sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — 33Statens skolinspektion, Läsprocessen i svenska och naturorienterade ämnen, årskurs 4-6, rapport 2010:5. 34Grundlärarexamen består av följande inriktningar: grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem; grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och grund- skolans årskurs 1–3; grundlärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 4– 6.Ämneslärarexamen består av följande inriktningar: ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 7–9; ämneslärarexamen gymnasium med inriktning mot arbete i gymnasieskolan. För de blivande lärarna i årskurserna 1–3 nämns särskilt att kunskaper i läs- och skrivutveckling och om barns kommunikation och språkutveckling bör utgöra en väsentlig del av kompetensen för lärare inriktade på förskoleklassen och första år.35 Grundlärarexamen (lärare i årskurs förskoleklass till årskurs 6) ska omfatta 165 högskolepoäng i ämnes- och ämnes- didaktiska studier. Av dessa ska 30 högskolepoäng vara i svenska. Den nya lärarutbildningen innebär att kraven på kunskap om läsinlärning har skärpts. fanns inte några krav på att lärare i årskurserna 1–6 skulle ha kunskaper i läsinlärning. Enligt examensbeskrivningarna i bilaga 2 i högskoleförord- ningen (1993:100) ska samtliga lärare som utbildar sig till att undervisa i årskurserna 1–6 få både ämneskunskaper och ämnesdi- daktiska kunskaper i svenska. De blivande lärarna i förskoleklassen och årskurserna 1–3 ska ha fördjupade kunskaper i grundläggande läs- och skrivinlärning och om barns kommunikation och språk- utveckling för att få examen. De blivande lärarna i årskurs 4–6 ska på motsvarande sätt visa fördjupade kunskaper om läs- och skriv- utveckling. I bilaga 2 i högskoleförordningen förtydligades även kraven om förskollärarnas utbildning. Förskolläraren ska under sina studier visa kunskap om grundläggande läs-, skriv- och matematikinlärning. I den nya skollagen (2010:800) infördes en särskild bestämmelse om elevers tillgång till skolbibliotek. Regleringar om skolbibliotek fanns tidigare endast i 5 och 7–10 §§ bibliotekslagen (1996:1596). ersattes vissa regleringar i bibliotekslagen med en hänvisning till 2 kap. 36 § skollagen där det står att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek. Även enskilda huvudmän omfattas av bestämmelsen.36 Detta inne- 35Bäst i klassen – en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89), s. 19. 36Bibliotekslagen innehåller dock fortfarande krav på att skolbibliotek (och folkbibliotek) ska ägna särskild uppmärksamhet åt funktionshindrade och invandrare samt andra minoritet- er genom att erbjuda litteratur på andra språk och/eller på annat sätt anpassade till dessa grupper (8 §). Skolbiblioteken ska även erbjuda böcker, informationsteknik och andra medier anpassade till barn och ungdomars behov för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning (9 §). bar en skärpning av kraven på skolbibliotek. var det i större utsträckning upp till den enskilda skolan/kommunen att besluta om det skulle finnas ett skolbibliotek. I propositionen som låg till grund för den nya skollagen fram- höll regeringen särskilt att skolbibliotek har betydelse för läsning och litteratur. Enligt propositionen är det motiverat med en egen bestämmelse i skollagen eftersom skolbibliotek spelar en viktig roll för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Enligt propositionen bör tillgången till bibliotek dock kunna ordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola. En liten skola på landsbygden kan ha behov av andra lösningar än en större skola i en storstad. Organiseringen bör därför vara flexibel.37 Skollagen definierar inte närmare vad ett skolbibliotek ska innehålla och därför har Skolinspektionen tagit fram en prome- moria där de utvecklar normer för sin tillsyn av skolbibliotek.38 Skolinspektionen konstaterar att det finns ett stort utrymme för skolorna att själva organisera hur eleverna ska ges tillgång till skol- bibliotek. En viktig fråga är om skolbiblioteket behöver finnas i själva skolbyggnaden eller om det räcker med ett folkbibliotek på orten eller att eleverna har tillgång till en annan skolas skol- bibliotek. Enligt Skolinspektionen ska eleverna ha tillgång till ett bibliotek som är anpassat till och är en del av deras utbildning, dvs. i normalfallet ett skolbibliotek i skolans lokaler. Att det i lagen står att eleven ska ha tillgång till i stället för att varje skola ska ha ett skolbibliotek betyder enligt Skolinspektionen att det finns ett visst utrymme för andra lösningar. Ett exempel på en godtagbar lösning är när en skola och ett folkbibliotek har lokaler i direkt anslutning till varandra och där folkbiblioteket kan tillgodose de funktions- krav som finns uppställda. Ett grundläggande krav på skolbiblioteken är att de stödjer elevernas lärande. I läroplanen framhålls biblioteken som en del av skolans arbetsmiljö där eleverna ska kunna söka och utveckla kun- skap. Skolinspektionen tolkar skollagens krav som att skolbiblio- teket ska vara en gemensam och ordnad resurs vilket innebär att det krävs en fysisk lokal för . Att ha böcker utspridda i olika klassrum kan enligt Skolinspektionen inte ses som ett 37Se Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165), s. 284. 38Se Skolinspektionens informationsblad Skolbibliotek från . Förutom böcker ska skolbibliotek innehålla informationsteknik och media och tillgodose behov av material för utbildningen. Detta innebär enligt Skolinspektionen att skol- biblioteken ska stimulera elevernas intresse för läsning och littera- tur och bidra till deras språkutveckling. Vidare ska ett skolbibliotek vara anpassat efter elevernas behov. hade av skolenheterna (grundskolor, särskolor, specialskolor och gymnasieskolor) tillgång till ett skol- bibliotek enligt en rapport från Kungl. (KB).39 Av dessa var det som hade ett skolbibliotek i själva skolan. av skolenheterna med tillgång till skolbibliotek delade bibliotek med en annan skola. svarade att deras skolbibliotek var integrerat i ett folkbibliotek.40 I KB:s rapport anges flera olika förklaringar till att vissa skolor väljer att inte prioritera skolbibliotek trots att det stipuleras i skol- lagen att samtliga elever ska ha tillgång till detta. Den vanligaste förklaring som anges är att skolorna i stället har prioriterat en hög datortäthet samt att eleverna ska ha tillgång till olika typer av databaser. Skolorna har även angett att de har boklådor eller andra typer av boksamlingar istället. Av de skolenheter som inte har tillgång till skolbibliotek har svarat att de använder sig av folkbibliotek i undervisningen.41 Även om det inte finns några lagstadgade krav om att ha personal avsatt för skolbiblioteksverksamhet har de flesta skolor med skolbibliotek särskild personal med ansvar för . I KB:s undersökning uppger av skolenheterna som har skolbibliotek att de har avsatt personaltimmar för skolbiblioteket en normal arbetsvecka. Många av dessa skolenheter har dock mycket få timmar avsatta för skolbiblioteket; av skolenheterna har en högre bemanning än . Av de som arbetar i skolbibliotek har biblioteks- och informationskompetens, och av skol- enheterna har skolbibliotek bemannat med lärarbibliotekarier.42 Av rapporten framgår att många skolbibliotek inte lever upp till den pedagogiska funktion som de kan ha. Anledningen till detta är framförallt bristen på personal. Endast två tredjedelar av skol- 39En skola kan bestå av flera skolenheter. , Skolbibliotek 2012: Grundskolor, ungdomsgymnasier (2012), s. 11. , Skolbibliotek 2012, s. 35. , Skolbibliotek 2012, s. 16–18. enheterna har skolbibliotek där skolbibliotekspersonalen hjälper eleverna att hitta nivåanpassat material för skolarbete eller för läsning utanför skolan och hälften av skolenheterna med skol- bibliotek uppger att de ordnar olika typer av läsfrämjande aktiviteter. av skolenheterna med skolbibliotek har tillgång till personal som kan göra särskilda insatser för att hjälpa elever med lässvårigheter. Lika stor andel av skolbiblioteken undervisar eleverna i källkritik och informationssökning.43 Bemannade skolbibliotek har enligt såväl internationell som svensk forskning positiva effekter på ungas läsvanor och läsfärdighet. Ett flertal utvärderingar i har visat att skolbibliotek med utbildade skolbibliotekarier har en positiv påverkan på elevernas läsfärdighet. Flera av utvärderingarna pekar på att elever i skolor med skolbibliotek med utbildade bibliotekarier har mellan resultat i standardiserade lästest än elever i skolor med sämre biblioteksresurser. Bibliotek utan utbildade bibliotek- arier förefaller ha betydligt mindre påverkan på elevernas resultat enligt den amerikanska forskningen.44 Även forskning i visar på markanta skillnader i elevers läsfärdighet och läslust mellan skolor med skolbibliotek med personal och elever i skolor utan personal i sina skolbibliotek. En undersökning som inkluderade över 50 000 studenter och 800 skolor visar ett starkt samband mellan elevers läslust och lärar- bibliotekarier och att elever i skolor utan utbildad skolbiblioteks- personal tenderar att läsa sämre och få lägre betyg.45 Även mindre svenska studier har visat på ett positivt samband mellan skolbibliotekarier och läsresultat. I en mindre svensk under- sökning visas att skolbibliotek med personal kan ha stora effekter på ungas läsning. I undersökningen som genomförts i visades att av eleverna ökade och/eller bräddade sin läsning när skolbibliotek med skolbibliotekarie infördes i deras , Skolbibliotek 2012, s. 22–23. 44Joan S. , Evaluation of (U.S. , 2005). 45Briana Hovendick , , School Librarians Continue to Help Students Achieve Standards: The Third Study (, 2010). SOU 2012:65 Litteratur i skolan En stor del av de förändrade läsvanorna berodde enligt undersökningen på skolbibliotekarien.46 har tagit fram ett skolbiblioteksmanifest. I manifestet framhålls att skolbibliotek spelar en viktig roll för utbildning och kultur och för att främja läs- och skrivkunnighet och förmågan att söka information. Enligt är skolbibliotekens grundläg- gande uppgifter bl.a. följande: Att stödja och främja utbildningsmål som anges i skolans målsättning och läroplaner. Att främja elevernas läslust och lust att lära samt lära dem att bli biblioteksanvändare. Att erbjuda möjligheter att skapa och använda information som en väg till kunskap, förståelse, fantasi och glädje. Att ge eleverna träning att värdera och använda information, oavsett form, samt ge dem insikt och förståelse för olika kommunikationsformer. Att främja läsning. En förutsättning för att bedriva effektiv skolbiblioteksverksamhet är enligt att skolbiblioteken är bemannade med personal som har kunskaper i biblioteksadministration, informationshantering och pedagogik. 3.5Skapande skola och andra insatser Författarbesök i skolor har varit vanliga i . sker författarbesöken ofta inom ramen för . Skapande skola är en statlig satsning för att stärka arbetet med kultur i skolan och förbättra samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet. Ändamålet med statsbidraget är att 46 , Nytt skolbibliotek – påverkades elevernas läsning? En under- sökning av två åttondeklasser i , i , red., Spelar Skolbiblioteken någon roll? (, 2009). medverka till att kulturella och konstnärliga uttryck långsiktigt integreras i årskurs 1 till 9 med utgångspunkt i det kulturuppdrag som är en del i skolans måluppfyllelse.47 Vidare är syftet att öka den professionella kulturverksamheten för och med eleverna, så att tillgången till kulturens alla uttrycksformer och möjligheterna till eget skapande ökar. Bidraget Skapande skola infördes och satsningen har successivt utökats, både vad gäller ekonomiska resurser och vilka årskurser som omfattas. De totala bidragsmedlen har ökat från 2008 till 2012. administrerar och fattar beslut om bidrag läsårsvis. Bidrag för arbete med kulturell verksamhet i skolan kan sökas av skol- huvudman för , statlig eller fristående skola.48 Efter ansökningsomgången 2012 hade alla utom en svensk kommun sökt bidraget vid minst ett tillfälle. Detta visar ett stort intresse från de kommunala skolhuvudmännen och innebär en bred geografisk spridning av insatserna. Antalet ansökningar från såväl kommunala som fristående skolhuvudmän har ökat . Statsbidrag ges för inköp av professionell kulturverksamhet, insatser som främjar elevernas eget skapande samt insatser som främjar långsiktig samverkan mellan och kulturlivets parter. Krav för att beviljas bidrag är att skolhuvudmannen utformar en handlingsplan för arbetet med kultur i skolan, vilken ska innehålla en beskrivning av formerna för samverkan med kulturlivets parter och en redogörelse för de kulturinsatser som planeras som ett komplement till den befintliga kulturverk- samheten.49 Eleverna ska ges möjlighet att medverka, vara delaktiga och ha inflytande i arbetet med Skapande skola. Skrivningarna i skollagen om inflytande över utbildningen gäller även Skapande skola, eftersom verksamheten i förlängningen syftar till att eleverna ska nå målen i läroplanen. I 3 § förordningen (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan definieras kulturverksamhet som verksamhet 47Se 2 § förordningen (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan. 48Skolhuvudmän ansvarar för det offentliga skolväsendet. Kommunerna har huvudmanna- ansvar för den kommunala skolan och för så kallade självstyrande kommunala skolor. Detta innebär att en kommun i en och samma ansökan söker bidrag för insatser vid samtliga skolor som deltar i Skapande skola i hela kommunen. Huvudman för fristående skolor är den juri- diska person som beviljats tillstånd från Skolinspektionen. Även specialskolor och riksinternatskolor kan ansöka om bidrag. 49Se 5 § förordningen (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan. inom scenkonst, litteratur, visuell konst, arkitektur, design, konst- hantverk, film, media, hemslöjd samt arkiv- och museiverksamhet. Skolhuvudmännen avgör vilka konst- och kulturformer insatserna innefattar. Skolhuvudmännens återrapportering av bidragets användning ger en generell bild av arbetet med Skapande skola. har också vid ett flertal tillfällen genomfört uppföljningar av bidrags- givningen.50 Dessa innehåller bl.a. information om bidragsför- delningen /2011, elevernas delaktighet och inflytande samt kulturutövarnas erfarenheter av arbetet med Skapande skola. Den senast inkomna redovisningen är från /2011.51 Insatserna omfattade elever i årskurs 4–9. Resultatredovisningen visar att 2 174 skolor genomförde insatser inom under detta läsår och insatserna omfattade sammanlagt cirka 280 000 elever. av de beviljade medlen användes för ersättning till kulturaktörer och till studiebesök och inköp av föreställningar. I återrapporteringen uppger skolhuvudmännen vilka konst- och kulturområden insatserna omfattar. Inom litteraturområdet fanns tre separata kategorier att välja bland: litteratur, skrivande och berättande.52 Respondenterna får kryssa i det eller de konst- och kulturområden som insatserna omfattat. Totalt gjorde skolhuvud- männen 2 332 kryss (svar), vilket innebär att de i snitt arbetat med cirka åtta konst- och kulturområden vardera under läsåret. Större kommuner med mer omfattande skolverksamhet arbetar ofta inom fler konstområden än mindre enskilda skolor. Eftersom skolhuvudmännen ofta i redovisningsblanketten anger att de arbetar med ett flertal olika konst- och kulturformer, finns inte tillgänglig information om hur stort antal elever som tar del av 50Den senaste är Statens kulturråds rapport skola – en nulägesanalys, skriftserie 2012:2. 51Inför /2011 beviljades 370 skolhuvudmän bidrag. I följande siffror ingår resultatredovisningar från de 295 skolhuvudmän som lämnat slutredovisning . 52Även insatser inom andra konst- och kulturområdet kan ha klara beröringspunkter med litteraturområdet. Exempelvis kan insatser inom media, film, teater och drama sägas ha bäring på ett bredare litteracitetsbegrepp och är därför även av intresse i sammanhanget. Flera kulturutövare och skolor arbetar även i tvärkulturella projekt där litteratur och skrivande utgör en del. Det går därför inte heller att urskilja hur stor del av det totala anslaget till som fördelas specifikt till litteraturområdet. Däremot finns siffror på antal skolhuvudmän som uppgett att de arbetar med en viss konst- eller kulturform. /2011 var konst/bild det vanligast angivna konstområdet (205 skolhuvudmän), men många skolor arbetar även med litteratur, skrivande och berättande. Av de 295 skol- huvudmän som kommit in med redovisning angav 149 att de arbetat med litteratur, 178 med skrivande och 173 med berätt- ande.53 Gällande val av konst- och kulturformer följer även tidigare redovisningar i stora drag detta mönster.54 mottog och behandlade 428 giltiga ansökningar i den senaste ansökningsomgången inför /2013. I ansök- ningsblanketten anges litteraturinsatserna i en samlad kategori kallad litteratur/berättande/skrivande. I bidragsfördel- ningen beviljades 398 skolhuvudmän bidrag. Av dessa hade 270 angett att de inom under läsåret ämnade arbeta med litteratur/berättande/skrivande. Mest frekvent angett konst- och kulturområde var teater/drama följt av litteratur/berättande/skriv- ande samt konst/bild/form. Centrumbildningarna och litteraturen i skolan De insatser som innefattar litteratur, berättande och/eller skrivande har olika innehåll och utformning. Vanligt förekommande är olika typer av aktiviteter som innefattar författarbesök och work shops där eget skrivande ingår. Inom berättande är och Spoken Word vanligt förekommande. Skolorna samarbetar med professionella konst- och kulturskapare, ofta författare, men även journalister, översättare och illustratörer. Bibliotekarier och bibliotekskonsulenter är även viktiga samarbetspartners. 53Det är däremot svårt att utifrån tillgänglig statistik säga något säkert om vilka konst- och kulturområden som är vanligast förekommande inom . Lägger man samman de tre separata kategorierna litteratur, berättande och skrivande uppgår antalet kryss till 500, vilket är klart flest av samtliga konst- och kulturformer. Man får då även betänka att en skolhuvudman för samma projekt kan kryssa i samtliga tre kategorier, vilket innebär att det inte är möjligt att jämställa antal kryss med antal insatser eller skolhuvudmän. Lägger man samman kategorierna teater och drama får dessa sammantaget 369 kryss och museer/kultur- arv samt konst/bild sammanlagt 353 kryss. 54Se , Utfallet av Skapande skola (2010). Ett flertal centrumbildningar på ordområdet är betydelsefulla aktörer i arbetet med Skapande skola, t.ex. Författarcentrum, , Illustratörscentrum och Filmcentrum (se även kapitel 6). Författarcentrum har en betydelsefull roll som förmedlare av författare till skolor som arbetar med litteratur inom Skapande skola.55 Författarcentrum Norr, Öst, Syd och Väst har samtliga anställda projektledare som arbetar som författarförmed- lare, bl.a. till skolor. De informerar om vad Författarcentrum kan erbjuda skolorna och hjälper även skolorna att ge skälig ersättning till upphovsmännen för arbetet enligt de rekommendationer som finns. Författarcentrum har även tagit fram exempel på hur skolor kan samarbeta med författare inom ramen för . Förslagen är tänkta att fungera som inspiration till hur skolan kan arbeta med litteratur, språk och skrivande.56 Enligt Författarcentrums årsredovisning har samtliga regioner noterat en klar ökning vad gäller bokningar (författar- förmedling) med koppling till . Det finns ingen specifik statistik, men Författarcentrum uppskattar att det gjordes cirka 300 bokningar med koppling till runt om i . Inom har författare bokats för olika typer av litterärt skapande, bl.a. skrivarverkstäder. Enligt Författarcentrum har det handlat om allt från enstaka klassbesök till längre projekt. 55Författarcentrum har , även innan Skapande skola initierades, arbetat med författarbesök i skolan och förmedlar även författare för t.ex. biblioteksbesök, skrivar- verkstäder, litteraturfestivaler, uppläsningar och studiedagar. Se t.ex. Tänka framåt, men göra nu (SOU 2006:45), s. 135, om Författarcentrum Östs projekt i . 56Exempel på litteraturrelaterade projekt inom finns på Författarcentrums webbplats, . 4 Insatser för att främja läsning Kommittén har i uppdrag att analysera läsfrämjande insatser samt det allmänna biblioteksväsendets roll för att främja läsning och för spridning av kvalitetslitteratur. Vidare ska vi föreslå hur olika läsfrämjande insatser utanför skolväsendet ska få större genomslag. Som bakgrund till dessa frågeställningar behandlas i detta kapitel de viktigare aktörerna och insatserna på läsfrämjandeområdet. Kapitlet inleds med det allmänna biblioteksväsendets roll och utveckling, med särskilt fokus på aktiviteter som syftar till att främja läsning. Vidare behandlas folkbildningens läsfrämjande arbete samt Statens kulturråds särskilda stöd till läsfrämjande- projekt och litterära evenemang. Avslutningsvis beskrivs även verksamheten vid och Svenska barnboks- institutet samt vissa övriga läsfrämjandeaktörer. De första folkbiblioteken bildades av de stora folkbildnings- organisationerna . Ansvaret för folk- biblioteken fördes successivt över till den offentliga sektorn första hälft. började kommuner ge bidrag till olika typer av folkbibliotek och infördes ett statsbidrag till folk-, skol- och cirkelbibliotek. är det kommunerna som har huvudansvaret för folkbiblioteken. Folkbibliotekens roll i det läsfrämjande arbetet kan ses som tudelat. Att tillgängliggöra litteratur är bibliotekens traditionella roll i det litterära landskapet. Den betydelse biblioteken har haft och har för läsningen på detta sätt ska inte underskattas. Det är även denna aspekt av bibliotekens verksamhet som bibliotekslagen (1996:1596) främst tar sikte på. Dagens bibliotek är dock mer än bok- och mediesamlingar som är tillgängliga utan kostnad för med- Insatser för att främja läsning borgarna, de är även aktiva i det läsfrämjande arbetet genom pedagogiskt arbete där de guidar besökarna till litteratur, ordnar författarmöten och kulturaftnar, samarbetar med skolor, förskolor och det civila samhället för att främja läsning och för att synliggöra och tillgängliggöra sina samlingar. konstaterar bl.a. att har en stark ställning som den mest besökta och i de flesta kommuner mest uppskattade offentliga institutionen. Det finns ingen annan kultur- institution som är så populär och välbesökt som biblioteken. Även om trenden har varit vikande är det ändå mer än halva befolkningen som besöker ett bibliotek.1 Bibliotekens styrning och organisation Svenska bibliotek brukar bl.a. delas in i folk-, skol- och forsknings- bibliotek.2 I detta avsnitt står folkbibliotekens läsfrämjande arbete i fokus. Skolbiblioteken behandlas i kapitel 3 om skolan och forskningsbiblioteken kommer vi inte att behandla närmare i detta sammanhang. ska man vara medveten om att forsknings- biblioteken numera är en integrerad del av det svenska biblioteks- systemet, t.ex. genom att de bistår folkbiblioteken med fjärrlån. Deras kärnverksamhet är dock att vara ett stöd för forskare och studenter vid landets högskolor och universitet och de riktar sig inte primärt till allmänheten. Folkbiblioteken och dess filialer är i all väsentlighet kommunala angelägenheter men det finns vissa riktade statsbidrag till folk- och skolbiblioteksverksamhet. Folkbiblioteken har också stöd av de delvis statligt finansierade region- och länsbiblioteken och Kungl. har ett samordningsuppdrag som rör hela biblioteks- sektorn. regleras det offentliga biblioteksväsendet, däribland folkbiblioteken, av en bibliotekslag. 1Åsa , Kulturvanor i –2010, SOM- rapport 2011:23 (). 2Även t.ex. specialbibliotek, fängelsebibliotek och sjukhusbibliotek har viktiga funktioner i det allmänna biblioteksväsendet.