sou · H0B325 · 2012-03-29 00:00:00 — Arbetslösheten för denna åldersgrupp var som högst 2009 och låg då på . att låsa in hushåll som vill köpa ett billigare boende.18 Nederländska forskare pekar på att rörligheten minskar när transaktionsskatterna ökar med en procent. I samma studie refereras till tidigare forskning som pekar på liknande resultat också i andra delar av Europa.19 Generellt är högre transaktionskostnader korrelerade med lägre transaktionsvolymer.20 Det befintliga beståndet kan också nyttjas av fler genom att de privatpersoner som vill hyra ut hela eller delar av sin bostad i högre utsträckning faktiskt gör det. I utredningen behandlas enbart ökad uthyrning – inte förbättrad matchning genom förändrade transaktionsskatter. Trångboddheten är relativt låg i jämfört med genomsnittet i EU-länderna och så är även fallet vad gäller andelen kvarboende hos föräldrar i åldern 18–34 år.21 Med förenklade villkor kring uthyrning kan boendet i större utsträckning anpassas till olika faser i livet för den som vill hyra ut. Med större incitament att hyra ut kan bostäderna nyttjas av fler. Avslutningsvis kan noteras att hyresmarknaden består av allmännyttan samt privata företag som hyr ut bostäder som näringsverksamhet. Därutöver finns det privat uthyrning, vilket innebär att privatpersoner hyr ut hela eller delar av sin bostad. Den senare gruppen svarar för en liten del av beståndet. En internationell jämförelse visar att tillsammans med tillhör de länder, vilka har lägst andel privat uthyrning av bostäder.22 Mot denna bakgrund är utredarens uppdrag att visa på åtgärder som kan stimulera privatpersoner att hyra ut sin bostad i denna del av hyresmarknaden. 18Per och (1998). Capital gains taxation and residential mobility in , , , vol. 67(3). För räkneexempel, se och (2008) Skatteeffekter i samband med flytt mellan egnahem och bostadsrätt. 19Jos och (2005). New Evidence of the effect of transaction costs on residential mobility. 20För en sammanställning av olika studier, se ex. (1999). Notera också att man i i normalfallet kan få uppskov med vinstbeskattningen om man köper en ny bostad. Vinsten ska då senast beskattas i inkomstdeklarationen när man säljer sin ersättningsbostad. Man betalar en skatt på av uppskovsbeloppet . Det maximala uppskovsbeloppet är . 21SCB (2011). Levnadsförhållanden Rapport 121. 22Kathleen Scanlon (2011). Private renting in other countries. I Towards a Sustainable Private Rented Sector Lessons from abroad. Eds: och , LSE. 2 Vad gäller i ? Inledningsvis redogörs för några av de begrepp som används i betänkandet. Därefter beskrivs uthyrningen av bostäder . Sedan följer en kort redogörelse av betänkandet av SOU 2007: 74, Upplåtelse av den egna bostaden. Kapitlet avslutas med en redogörelse för uppskattningar av potentialen vad gäller outnyttjade lägenheter som skulle kunna användas som bostad. 2.1Uthyrning av ägarbebodda bostäder Betänkandet omfattar uthyrning av ägarbebodda bostäder I betänkandet behandlas privatpersoners uthyrning av ägarbebodda bostäder.1 Till ägarbebodda bostäder räknas bostad upplåten med bostadsrätt och bostad upplåten med äganderätt.2 Bostad med bostadsrätt är en boendeform där föreningen är fastighetsägare och bostadsrättshavare har rätt att nyttja viss lägenhet. Äganderätt innebär att man äger sitt boende. Det kan vara ett egnahem eller en ägarlägenhet. Ägarlägenhet är en ny boendeform i och den innebär att hushållet äger en lägenhet i en tre- 1Ett liknande ord för ägarbebodd bostad är privatbostad. Privatbostad definieras i inkomstskattelagen (1999:1229). Privatbostad räknas som privatbostad om det till väsentlig del används eller är avsett att användas av ägaren eller någon närstående till honom för permanent boende eller som fritidsbostad. En bostad kan hyras ut och fortlöpande vara en privatbostad förutsatt att ägaren, eller närstående, planerar att flytta tillbaka. Med privatbostad avses inte hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller näringsfastighet. Bostad upplåten med bostadsrätt i en oäkta förening inte heller som privatbostad, vilket är ett skäl till att utredaren istället använder begreppet ägarbebodd bostad. 2Som noterats i inledningen utesluter utredaren inte lite mer ovanliga upplåtelseformer såsom t.ex. gamla bostadsföreningar som upplåter med besittningsrätt (den kooperativa variant som i praktiken 1930 institutionaliserades under nytt namn genom bostadsrättslagen), de fall när man äger en ideell andel i en förening som är knuten till nyttjandet av en lägenhet ungefär som i bostadsrätten, liksom om det i stället är en aktie i ett bostadsaktiebolag. Vad gäller i ? Egnahem är en ägarbebodd bostad för en eller två familjer. var egnahem i form av småhus den enda formen av äganderätt. Vanliga former av småhus är friliggande villor, radhus och kedjehus. I betänkandet används även uttrycket privat uthyrning. Med privat uthyrning avses uthyrning som inte sker i näringsverksamhet. Betänkande omfattar förstahandsupplåtelse av äganderätt och andrahandsupplåtelse av bostad med bostadsrätt Den som äger ett egnahem eller en ägarlägenhet och hyr ut sin bostad i sin helhet upplåter bostaden i första hand. En upplåtelse av en fastighetsägare till en hyresgäst är också en förstahandsupplåtelse. En bostadsrättshavare (eller förstahandshyresgäst) hyr ut sin bostad till ett andrahandsboende. En lägenhet är upplåten i andra hand även om upplåtelsen sker till en närstående. 2.2Utgångspunkter för privat uthyrning Utredningsarbetet avser privatpersoner, vilka hyr ut hela eller delar av sin ägarbebodda bostad. En privatperson kan under en eller flera perioder av olika skäl få behov av att bo på annan plats än i sin egen bostad. Ägaren kan då välja att sälja, hyra ut eller låta bostaden stå tom. Vidare kan privatpersoner av olika skäl ha önskemål om att hyra ut ett rum under vissa perioder i livet. hyr, enligt , drygt 62 000 personer ut hela eller delar av sin bostad (se avsnitt 2.7.2). I dessa siffror ingår även uthyrning i andrahand av hyresrätt och fritidsbostad. Uppskattningar från SCB däremot tyder på att betydligt fler bostäder hyrs i andra hand. Enligt undersökningen Hushållens Ekonomi, HEK, hyr cirka 102 000 personer sin bostad i andra hand (), vilket motsvarar av befolkningen. Det svarar mot att 77 000 hushåll bor i andra hand, dvs. 3 Urvalsstorleken för HEK var drygt 17 000 hushåll. SOU 2012:25 Vad gäller i ? Andel och antal som hyr i andra hand Källa: SCB, HEK I siffran ingår inte de som är inneboende eller de som bor utan hyreskontrakt. Inte heller ingår de som har hyresrätt i första hand i småhus. Det går med andra ord inte att med hjälp av dessa uppgifter få kännedom om det totala antalet hushåll som hyr hela eller delar av det som är fokus i utredningen, dvs. Sammantaget tyder uppgifterna dock på att en ansenlig andel inte uppger sin uthyrning till , möjligen eftersom många av dessa har intäkter som ligger under taket för schablonavdraget och därför tas uppgifterna inte med i deklarationen. 2.3Rätten att hyra ut Vilka möjligheter och begränsningar omgärdar privatpersoners uthyrning av ägarbebodda bostäder ? Tillstånd för uthyrning av bostad med äganderätt krävs inte. Ägaren bestämmer själv över sin bostad. För att hyra ut en hel bostad med bostadsrätt för självständigt brukande4 krävs styrelsens godkännande. Godkännande ska ges om skälen är beaktansvärda, tolkningen är något vidare för bostad med bostadsrätt än för bostad upplåten med hyresrätt. Bostadsrättshavarens nyttjanderätt regleras av bostadsrättslagen (BRL) och andrahandsgästens rätt till bostaden regleras i hyreslagen (kap. 12 jordabalken). Den bostadsrättshavare som hyr ut sin bostad i andra hand har kvar sina förpliktelser gentemot föreningen. Den som hyr i andra hand kan normalt inte göra något anspråk direkt mot föreningen. Tillåtelse för uthyrningen regleras i 7 kap. BRL: 4 Det som avgör om ett brukande är självständigt är om (förstahandshyresgästen eller) bostadsrättshavaren har disponerat delar av lägenheten eller inte. Begreppet diskuteras under 2.6. Vad gäller i ? 10 § En bostadsrättshavare får upplåta sin lägenhet i andra hand till annan för självständigt brukande endast om styrelsen ger sitt samtycke. Skulle en bostadsrättshavare nekas tillstånd av styrelsen kan bostadsrättshavaren pröva att söka tillstånd för upplåtelse hos hyresnämnden. ska lämna tillstånd om bostadsrättshavaren har beaktansvärda skäl och styrelsen inte har fog för att neka tillstånd. Ett tillstånd ska begränsas till . 11 § Vägrar styrelsen att ge sitt samtycke till en andrahandsupplåtelse får bostadsrättshavaren ändå upplåta sin lägenhet i andra hand, om hyresnämnden lämnar tillstånd till upplåtelsen. Tillstånd skall lämnas, om bostadsrättshavaren har beaktansvärda skäl för upplåtelsen och föreningen inte har någon befogad anledning att vägra samtycke. Tillståndet skall begränsas till . Beaktansvärda skäl kan vara sjukdom, tillfälligt arbete/studier på annan ort, tillfällig vistelse utomlands, särskilda familjeförhållanden m.m. Skäl för föreningen att neka tillstånd kan vara påvisat störande beteende hos hyresgästen. Beträffande tidsbegränsningen har det överlåtits åt rättstillämpningen att i det enskilda fallet avgöra hur länge en bostad ska få hyras ut. Ett tillstånd till andrahandsupplåtelse begränsas i tiden. Ofta ger styrelsen tillstånd i taget. Om bostadsrättshavaren vill fortsätta hyra ut lägenheten måste en ny ansökan göras. Generellt tycks gälla att restriktiviteten i tillståndsgivningen ökar med antalet på varandra följande ansökningar. I betänkandet Upplåtelse av den egna bostaden (SOU 2007:74) pekas på att förhållandena i det enskilda fallet kan variera så mycket att det inte ansetts tillrådligt att genom förarbetsuttalandena ställa upp någon gräns för hur länge en uthyrning ska tillåtas. Det får rättstillämpningen avgöra i varje särskilt fall. I propositionen Olika bostadsrättsfrågor (prop. 2002/03:12) anges att: Ju bostadsrättshavaren avser att inte utnyttja lägenheten, desto svagare blir normalt motiven för att andrahandsuthyrningen skall tillåtas mot föreningens vilja. Ett annat skäl att begränsa tiden för uthyrningen kan vara att föreningens möjligheter att få till stånd en fungerande styrelse riskerar att försvåras. I propositionen Olika bostadsrättsfrågor (prop. 2002/03:12) anges också att: Föreningens förhållanden bör kunna ha betydelse för hur som tillstånd ges för andrahandsupplåtelsen. Om det är fråga om en för- Vad gäller i ? längning av en andrahandsuthyrning bör hänsynen till föreningen ibland kunna innebära att skälen som talar för upplåtelsen inte längre har tillräcklig tyngd. Vidare gäller ett tillstånd enbart en viss hyresgäst. Skulle hyresgästen vilja flytta krävs en ny ansökan om andrahandsupplåtelse för att få tillstånd att ha en ny hyresgäst. En bostadsrättshavare som upplåter bostadsrättslägenheten utan samtycke/tillstånd riskerar att förlora sin bostadsrätt. Föreningen kan nämligen göra gällande att nyttjanderätten har förverkats och säga upp bostadsrättshavaren till avflyttning (7 kap. 18 § BRL). Den bostadsrättshavare som upplåter lägenheten i andra hand har oförändrat kvar sina skyldigheter gentemot bostadsrättsföreningen. Hyresgästen i sin tur har skyldigheter gentemot bostadsrättshavaren, vilka regleras av hyreslagen. För uthyrning av rum krävs däremot inget samtycke; grundprincipen är att en bostadsrättshavare får ha inneboende i lägenheten utan att ha tillstånd från förening/hyresnämnd. Det anges i 7 kap. BRL: 8 § Bostadsrättshavaren får inte inrymma utomstående personer i lägenheten, om det kan medföra men för föreningen eller någon annan medlem i föreningen. I bostadsrättslagen anges vidare att bostadsrättshavaren ska tillse att inneboende följer ordningskrav m.m. Den bostadsrättshavare som inte fullgör sina skyldigheter i detta avseende riskerar sin nyttjanderätt till lägenheten.5 Om det för den enskilde privatpersonen är ekonomi eller inte i att hyra ut hela eller delar av sin bostad avgörs av hur stora kostnaderna respektive intäkterna är. Kostnader för en ägarbebodd bostad utgörs av räntor på eventuella lån och för bostad med bostadsrätt en månadsavgift. Därtill tillkommer underhålls- och driftkostnader, eventuella sökkostnader (annonsering etc.), informationskostnader samt avskrivningar. Många hushåll amorterar, avbetalar sin skuld på bostaden. Det är närmast att betrakta som ett 5 Se 7 kap. 12 § och 18–20 §§ BRL. Vad gäller i ? sparande och är inte en kostnad, men det påverkar de månatliga utgifterna. Intäkterna utgörs av hyresintäkten och påverkas av skatteregler. I hyressättningen ska inte tas hänsyn till upplåtarens lånekostnader, bostadens förmögenhetsvärde eller liknande för att täcka ägarens kostnader med hjälp av hyran. Bestämmelser om hyressättning finns i hyreslagen. I hyreslagen anges: 55 § Om hyresvärden och hyresgästen tvistar om hyrans storlek, ska hyran fastställas till skäligt belopp. Hyran är härvid inte att anse som skälig, om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. 19 § I fråga om bostadslägenheter, som hyrs ut i andra hand eller som av upplåtaren innehas med bostadsrätt, får avtalas att hyran ska anknytas till den hyra eller årsavgift som upplåtaren betalar. Principen är att hyran enligt dagens definition inte är att anse som skälig om den är påtagligt högre än hyran för likvärdiga lägenheter, dvs. lägenheter med samma antal rum, storlek och skick. En likvärdig lägenhet ska vidare vara lika centralt eller perifert belägen och boendemiljön ska i stort vara likvärdig. En lägenhets bruksvärde anses vara det värde den har för den genomsnittlige hyresgästen. En lägenhet som är lätt att möblera, har till exempel ett högre bruksvärde än en lägenhet med sämre planlösning. Detta omfattar uthyrning av bostad upplåten med hyresrätt, bostadsrätt, egna hem och ägarlägenhet. För en hyra som efter hyresnämndens bedömning inte anses vara skälig, skall beloppet sättas ned. Hyran i det ursprungliga avtalet slutar alltså att gälla. Detta gäller såväl förstasom andrahandsuthyrning. Däremot omfattas uthyrning av egna hem och ägarlägenhet vanligen inte av plikten att betala tillbaka en hyra som inte är skälig. Detta eftersom hyresgästen i dessa fall hyr direkt av värden och återbetalning vanligen gäller andrahandskontrakt. Vad gäller återbetalning av en hyra som inte är skälig anges följande i hyreslagen: 55 e § Om hyresvärden har tagit emot en hyra som inte är skäligska hyresnämnden på ansökan av hyresgästen besluta att hyresvärden ska betala tillbaka vad han eller hon har tagit emot utöver skäligt belopp Vad gäller i ? tillsammans med ränta Ett beslut om återbetalning av hyra får inte avse tillbaka än före dagen för ansökan. Det ska noteras att återbetalningsskyldigheten gäller vid uthyrning av rum, också rum i bostad med äganderätt. För andrahandsuthyrning och uthyrning av rum kan återbetalning krävas och om anmälan inkommit inom lagstadgad tid (dvs. från det att hyresgästen lämnade lägenheten). Avslutningsvis ska noteras att den som hyr en del av en annans bostad inte kan få hyresvillkoren prövade med stöd av 55 §. Däremot kan 55 e § åberopas i dessa fall. Den som hyr ut sin privatbostad ska redovisa överskottet som inkomst av kapital. Hyresvärden får göra ett schablonavdrag på vid uthyrning av privatbostadsfastighet,6 privatbostad eller hyreslägenhet. Den som hyr ut en bostad upplåten med hyresrätt eller bostadsrätt får dessutom göra avdrag för den hyra eller avgift denne själv betalar. Den som hyr ut en bostad med bostadsrätt får inte göra avdrag för den del av avgiften som utgör kapitaltillskott. Av- draget får inte överstiga intäkterna. Vid uthyrning av småhus tillåts avdrag av hyresintäkten, utöver schablonavdraget på . Osäkerhet vid uthyrning kan bero på flera faktorer. I hyreslagen regleras bland annat hyresnivå, besittningsskydd och villkor för uppsägning. Det kan vara svårt för en lekman att sätta sig in i de villkor som gäller. Därtill kan det vara riskfyllt att hyra sitt hem ut till en okänd person; hur ska man som hyresvärd agera om hyresgästen förstör något, stör sina grannar, vägrar flytta eller helt enkelt inte betalar för sig? Det kan också vara riskfyllt att hyra; riskerar man att plötsligt kastas ut eller att tvingas bo kvar, vad sker om något går sönder i lägenheter? 6 Privatbostadsfastighet definieras i inkomstskattelagen (2 kap. 13§). I detta begrepp ingår småhus, ägarlägenhet och i vissa fall tomt. Vad gäller i ? Huvudregeln i hyreslagen är att hyresgästen har rätt till förlängning av hyresavtalet. Här finns dock flera undantag och reglerna skiljer sig åt beroende på om uthyrningen gäller delar av eller hela lägenheten, samt om det gäller uthyrning i första- eller andrahand. Hyresgästen saknar alltid besittningsskydd om lägenheten utgör en del av upplåtarens egen bostad. Om bostaden hyrs ut i andra hand som är kortare än har hyresgästen inte automatisk rätt till förlängning. Förlängning av hyresavtal för bostadslägenheter regleras i hyreslagen (12 kap. 45–52 §§ jordabalken): 45 § Bestämmelserna i 46–52 §§ gäller vid upplåtelser av bostadslägenheter, om inte 1.hyresavtalet avser upplåtelse av en lägenhet i andra hand till annan för självständigt brukande och hyresförhållandet upphör innan det har varat längre än i följd, 2.hyresavtalet i annat fall än som sägs i 1 avser ett möblerat rum.och hyresförhållandet upphör innan det har varat i följd, 3.lägenheten utgör en del av upplåtarens egen bostad, 4.hyresvärden säger upp hyresgästen på den grunden att hyresrätten är förverkad. 5.Annat följer av överenskommelse Punkt 5 i 45 § innebär att hyresgäst och hyresvärd i viss mån kan avtala bort besittningsskyddet. Om hyresgästen hyr i första hand, dvs. direkt av den som äger en ägarlägenhet eller småhus, måste besittningsskyddet avtalas bort innan hyresgästen tillträder. Om så inte sker har hyresgästen rätt till förlängning (om inte besittningsskyddet avtalas bort ). Ett avtal där man kommer överens om att besittningsskyddet inte ska gälla ska som regel godkännas av hyresnämnden. Även från denna regel finns dock undantag; om hyresvärden har för avsikt att bosätta sig i eller överlåta bostaden krävs inget godkännande av hyresnämnden (om uthyrningen gäller som mest totalt). Att avtala bort besittningsskydd när uthyrningen gäller kräver alltid hyresnämndens godkännande. I hyreslagen anges följande: 45 a § Om hyresvärden och hyresgästen i en särskilt upprättad handling har kommit överens om att hyresrätten inte ska vara förenad med rätt till förlängning, gäller överenskommelsen om den har godkänts av Vad gäller i ? I följande fall gäller överenskommelsen även utan sådant godkännande. 1.Överenskommelsen träffas efter det att hyresförhållandet har inletts och avser en hyresrätt som är förenad med rätt till förlängning. 2.Överenskommelsen träffas för om högst från det att hyresförhållandet inleds och innebörden i överenskommelsen är att hyresgästen inte ska ha rätt till förlängning, om.hyresvärden ska bosätta sig i eller överlåta fastigheten. Hyresgästen har inte heller rätt till förlängning om huset ska rivas eller undergå en större ombyggnad, om hyresgästen har åsidosatt sina förpliktelser m.m. Hyresgästen har inte rätt till förlängning om avtalet avser en lägenhet som är en privatbostad och ägaren/bostadsrättshavaren har ett sådant intresse att förfoga över lägenheten att hyresgästen skäligen bör flytta (12 kap. 46 § jordabalken), exempelvis för att hyresvärden själv ska bo i bostaden eller sälja den. En hyrestid kan vara tillsvidare eller bestämd med ett slutdatum. Normalt ska alla hyresavtal sägas upp. Det är bara om ett hyresförhållande är eller kortare som en uppsägning inte krävs. Med hyresförhållande menas den faktiska tiden hyresgästen har hyrt bostaden. Hyrestiden regleras i hyreslagen (12 kap. 3–18 §§ jordabalekn): 3 § Hyresavtal gäller för obestämd tid, om inte annat följer av andra stycket. Hyresavtal som gäller för obestämd tid skall sägas upp för att upphöra att gälla. Hyresavtal kan även ingås för bestämd tid. Sådana avtal upphör att gälla vid hyrestidens utgång, om inte annat har avtalats. Har hyresförhållandet varat mer än i följd, skall dock avtalet alltid sägas upp för att upphöra att gälla. Ett hyresavtal, som är ingånget för bestämd tid, anses förlängt . 1.om avtalet saknar bestämmelser om verkan av utebliven uppsägning och inte sägs upp till hyrestidens utgång trots att uppsägning skall ske, eller 2.om hyresgästen, trots att avtalet upphört att gälla utan uppsägning, fortsatt att använda lägenheten efter hyrestidens utgång utan att hyresvärden anmodat honom att flytta. Vad gäller i ? Ett hyresavtal som löper kan alltså övergå till att löpa om tiden för det bestämda avtalet överskrids. I hyreslagen (12 kap. 4 § jordabalken) regleras uppsägningstider. Här anges att uppsägning till hyrestidens slutdatum, dvs. vid ett tidsbestämt avtal, ska ske senast: i förväg om hyrestiden är längst , i förväg om hyrestiden är längre än men längst och i förväg om hyrestiden är . För obestämd tid upphör, enligt hyreslagen, avtalet till det månadsskifte som inträffar närmast från uppsägningen. Som hyresgäst har man förverkat sin hyresrätt genom att inte ha betalat hyran, förstört lägenheten, använt den som annat än bostad eller på något annat sätt misskött sig som hyresgäst. Gör hyresgästen skyldig till ovanstående gäller varken besittningsrätt eller uppsägningstid (12 kap. 42 § jordabalken). Hyresgästen är också skyldig att ersätta all skada som uppkommer genom hans eller hennes vållande eller genom vårdslöshet eller försummelse. Hyresgästen är också skyldig att informera hyresvärden om skador. (12 kap. 23 § jordabalken) Om hyresgästen inte betalar kan ärendet drivas vidare till av den som hyr ut. Frågespalter på nätet vittnar om kunskapsbrist vad gäller uthyrning av ägarbebodd bostad. Trots att det finns rikligt med information på förefaller det vara svårt att tolka informationen i många enskilda fall. Den som innehar en bostad med bostadsrätt eller äganderätt och hyr ut kan teckna en hemförsäkring. Den som bor i bostad med bostadsrätt kan vanligen teckna ett bostadsrättstillägg, vilken ger ersättning för fast inredning, som t.ex. golv, tapeter och innerdörrar. En del av osäkerheten vid uthyrning kan åtgärdas genom att det i kontraktet tydliggörs vem som ska teckna hemförsäkringen och genom att hyresgästen lämnar en deposition. De avtal om andrahandsuthyrning som förekommer på nätet ser lite olika ut. Exempelvis tillhandahåller BoPoolen ett kontrakt där man ska ange vem som är ansvarig för hemförsäkring, om deposition ingår och namn och personnummer på en eventuell borgenär.7 I avtal står ingenting om hemförsäkring, deposition Vad gäller i ? eller eventuell borgenär.8 Däremot kan avtalsparterna själva fylla i särskilda bestämmelser. Blocket och försäkringsbolaget har () lanserat en försäkring för de som hyr ut sin lägenhet eller villa via Blocket. Försäkringen tecknas av den som hyr ut och berättigar till ersättning om hyresgästen inte betalar hyran, om något förstörs eller om hyresgästen vägrar att flytta ut. Försäkringen kostar 50– beroende på vad man har för hyresnivå. , uthyrningsförsäkring på If, berättar för : Jag tror att den här försäkringen kan komma att förändra bostadsmarknaden i Sverige.Förhoppningsvis kan det här hjälpa till att minska bostadsbristen. För många ungdomar kan det underlätta steget till ett eget boende.9 Det är intressant att försäkringsmarknaden också noterat den osäkerhet som många aktörer upplever vid uthyrning. Det är vanligt att uthyrare begär en summa i deposition eller flera månadshyror i förskott. Pengarna sätts oftast in på ett vanligt bankkonto. Om hyresvärden efter en hyresperiod inte vill betala tillbaka depositionen, och hyresgästen motsäger sig detta får tvisten prövas av allmän domstol.