera en djup och bred kompetens från olika samhällsområden. Det är angeläget att rådet har en utbredd legitimitet i kulturlivet och gärna även i näringslivet. 6.4Kulturbryggans budget och regleringsbrev Kommitténs förslag: Kulturbryggan ska anvisas ett bidragsanslag på och ett förvaltningsanslag på för , med de villkor och riktlinjer som framgår av underlaget till regleringsbrev. Skälen för förslaget: Kommittén lämnar i detta avsnitt förslag om den nya myndighetens statsanslag och regleringsbrev . Förslaget om förvaltningsanslaget bygger på en bedömning av Kulturbryggans driftsbudget. En huvuduppgift för den nya myndigheten är att pröva frågor om statsbidrag till nyskapande kultur och för det ändamålet ska ett årligt anslag anvisas. Enligt regeringens direktiv till kommittén har ett årligt anslag på avsatts för verksamheten . Under försöksverksamheten har trycket från de sökande varit stort och antalet ansökningar har vida överstigit antalet möjliga bifallsbeslut. av ansökningarna kunde beviljas . Kommittén föreslår därför att bidragsanslaget ska vara . Beräkningen av myndighetens driftsbudget utgår från de uppgifter och den organisation som Kulturbryggan ska ha, enligt kommitténs förslag. Den största budgetposten för denna typ av verksamhet är lönekostnaden för personalen. I Kulturbryggans fall handlar det om kostnaderna för en myndighetschef, två handläggare, en kommunikatör, en befattningshavare med uppgift att vara mäklare mellan Kulturbryggan och andra finansiärer, samt en administratör på deltid. En ytterligare kostnad är, som en följd av den föreslagna beredningsprocessen i Kulturbryggan, arvoden till ledamöterna i ett beslutande råd och i en bedömarpool. Därtill uppstår driftskostnader för lokaler, kontorsservice, viss administration, IT, telefoni, resor, konferenser, personalutveckling m.m. Enligt en preliminär budget som kommittén har utarbetat kommer driften av Kulturbryggan att kosta sammanlagt och bedömningen är att det inte går att bedriva verksamheten på ett ändamålsenligt sätt med mindre resurser. Det kan förefalla vara en hög förvaltningskostnad i förhållande till nivån på det aktuella bidragsanslaget, men huvuddelen av kostnaderna uppstår oberoende av om verksamheten bedrivs i en egen myndighet eller som integrerad i en annan myndighet och det är, vid en jämförelse med andra myndigheter på kulturområdet, inte heller någon oproportionerlig kostnad i förhållande till de arbetsuppgifter som ska utföras. Mot denna bakgrund är det kommitténs förslag att , utöver bidragsanslaget på , ska anvisas Kulturbryggan som ett förvaltningsanslag . Det föreslagna beloppet ligger något högre, men i samma härad, som det anslagsbehov på som identifierades i fördjupade underlag (se kapitel 2). Skillnaden förklaras av de erfarenheter kommittén har inhämtat under försöket, i första hand när det gäller resurserna till kansliet, som har varit i underkant och bl.a. inte möjliggjort heltidsanställningar för alla befattningshavare. Under försöksverksamheten har kommittén och dess kansli ett årligt anslag på , som dock inte omfattar kostnader för lokaler och stora delar av driften. Sådana kostnader belastar inte de enskilda kommittéerna. Den beräkning kommittén har gjort av de förväntade förvaltningskostnaderna för den framtida Kulturbryggan ligger alltså väl i linje med de kostnader som har identifierats för verksamheten och tar också hänsyn till erfarenheterna från försöksverksamheten. Den organisationskommitté som får i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet bör också ta tillvara de många goda erfarenheter som finns i statsförvaltningen, inte minst på kulturområdet, av hur små myndigheter har sänkt sina kostnader genom att docka sig till en större värdmyndighet för olika gemensamma lösningar med lokaler, kontorsservice och viss administration. Angående regleringsbrev för Kulturbryggan Enligt regeringens direktiv ska kommittén, om förslaget inbegriper bildande av en ny myndighet, lämna förslag till regleringsbrev. Regleringsbrev är ett centralt styrdokument som beslutas av regeringen för vart och en av de statliga myndigheterna. Varje regleringsbrev omfattar tre delar: en ingress, en verksamhetsdel och en finansieringsdel. I ingressen anges de politiska prioriteringarna. I verksamhetsdelen återfinns mål, återrapporte- ringskrav och särskilda uppdrag, medan finansieringsdelen innehåller uppgifter om tilldelade anslag och andra finansiella villkor. Regeringens beslut fattas regelmässigt , efter att har tagit ställning till regeringens förslag i den årliga budgetpropositionen. Inför arbetet i med kommande års regleringsbrev utfärdar riktlinjer om de generella förutsättningar som ska gälla för myndighetsstyrningen. Det är därför inte möjligt för kommittén Kulturbryggan att lämna ett färdigt förslag till regleringsbrev för den nya myndigheten . Kommittén lämnar däremot ett underlag till det kommande regleringsbrevet, i stället för ett färdigt förslag. Den organisationskommitté som föreslås få i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten bör även få i uppdrag att lämna ett uppdaterat underlag till regleringsbrev för Kulturbryggan. Av den inledande ingressen framgår det normalt att har fattat beslut om myndighetens verksamhet för ett budgetår. I de regleringsbrev som avser myndigheter under Kulturdepartement finns det därefter en hänvisning till att regeringens kulturpolitiska prioriteringar är barns och ungas rätt till kultur, kulturarv för framtiden samt förbättrade villkor för den nyskapande kulturen. Ingressen i det kommande regleringsbrevet för Kulturbryggan ska, enligt kommittén, inte avvika från den standardiserade ingress som används för övriga myndigheter. I regleringsbrevens verksamhetsdel har flertalet myndigheter under i uppgift att redovisa utgiftsprognoser vid angivna prognostillfällen. I regleringsbreven görs det också ett tillägg till de generella bestämmelserna i 3 kap. förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag som innebär att myndigheterna även ska definiera och redovisa de kvalitativa aspekterna av verksamhetens resultat. Det finns inte heller på denna punkt någon anledning att avvika från de generella SOU 2012:16 Överväganden och förslag återrapporteringskraven i det kommande regleringsbrevet för Kulturbryggan. Verksamhetsdelen kan också omfatta särskilda uppdrag från regeringen till sina myndigheter. Sådana uppdrag är oftast avgränsade i tiden och avser utvärderingar, underlag och förslag inom angelägna områden. Antalet uppdrag varierar kraftigt mellan olika myndigheter i statsförvaltningen, men inom ansvarsområde har det funnits en tydlig strävan att minska detaljstyrningen och det talar enligt kommittén för en återhållsamhet med att ge en ny myndighet särskilda uppdrag, utöver de som framgår av dess instruktion. Det bör i stället finnas ett utrymme för den nya myndigheten att ta egna initiativ. I regleringsbrevets finansieringsdel anges det anslag och de anslagsposter som myndigheten tilldelas och disponerar. I Kulturbryggans fall handlar det om ett bidragsbelopp och ett förvaltningsbelopp, och dessa bör anvisas på olika anslagsposter. Kommittén utgår från att det årliga bidragsbeloppet kommer att vara även och därutöver är det alltså kommitténs förslag att myndigheten ska anvisas en anslagspost för förvaltningsändamål på . Finansieringsdelen omfattar även myndigheternas anslagskredit och villkor för anslagssparande. Anslagskrediten är normalt för förvaltningsändamål och övriga anslag. av ett anslag kan disponeras i anslagssparande av myndigheterna utan att regeringen fattar särskilda beslut. En ny myndighet har dock inget anslagssparande att tillgå under sitt första verksamhetsår. I regleringsbrevet bör dock hänsyn tas till att Kulturbryggan i sin bidragsgivning kan besluta om att lämna bidrag i etapper och att dessa etapper kan sträcka sig över budgetårsskiften. Det finns därför starka skäl att myndigheten ska få disponera en större andel av sitt anslag som anslagssparande. I fråga om anslagskrediten finns det dock ingen anledning att avvika från de normalvärden som gäller i statsförvaltningen. Myndigheternas låneram används för lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Under sitt första verksamhetsår kommer Kulturbryggan att behöva finansiera bl.a. ett nytt ärendehanteringsprogram. grunden bör låneramen vara . Myndigheternas räntekontokredit är normalt och avser det maximala underskott myndigheten får ha på sitt räntekonto i . För en ny myndighet som Kulturbryggan är det kommitténs förslag att räntekontokrediten sätts till det normala värdet . Anslagsmedel för förvaltningsändamål överförs normalt till myndigheten med en tolftedel från statens centralkonto i . Enligt kommittén finns det inga skäl för att den nya myndigheten ska avvika från den ordningen. Den anslagspost som avser bidragsbelopp bör däremot vara tillgänglig i sin helhet redan från början av budgetåret. Avslutningsvis omfattar finansieringsdelen av regleringsbrevet också vissa villkor om avgifter som en myndighet får ta ut för verksamheten och rätten för myndigheten att disponera sina avgiftsinkomster. I det förslag till förordning med instruktion för Kulturbryggan som kommittén lämnar, föreslås i 10 § att myndigheten får ta ut avgifter för verksamheten inom ramen för full kostnadstäckning samt att myndigheten får disponera avgiftsinkomsterna. I regleringsbrevet ska regeringen ange en budget för myndighetens avgiftsbelagda verksamhet. Enligt kommittén är det för tidigt att ange ett sådant belopp. Frågan bör i stället besvaras av den kommande organisationskommittén. 7 Konsekvenser av förslagen Kommittéförordningen (1998:1474) innehåller bestämmelser om kostnadsberäkningar och andra konsekvensberäkningar. I 14 § anges att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska även dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting ska kommittén föreslå en finansiering. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för vissa särskilt utpekade områden ska dessa, enligt 15 och 15 a §§, också anges i betänkandet. Det är följande områden som pekas ut: den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, jämställdheten mellan kvinnor och män samt möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Enligt direktiven till Kulturbryggan ska kommittén, förutom att redovisa de överväganden som ligger till grund för dess förslag, särskilt redovisa hur förslagen bidrar till ökad effektivisering och helhetssyn inom den statliga verksamheten på kulturområdet. 7.2Kostnader och andra konsekvenser för staten I föregående kapitel föreslår kommittén att en ny myndighet, Kulturbryggan, ska inrättas och anvisas ett bidragsanslag på och ett förvaltningsanslag på för . Förslaget om bidragsanslaget utgår från uppgiften i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg. omr. 17) om att regeringen, med hänvisning till kommittédirektiven till Kulturbryggan, beräknar att avsätts för ändamålet med bidragsgivning . har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2010/11:KrU1, rskr. 2010/11:113). Kommitténs förslag innebär att minst den anslagsnivån ska anvisas . Ett eventuellt ökat bidragsanslag bör finansieras inom ram. Kommitténs förslag om ett förvaltningsanslag på för bygger på att den föreslagna nya myndigheten i huvudsak ska ha samma uppgifter som kommittén har under den pågående försöksverksamheten med bidragsgivningen. De medel som finansierar kommitténs arbete med bidragsgivningen borde därför med fördel kunna föras över till ett statsanslag på utgiftsområde 17 och vara en grund för finansieringen av de nödvändiga förvaltningskostnader för den nya myndigheten som kommittén har identifierat. Finansieringen bör i övrigt rymmas inom ram. Kommitténs bedömning är att en organisationskommitté bör få i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten till . Med utgångspunkt från att en självständig myndighet är mest ändamålsenlig för Kulturbryggans långsiktiga verksamhet har kommittén också prövat frågan om hur förslaget bidrar till ökad effektivisering och helhetssyn inom den statliga verksamheten på kulturområdet. Genom att Kulturbryggan dockas till en större värdmyndighet bör myndigheten kunna få relativt sett lägre kostnader för viss administration och även uppnå andra samordningsvinster enligt den modell som med goda resultat används av andra små myndigheter inom ansvarsområde. Det bör ingå i uppdraget för den föreslagna organisationskommittén att hitta en sådan dockad lokallösning för Kulturbryggan. När det gäller den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet kan kommittén inte se att förslagen får några konsekvenser i dessa delar. För sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet kan kommitténs förslag dock komma att få positiva konsekvenser. En central uppgift för Kulturbryggan föreslås vara att, med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen, främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Det är en uppgift som i grunden omfattar alla människor i hela landet och som därmed handlar om att främja en typ av offentlig service för alla, oavsett var i landet man bor. Kommitténs förslag innebär också att Kulturbryggan i sin bidragsgivning ska prioritera det fria kulturlivet. Dessa bedriver ofta sin verksamhet i aktiebolag och enskilda firmor och genom det statsbidrag som Kulturbryggan fördelar kommer de att kunna få bättre förutsättningar och möjligheter. Även när det gäller jämställdheten mellan kvinnor och män samt möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen bör kommitténs förslag vara av positiv betydelse. Den nya myndigheten föreslås få som uppgift i sin instruktion att integrera ett jämställd- hets-, mångfalds- och barnperspektiv. Kulturbry ggan – en ny form fö stöd till förnyelse och utveck ling inom kulturomr ådet Beslut vid r egeringssam manträde d en lämna f örslag på vilken verksamhetsform som är änd amålsenlig för en långsiktig bidragsgivning till förn yelse och utveckling inom kulturområdet, etabler a en försöksverksamhet som –2012 fördelar avsatta medel som bidrag till nyskapande k ulturprojek t. För verksamheten ber äknas avsättas. Av särskild vi kt är att den bidragsgivande verk samheten ska ha en oberoende ställning som alternativ bidragsgiva re och kun na hantera och främja kulturområ dets hela o mfattning. Kommittén ska sträva efter att hit ta samverka n med andra finansiäre r. Kommittén ska sä rskilt överväga hur de nya kultu rpolitiska målen kan få genomslag, såväl i försöksverksamheten som i förslagen om en långsikti g verksamhet. Stiftelsen bildades genom ett regeringsbeslut m ed kapital f rån de upplösta löntagarfonderna. Stiftelsen, som komm er att uppl ösas 2011, har bidragit till att knyta samman olika verks amheter oc h till att n ya intressanta samarbetsprojekt inom kulturområdet kommit till stånd. I sin verksamhet har stiftelsen ofta betonat möjligheten att b istå med kulturellt riskkapital, vilket har gett utrymme för ännu inte etablerade kulturverk samheter att utvecklas. stöd till uppbyggnad och drift av långsiktig verksamhet som i , Måltidens hus i och Träteater i , men framför allt till mer tidsbegränsade kulturprojekt. I och med att Stiftelsen upphör försvinner en av få mer betydande nationella kulturfonder i . I våra nordiska grannländer spelar de nationella kulturfonderna en stor roll för kulturlivet. Även i många andra länder i och andra jämförbara länder runt om i världen är oberoende privata eller ideella kulturfonder viktiga aktörer och alternativ till de offentliga stödsystemen inom kulturområdet. Stiftelsen har haft en relativt liten administration och till stiftelsen har olika expert- och sakkunniggrupper knutits, som gjort kvalitativa och konstnärliga bedömningar av projektförslagen. Stiftelsen har också haft samarbete med , , , och samt med regionala och lokala kulturförvaltningar. Stiftelsen har också genom seminarieverksamhet och informationsspridning bidragit till ökad kunskap och till att skapa och stödja nätverk mellan kulturlivets olika intressenter. I den kulturpolitiska propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) gör regeringen bedömningen att det behövs ett komplement till de befintliga statliga ordningarna för bidragsgivning till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Regeringen menar alltså att det är viktigt att Stiftelsen får en efterföljare. Det är en angelägen uppgift att hitta nya och alternativa finansieringsmöjligheter för att stödja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. En fungerande riskkapitalförsörjning inom kultursektorn är viktig för att ge förutsättningar för innovativt och gränsöverskridande kulturskapande. Det ger också möjligheter att hitta nya former för att organisera kulturskapande verksamhet och för breddad samverkan. För att motsvara den bidragsfördelning som Stiftelsen haft avsätts, , ett årligt anslag på för verksamheten. Regeringen ser det också som avgörande att bidragsgivningen ger incitament till finansiering från flera parter. För räkning har ett fördjupat underlag om verksamhetens inriktning och förutsättningar tagits fram (dnr Ku2009/2273/KT). Övervägandena i underlaget om verksamhetens inriktning bör vara en utgångspunkt för kommittén. Nyskapande kultur och kulturell förnyelse tar ofta form i småskaliga verksamheter och genom enskilda kulturutövares engagemang, men uppstår även i mötet mellan olika typer av aktörer eller där kulturområdet möter andra samhällsområden. En kommitté ska mot denna bakgrund lämna förslag rörande en ny bidragsgivande statlig verksamhet som ska ha i uppgift att stödja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Av särskild vikt är att den bidragsgivande verksamheten ska ha en oberoende ställning som alternativ bidragsgivare och kunna hantera och främja kulturområdets hela omfattning. Detta ställer särskilda krav på såväl dialogformer som uppföljning. Kommittén ska utföra följande uppgifter. Lämna förslag på vilken verksamhetsform som är ändamålsenlig för en långsiktig bidragsgivning till förnyelse och utveckling inom kulturområdet och som utgör ett alternativ till befintliga bidragsordningar. Förslag ska bl.a. lämnas om verksamhetsmål, organisation och budget för den nya verksamheten. Förslag ska också lämnas om eventuella nya förordningar eller förordningsändringar som krävs för den föreslagna verksamhetsformen och, om förslaget inbegriper bildande av en ny myndighet, förslag till instruktion och regleringsbrev.