sou · H0B350 · 2012-08-21 00:00:00 — , H (1999) Normgivningsmakten enligt regerings- form, tredje upplagan, Juristförlaget i , . , H och B (2011) författning, tjugoförsta upplagan, , . , K, R , M Hilling, J (2011), EU- skatterätt, Tredje upplagan, Iustus, (2009) Framtidens skatter – för fler och växande företag, konkurrenskraft och välstånd, Slutrapport från Svenskt Näringslivs skattekommission. (2012) Utanför utanförskapet, rapport, Vesterdorf, P L, M Uhd (2008) State Aid law of the Euro- pean Union, Welinder, C (1981) Beskattning av inkomst och förmögenhet, åttonde upplagan, , M (1996) Skatter, löner och sysselsättning – en kunskaps- översikt, expertrapport till (SOU 1996:117), , , J Östh, Y Zenou (2010) How important is access to jobs? question – improved answer, , vol. 10, nr. 3, s. Östbye, S (1998) The impact of regional employment subsidies under wage bargaining, The Annals of regional science, vol. 32, nr. 2, s. Proposition 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riks- dagsordning m. m. Proposition 1975/76:112 om kungörande av lagar och andra för- fattningar Proposition 1975/76:209 om ändring i regeringsformen. Proposition 1980/81:118 om ekonomisk-politiska åtgärder. Proposition 1983/84:30 om allemanssparandet. Proposition 1997/98:165, Utveckling och rättvisa – en politik för storstaden . Proposition 1999/2000:2, Inkomstskattelagen. Proposition 2000/01:127, Sjöfartsstöd. Proposition 2001/02:4, En politik för tillväxt och livskraft i hela landet. Proposition 2001/02:45, Sänkt mervärdesskatt på böcker och tid- skrifter, m.m. Proposition 2001/02:72, Ändringar i regeringsformen – samarbetet i EU m.m. Proposition 2006/07:7, Kreditering på skattekonto av stimulans till arbetsgivare för nystartsjobb samt vissa andra skattefrågor. Proposition 2007/08:29, Sänkta socialavgifter för vissa delar av tjänstesektorn. Proposition 2008/09:1, Budgetpropositionen Proposition 2008/09:7, Kraftfullare nedsättning av socialavgifter för unga. Proposition 2009/10:78, Nedsättning av egenavgifter. Proposition 2009/10:80, En reformerad grundlag. Proposition 2011/12:1, Budgetpropositionen . SOU 1972:15, Ny regeringsform. Ny riksdagsordning, Slutbetän- kande av . SOU 1975:75, Medborgerliga fri- och rättigheter. Regeringsformen, delbetänkande av Fri- och rättighetskommittén. SOU 1995:63, Översyn av skattereglerna för stiftelser och ideella för- eningar, slutbetänkande av Stiftelse- och föreningsskatte- kommittén. SOU 1997:94, Konkurrensneutralt transportbidrag, betänkande av Utredningen om förutsättningarna för och effekterna av en utvidgning av det regionalpolitiska transportbidraget. SOU 1998:25, Tre städer – En storstadspolitik för hela landet, slut- betänkande av . SOU 1999:59, Begränsad fastighetsskatt, delbetänkande av . SOU 2000:34, Likformig och neutral fastighetsbeskattning, Slut- betänkande av . SOU 2004:63, Skatt på väg, betänkande av Vägtrafikskatteutred- ningen. SOU 2004:79, Allt ljus på storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal? Förslag till nationellt utvärderingsprogram, delbetänkande av Utredningen om utvärdering av de lokala utvecklings- avtalen. SOU 2005:29, Storstad i rörelse – Kunskapsöversikt över utvärde- ringar av storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal, betän- kande av Utredningen om utvärdering av lokala utveck- lingsavtal. SOU 2005:68, Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet, betänkande av Utredningen om regionala stimulansåtgär- der inom skatteområdet. SOU 2007:18, Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar, delbetänkande av Utredningen om en flexiblare arbetsmarknadsutbildning SOU 2008:125, En reformerad grundlag, betänkande av Grundlags- utredningen. SOU 2009:65, Moderniserade skatteregler för ideell sektor, betän- kande av Stiftelse- och föreningsskatteutredningen. SOU 2011:11, , huvudbetänkande av . SOU 2011:40, Månadsuppgifter – snabbt och enkelt, betänkande av . SOU 2011:69, Olagligt statsstöd, betänkande av statsstödsutred- ningen. SOU 2012:3, Skatteincitament för riskkapital, delbetänkande av . Ds 2009:69, Strategisk uppföljning av En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. Regeringens skrivelse 2003/04:49, Lokalt utvecklingsarbete i storstä- derna. Regeringens skrivelse 2007/08:133, Återkallelse av propositionen Sänkta socialavgifter för vissa delar av tjänstesektorn (prop. 2007/08:29). Regeringsbeslut , IJ2008/1308/IU, Uppdrag om förstu- die angående statistik om integration och urban utveckling. Regeringsbeslut , A2012/174/IU, Kommuner som ska omfattas av urbant utvecklingsarbete . (2012), Typfall lönekostnader, PM . (2008), Kompletteringar till förslaget om sänkta socialavgifter för vissa delar av tjänstesektorn, Fi 2008/873. (2011), Sysselsättning för invandrare – en om arbetsmarknadsintegration, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () 2011:5. (2012), Beräkningskonventioner 2012, En rapport från skatteekonomiska enheten i Finansdeparte- mentet. (2008), beslut N2009/4062/ENT om ägar- direktiv för 2009. (2010), Växtkraft – 172 insatser och områden som främjar jobb och företagsamhet i hela landet. Arbetsförmedlingen (2011) Interna och externa coachningstjänster – En utvärdering av resultatet. Arbetsförmedlingen (2011b) Arbetsmarknadspolitiska program – Årsrapport . (2012) Brottsstatistik och resultat från NTU i URBAN15-områden. (2012) Årsredovisning 2011. (2008) Svensk finanspolitik 2008. (2004) Rapport 2003 (2007) Vad förklarar invandrares integration på arbetsmarknaden? En teoriöversikt, stencilserie 2007:09. ITPS (2003) Utvärdering av de näringspolitiska effekterna av stöd till start av näringsverksamhet, A2003:003. ITPS (2003b) Sysselsättningsbidraget – Utvärdering av ett regionalt företagsstöd, A2003:006. ITPS (2004) Effektutvärdering av de geografiska målprogrammen inom , A 2004:009. ITPS (2007), Effektutvärdering av det regionala utvecklingsbidraget, A2007:016. ITPS (2008) Institutionella hinder för tillväxt i tjänstesektorn, Arbetsrapport . ITPS (2009) Metoder för att utvärdera den regionalpolitiska tillväxt- politiken – Lärdomar och råd för utvärderare och uppdrags- givare. (2006) Klassificering och perception – en studie av genus- aspekter på SNI-koden som klassificeringsverktyg av näringsgrenar. (2008) Nytta med följeforskning – En vägledning för utvär- dering av strukturfonderna (R2008:16). (2010) Utanförskapet enligt två modeller, Dnr 2010:335. (2008) Stöd till start av näringsverksamhet – Ett framgångsrikt program, (2008:24). (2008b) Sänkta socialavgifter – för vem och till vilket pris? (RiR 2008:16). SCB (1999) Befolkningsutvecklingen under : Historisk statistik för , Demografiska rapporter 1999:2. SCB (2007) Barn, boendesegregation och skolresultat, demografiska rapporter 2007:2. SCB (2008) Integration – En beskrivning av läget i . SCB (2009) Utsatt? Utbildning, jobb och pengar – utsatta grupper och deras villkor. SCB (2010b) framtida befolkning 2009–2060. SCB (2011) Tredje barnet – en ny trend?, Demografiska rapporter 2001:1. (2005), ställningstagande Tjänsteställe för uthyrd personal, dnr 130 367729-05/111. (2006) ställningstagande Utvidgat före- tagsstöd och fast driftsställe, dnr 131 118460-06/111, till- gängligt på . (2010) ställningstagande Tjänsteställe för servicetekniker, dnr 131 908863-09/111, tillgängligt på Statskontoret (2011) Subventionerade anställningar – En kartlägg- ning, Statskontoret 2011:34. Tillväxtanalys (2011) Statligt stöd till näringslivet 2010 (2011:07). Tillväxtanalys (2011b), Nyföretagandet i , Statistik 2011:04. Tillväxtanalys (2012) Regionalpolitiska effekter av sänkta social- avgifter, Rapport 2012:1. (2010) Många miljarder blir det – Fakta och nyck- eltal om kvinnors företag, , (2011), Program för företagare med utländsk bakgrund 2008–2010 – Rapport. (2011b) Uppföljning och resultatvärdering av region- ala företagsstöd och stöd till projektverksamhet – . (2011c) Tillväxtmöjligheter och tillväxthinder för svenska små och medelstora företag. (2008) Fokus08 – En analys av ungas utanför- skap. State Auditor, Trade and (1995) The Effectiveness of the Employment and Economic Incentive and Enterprise Be Determined, , 1995. Delegation Interministerielle à la Ville et au Developpement Social (2003) Historique législatif des ZUS-ZRU-ZFU, tillgänglig på [2012- 03-12] (2011), Europeiska kommissionen (2012), Employment and Social Developments in Europe 2011, Commission staff working document. HM Treasury, (2011), The Plan for Growth. House of Commons (1996), Hansard Debates for 4 1996, Column 385, . House of Commons (2011), Enterprise Zones, Standard Note SN/EP/5942, . Insee (2008), Lactivité économique dans les zones franches , Insee Première no 1187. Insee (2012), Les Zones Franches : quel effet sur lactivité économique, Insee Analyses no 4. Onzus (2007), Rapport 2007, tillgänglig påwww.onzus.fr [2012-06- 26] Onzus (2010), Rapport 2010, tillgänglig på [2012-06- 26]. Onzus (2011), Rapport 2011, tillgänglig på [2012-06- 26]. SIG du Secrétariat Général du , des Zones Franches (ZFU), tillgänglig på [] URSSAF, ZFU: prolongation de lexonération jusquau 31 décembre 2014 et modification de la condition de résidence, tillgänglig på /dossiers_reglementaires/nouveautes_au_1er__201 2_01.html []. (2011) American Fact Finder, tillgänglig på [] (2011), till- gänglig på programs/rc/index.cfm, [] RÅ 1998 not 188 RÅ 2001 ref. 38 RÅ 2007 ref. 72 Domstolens dom i mål 173/73, Italienska republiken mot Europeiska gemenskapernas kommission (mot kommissionen). Domstolens dom i mål C-61/79, Amministrazione delle finanze dello Stato mot Denkavit italiana Srl. (Denkavit). Domstolens dom i mål C-730/79, mot Europeiska gemenskapernas kommission (). Domstolens dom i mål C-270/83, Europeiska gemenskapernas kommission mot Franska republiken (Avoir fiscal). Domstolens dom i mål C-290/83, Europeiska gemenskapernas kommission mot Franska republiken (). Domstolens dom i mål C-248/84, Förbunds- republiken mot Europeiska gemenskapernas kommission (mot kommissionen). Domstolens dom i mål C-305/87, Europeiska gemenskapernas kommission mot Republiken (kommissionen mot ). Domstolens dom i mål C-41/90, och mot (Höfner). Domstolens dom i mål C-193/94, Brottmål mot och . Domstolens dom i mål C-107/94, P. H. Asscher mot (Asscher). Domstolens dom i mål C-343/95, Figli Srl mot Servizi ecologici porto di SpA (). Domstolens dom i mål C-311/97, plc mot Elliniko Dimosio (). Domstolens dom i mål C-55/98, Skattemini- steriet mot (). Domstolens dom i mål C-379/98, mot , i närvaro av: och Land Schleswig- (). Domstolens dom i mål C-113/00, mot Europeiska kommissionen (mot kommissionen). Domstolens dom i mål C-280/00, och Regierungspräsidium mot , i närvaro av Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht (Altmark). Domstolens dom i mål C-126/01, Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie mot (). Domstolens dom i mål C-159/01, mot Europeiska kommissionen (mot kommissionen). Domstolens dom i mål C-88/03, Portugisiska republiken mot Europeiska kommissionen (Azores). Domstolens dom i mål C-290/04, mot Finanzamt Hamburg- Eimsbüttel (Scorpio). Domstolens dom i förenade målen C-106/09 P och C-107/09 P, Europeiska kommissionen och mot Government of och Förenade och (). Förstainstansrättens dom i mål T-358/94, nationale mot Europeiska kom- missionen (). Förstainstansrättens dom i förenade målen T-92/00 och T-103/00, Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava, Ramondín, SA och Ramondín Cápsulas, SA mot Europeiska kommissionen (Territorio Histórico de Álava). Ferrazzini mot , nr. 44759/98, dom . Truhli mot , nr. 45424/99, dom . Fördraget om Europeiska unionen Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Rådets förordning (EG) nr 994/98 av om tillämp- ningen av artiklarna 92 och 93 i Fördraget om upprättan- det av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergri- pande statligt stöd, EGT L 142, , s. 1. Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av om all- männa bestämmelser för strukturfonderna, EGT L 161, 26.6.1999, s. 1. Rådets förordning (EG) nr 104/2000 av om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter, EGT L 17, 21.1.2000, s. 22. Rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av om all- männa bestämmelser för Europeiska regionala utveck- lingsfonden, Europeiska socialfonden och sammanhåll- ningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999, EUT L 210, 31.7.2006, s. 25. Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003, s. 51. Kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-för- draget på statligt stöd till små och medelstora företag, EGT L 10, , s. 33. Kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 12 decem- ber 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG- fördraget på statligt sysselsättningsstöd, EGT L 337, 13.12.2002, s. 3. Kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 decem- ber 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i för- draget på stöd av mindre betydelse, EUT L 379, 28.12.2006, s. 5. Kommissionens förordning (EG) nr 875/2007 av om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse inom fiskerisektorn och om ändring av förordning (EG) nr 1860/2004, EUT L 193, 25.7.2007, s. 6. Kommissionens förordning (EG) nr 1535/2007 av den 20 decem- ber 2007 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG- fördraget på stöd av mindre betydelse inom sektorn för produktion av jordbruksprodukter, EUT L 337, 21.12.2007, s. 35. Kommissionens förordning (EG)nr 800/2008 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras för- enliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning), EUT L214, , s. 3. Kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 av om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-för- draget på statligt regionalt investeringsstöd, EUT L 302, 1.11.2006, s. 29. Europeiska kommissionens riktlinjer, rambestämmelser, meddelanden och rekommendationer Riktlinjer för statligt stöd för regionalt ändamål (98/C 74/06), EGT C 74, 10.3.1998, s. 9. Riktlinjer för statligt regionalstöd –2013 (2006/C 54/08), EUT C 54, , s. 13. Rambestämmelser för statligt stöd till företag i missgynnade stor- stadsområden, EGT C 146, , s. 6. Kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag, EGT C 384, 10.12.98, s. 3. Kommissionens meddelande till medlemsstaterna av om fastställande av riktlinjer för ett gemenskaps- initiativ för ekonomisk och social förnyelse av städer och förorter som befinner sig på tillbakagång för att främja hållbar stadsutveckling – , EGT C 141, 19.05.2000, s. 8. Kommissionens meddelande till Rådet, Framstegsrapport om minskning och omorientering av statligt stöd, KOM (2002) 555, slutlig. Kommissionens meddelande Rambestämmelserna för statligt stöd till företag i missgynnade storstadsområden upphör att gälla (K (2002) 1806), EUT C 119, 22.5.2002, s. 21. Kommissionens meddelande angående stöd nr XR 72/2007, EUT C 159, , s. 10. Kommissionens rekommendation (2003/361/EG) av om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag, EUT L 124, 20.05.2003, s. 36. Rådets genomförandebeslut av om bemyndi- gande för att tillämpa en nedsatt skattenivå för el som förbrukas av hushåll och företag inom tjänstesektorn i vissa delar av norra i enlighet med artikel 19 i direktiv /96/EG, EUT L 26, 28.1.2012, s. 33. Statligt stöd nr NN 82/96, SG (97) D/1693 av den 5mars 1997. dEtat N 159/96 – , Pacte pour la ville, SG (96) D/4220. Statligt stöd nr N 146/99 – , Ändring i förordningen om regionalpolitiskt transportbidrag, SG(99) D/ 10274. Kommissionens beslut /690/EG av om stödordningen för nedsättning av socialavgifter som anmälts av , EUT L 244, , s. 32. Statligt stöd nr N 220/2005 – , Ändring av den svenska stödordningen för regionalpolitiskt transportbidrag, K(2005) 1943. Statligt stöd nr N 637/2005 – , Ändring av den svenska stödordningen för regionalt transportbidrag, K(2006) 1103. Statligt stöd N 431/2006 – , Regionalstödskarta 2007–2013, K (2006) 6719 slutlig. Statligt stöd nr XR 72/07 – , Meddelande om notifiering av förordning om regionalt investeringsstöd, EUT C 159, s. 10. Statligt stöd N 152/2007 – , Förordning om regionalt trans- portbidrag, K (2007) 5092 slutlig. dEtat N 766/2002– , en faveur des zones franches , C(2003)1319 fin. Kommissionens uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter om stöd C42/03 – , EUT C 189, , s. 6. dEtat N 211/2003– , en faveur de nouvelles zones franches , C(2003)4630 fin. Statligt stöd N 593/2005 – , Förlängning av den regionalt differentierade energiskatten för tjänstesektorn, K(2006)244 slutlig. dEtat N 70A/2006 – , Prorogation et extension du dispositif des Zones Franches , C(2006)2329 fin. Statligt stöd N 187/2007 – , Ändring av den regionalt diffe- rentierade energiskatten för tjänstesektorn, K(2007)2203. Aiuto di Stato N 346/2009 – Italia, franche , C (2009) 8126 definitivo. slutsatser av om skattepolitik – Resolution av rådet och företrädarna för medlemsstater- nas regeringar, församlade i rådet av om en uppförandekod för företagsbeskattning, EGT C 2, , s. 1. Stortingsvedtak om fastsetting av avgifter mv. til folketrygden for 2011. n°96-987 du 14 novembre 1996 relative à la mise en oeuvre du pacte de relance pour la ville. Décret n°96-1156 du 26 décembre 1996 fixant la liste des zones sensibles. Décret n˚96-1159 du 26 décembre 1996 définissant l'synthétique de sélection des zones de redynamisation en métropolitaine. Circulaire interministérielle No DSS/DIV/DGFAR/2004/366 du 30 juillet 2004. Utredning om nystartszoner i stadsdelar med En särskild utredare ska se över möjligheten att införa ett system med skattelättnader för företag i stadsdelar med utbrett utanför- skap, s.k. nystartszoner. Utredningen ska ses som ett viktigt led i regeringens pågående arbete med att förbättra integrationen på arbetsmarknaden. En målsättning med åtgärden är att skapa jobb och öka syssel- sättningen i områden där bl.a. sysselsättningsgraden avsevärt understiger det nationella genomsnittet. En annan målsättning är att det ska startas fler företag och att företag ska ges bättre förut- sättningar att växa. Detta medför även s.k. grannskapseffekter av både ekonomisk och social art, som ytterligare bidrar till åtgärdens positiva effekter för samhället. Utredaren ska identifiera och analysera för- och nackdelar med ett system med nystartszoner. Oavsett vad utredaren rekommen- derar ska ett förslag med författningstext utarbetas. Förslaget ska bland annat innehålla regler för avgränsning av nystartszoner, reg- ler om vilka kriterier som bör ställas på företag inom zonerna samt regler om vilka skattelättnader som ska ges och storleken på dessa. Utredaren ska lägga särskild vikt vid att ett system med nystarts- zoner måste vara förenligt med de fria rörligheterna och statsstöds- reglerna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt även i övrigt vara hållbart och försvarbart i ett EU-perspektiv. Till den del förslagen har offentligfinansiella konsekvenser ska utredaren föreslå finansiering av förslagen. Vidare ska förslagens påverkan på den administrativa bördan för , andra myndigheter och företag redovisas. Även konsekvenser för de per- soner som berörs av förslaget ska redovisas. Uppdraget ska redovisas . I finns kring de flesta stora och medelstora städer områden som kännetecknas av hög arbetslöshet, låg förvärvsfrekvens, en hög andel invånare som upplever otrygghet samt en hög andel invånare som är beroende av försörjningsstöd. Samhället behöver bli bättre på att ta till vara de outnyttjade resurser som finns i dessa områden, inte minst bland de personer som har kommit till från andra länder och som ofta utgör en stor andel av befolkningen i dessa områden. Fler jobb och före- tag och en bättre fungerande arbetsmarknad är viktiga förutsätt- ningar för ett samhälles utveckling. Om människor ges verktyg för egen utveckling, arbete och företagande ökar också möjligheterna till att minska utanförskapet. Att få ett jobb är den främsta vägen in i ett samhälle, och en ökad sysselsättning i området kan även leda till s.k. grannskapseffekter. Dessa medför att de personer som bor i området kan få mer gynnsamma livsvillkor om de omges av en befolkning som i högre utsträckning har arbete. Det är därför viktigt att förbättra situationen genom att skapa arbetstillfällen och öka sysselsättningen i de områden där utanför- skapet är utbrett. Det handlar om att ta till vara människors arbetsförmåga, förbättra drivkrafter och hjälpa till med att hitta nya vägar till arbete. Alternativa metoder för att öka antalet jobb i stadsdelar med utbrett utanförskap måste därför undersökas för att försöka ge fler människor en chans till en ny start. Arbetet med att skapa jobb och öka sysselsättningen är avgörande för att många människor ska kunna se framtiden an med tillförsikt och stärkt självkänsla. Ekonomiska frizoner – s.k. nystartszoner – finns inte i . Däremot finns en rad andra former av åtgärder med syfte att främja utvecklingen i avgränsade geografiska områden, få fler och växande företag samt bryta utanförskapet. Åtgärderna är av olika karaktär. Inom den regionala tillväxtpolitiken förekommer stöd riktade direkt till företag (regionala företagsstöd och nedsatta social- avgifter inom vissa stödområden). Inom arbetsmarknadspolitiken finns åtgärder för att så snabbt som möjligt hjälpa arbetsgivare med önskad arbetskraft och för att öka sysselsättningen bland grupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden. Exempel här är ekonomiskt stöd till företag som anställer personer som står långt från arbetsmarknaden (nystartsjobb, instegsjobb, anställningsstöd och lönebidrag) och stöd till arbetslösa för start av näringsverk- Inom integrationspolitiken finns urbant utvecklingsarbete som omfattar 21 av landets kommuner, där staten och kommunerna tillsammans arbetar för en positiv utveckling i 38 stadsdelar. Inom näringspolitiken finns en mängd insatser för att underlätta för individer som vill starta ett eget företag. Nystarts- kontoren, som erbjuder individuellt anpassad vägledning och service inom området starta och driva företag, är utbyggda och förstärkta på orter med utbrett utanförskap. Konceptet med ekonomiska frizoner har funnits i andra länder och sådana stöd finns i bl.a. och . Det är viktigt att beakta de erfarenheter och resultat som finns på området samt att analysera de utvärderingar av liknande system som har gjorts i andra länder. Det förhållandet att väl beprövade system med ekonomiska frizoner funnits i andra länder talar för att ett motsvarande koncept även kan fungera i . Alla vägar som kan leda till en förbättrad integra- tion och ett minskat utanförskap måste utvärderas och övervägas. Utländska system med ekonomiska frizoner Som tidigare nämnts finns det eller har det funnits system med ekonomiska frizoner i flera andra länder. I har s.k. Zones funnits . Även i Stor- har det funnits områden som är ekonomiska frizoner. Ett framgångsrikt exempel är , som utsågs till en sådan zon . Företag som eta- blerade sig i området fick skattelättnader och vissa andra fördelar. Detta gjorde att det blev mer attraktivt att investera i och systemet bidrog till den starka utveckling som området där- efter har genomgått. har ett system med frizoner i utsatta områden, s.k. zones franches (ZFU). och företag som etablerar sig i frizonerna är undantagna från viss beskattning och från att betala socialavgifter. Det franska systemet omfattar 100 zoner. Syste- met är godkänt av Europeiska kommissionen, eftersom det enligt kommissionen är förenligt med . Det avser stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner som inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.