sou · H0B310d2 · 2012-05-02 00:00:00 — En generation som växt upp med möjligheten att interagera med en text (följa länkar, se bilder, filmer och höra ljud) läser mer sällan enbart text linjärt från pärm till pärm, utan skapar eller efterfrågar en ny typ av medieöverskridande, länktäta berättelser och faktaredogörelser. Ofta utgör också den ursprungliga berättelsen en del av användarens/läsarens eget material. Verkliga och litterära figurer ges nya egenskaper och 23Med teknisk åtgärd avses i detta kapitel varje verkningsfull teknik, anordning eller komponent som har utformats för att vid normalt bruk hindra eller begränsa exemplarframställning eller tillgängliggörande för allmänheten av ett upphovsrättsligt skyddat verk utan samtycke från upphovsmannen eller dennes rättsinnehavare. Se 52 b upphovsrättslagen. Jfr art. 11 i (WCT) och art. 18 i WIPO-fördraget om framföranden och fonogram (Performances and , WPPT). 24Se 6 a kap. upphovsrättslagen. Bestämmelserna gäller också närstående prestationer som inspelningar av utövande konstnärer, ljud- och filminspelningar, radio- och tv-utsändningar, kataloger och databaser samt fotobilder, se 52 h § jfr med 5 kap. upphovsrättslagen. 25Den som köpt ett exemplar av ett verk eller den som har rätt att nyttja verksexemplaret via en inskränkning som privatkopiering, användning i undervisning, arkiv, bibliotek och nyhetsrapportering eller i citat, har lovlig tillgång till verket. Se 52 d § upphovsrättslagen samt Upphovsrätten i informationssamhället (prop. 2004/05:110), s. 304 f. och s. 417 f. Boken, författaren och läsaren – en upphovsrättslig reflektion nya äventyr, material från olika källor görs till kollage i s.k. användarskapat material (User-Created-Content, UCC).26 Den fysiska boken kan inte registrera och spara information om sina läsare, inte heller hindra att såväl den uppskattande som kritiska läsaren tittar igenom, läser, antecknar och citerar text. Och den som köper en fysisk bok kontant på en bokhandel eller annan plats, genererar ingen information tillgänglig för utomstående om sitt val av bok och dess användning, särskilt inte om den läses i smyg och sedan kastas bort eller förstörs. De som tillhandahåller e-böcker för nedladdning online kan ofta spåra, samla, analysera och avslöja läsarens val och aktivitet (läsarinformation) på ett sätt som inte var möjligt. Läsarinformation kan användas bl.a. för att kontrollera att licensen följs, för att spåra märkliga eller kriminella intressen samt för försäljning av riktade annonser. Hantering av läsarinformation bör ses som en viktig del av den enskildes integritetsskydd, varvid hanteringen bör vara transparent och begränsad samt som huvudregel kräva samtycke.27 Utmaningen är att anpassa regleringar, tekniska skydd och affärsmodeller så att de också i den digitala miljön skyddar dem som skapar och tillhandahåller verk och annat material, utan att oskäligt begränsa användningen och göra intrång i läsarens och andra användares intressen och personliga integritet. Om man vill förstå litteraturens villkor är det därmed viktigt att studera både textförfattarens och läsarens förändrade digitala situation. Lyckas upphovsrätten med sin balansakt att skydda författaren mot ofrivillig exploatering av verket som det finns utrymme för kunskapsinhämtande, läsande och nytt skapande? Ska ett utskriftsexemplar upphovsrättsligt jämställas med ett marknadsexemplar så att vi kan ge bort eller sälja också nedladdade exemplar av e-böcker? Hur mycket av läsarens läsning och användning av texten samt den enskildes elektroniska bibliotek 26UCC debatteras i den aktuella upphovsrättsdiskursen, bl.a. huruvida rättighetsklareringen kan underlättas för den här typen av icke-kommersiell och icke-professionell användning. Se bl.a. Kommissionens meddelande (KOM (2009) 532), p. 27EU-kommisionen presenterade ett förslag till stärkt integritetsskydd, bl.a. starkare krav på samtycke samt en "rätt att bli bortglömd". Se: http:/ . eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/12/46&format=HTML&aged=0&languag e=EN&guiLanguage=en [tillgänglig ]. Boken, författaren och läsaren – en upphovsrättslig reflektion skall få styras av licenser och teknik? Finns det anledning att av integritetsskäl begränsa styrning via licenser och teknik samt övervakning av läsandet och läsaren? Boken, berättelsen och pengarna i den digitala tidsåldern är distribution av litteratur via internet inte längre en framtidsvision, utan ett etablerat format vid sidan av traditionella format som exempelvis pocketboken, den inbundna boken och ljudboken (AAP 2011; Amazon 2011; PaidContent 2011). Men den digitala tekniken etablerar inte enbart ett nytt format, utan förändrar också grundförutsättningarna för litterära konstformer och marknader. Detta kapitel behandlar en betydelsefull aspekt av denna förändring, nämligen hur den digitala tekniken påverkar relationen mellan läsare och författare och ökar läsarens inflytande över den kreativa processen. I den digitala tidsåldern är det möjligt att skapa berättelser online i en interaktiv process som involverar både läsare och författare. Kapitlet presenterar modeller för hur sådan samproducerad e-litteratur förändrar marknaden för litteratur och hur den påverkar den traditionella litteraturen. Läsande och skrivande i en digital tidsålder verk med väsentliga litterära kvaliteter som utnyttjar datorbaserade resurser och kontexter.1 Med grund i denna breda definition kan samproducerad e-litteratur i sin tur definieras som e-litteratur som utformats genom en interaktiv process där en grupp människor deltagit och bidragit till den kreativa processen. Samproducerad e-litteratur saknar ofta ett specifikt publiceringsdatum då verket anses vara färdigt – i stället är verket en pågående process där berättelsen formas och utvecklas i dialog mellan författare och läsare. Det är viktigt att poängtera att skapandet av samproducerad e-litteratur inte nödvändigtvis är en symmetrisk process i den meningen att samtliga deltagare bidrar i lika stor 1 Författarens egen översättning av works with important literary aspects that take advantage of the capabilities and contexts provided by the stand-alone or networked computer (). Boken, berättelsen och pengarna i den digitala tidsåldern omfattning till berättelsens utformning. Även om samarbetsstrukturerna varierar väsentligt mellan olika traditioner och genrer så är en vanligt förekommande form att det finns en författare som kontrollerar berättelsen och en grupp läsare som diskuterar berättelsen. Läsarna ger feedback och förändringsförslag som författaren tar ställning till om de ska inkorporeras i berättelsen eller ej. Samproducerad e-litteratur skapas och brukas via en skärm och på grund av dess dynamiska natur är det ofta irrelevant att trycka en version av verket på papper och paketera det mellan pärmar. En intressant genre inom den samproducerade e-litteraturen är så kallad fanfiction. Fanfiction är benämningen på samproducerad e-litteratur som baseras på redan väletablerade karaktärer, miljöer eller berättelser. De författare som skapar fanfiction är vanligtvis passionerade fans, helt utan kommersiella avsikter. Att skriva, diskutera och läsa fanfiction är för dem ett sätt att utforska och utvidga den berättelsevärld som de fascineras av snarare än ett sätt att skapa en kommersiellt gångbar produkt (Olin-Scheller & 2010). genomfördes en internetbaserad enkätstudie av fanfiction och andra liknande kreativa uttryck (fanworks) i Ca 1 000 slumpmässigt utvalda internetanvändare deltog i studien som visade att användargenererat innehåll, som exempelvis fanfiction, spelar en viktig roll i ungdomars mediekonsumtion. av ungdomarna i åldersgruppen läser någon form av fanworks, kommenterar andras verk och skapar och publicerar eget material på internet (Olin-Scheller & 2010). Fanfiction publiceras på en rad olika webbplatser på internet, och en som kommit att dominera genren är . På återfinns mer än två miljoner fanfiction-berättelser baserade på tusentals olika karaktärer, filmer, böcker och datorspel. Vissa karaktärer är mer populära än andra, exempelvis Mangakaraktärer som Naruto, Inuyasha eller Yu-Gi-Oh, men också fantasy och science fiction är populära genrer med karaktärer från och Twilight. Studien visade att läsare med intresse för fanfiction är överrepresenterade bland storkonsumenter av böcker (Olin-Scheller & 2010). Ett passionerat intresse för en viss författares verk innebär att personen inte nöjer sig med att läsa böckerna upprepade gånger, de vill även diskutera sina upplevelser med likasinnade fans och de inspireras att hitta på egna berättelser som Boken, berättelsen och pengarna i den digitala tidsåldern är baserade på grundberättelsen. Fanfiction fungerar därmed som en brygga mellan den traditionella litteraturen och den samproducerade e-litteraturen. Fanfiction kan helt enkelt inte existera utan väletablerade litterära verk och mediefenomen och det kan lika väl kategoriseras som en form av aktiv läsning som en litterär genre. Liksom annan samproducerad e-litteratur är fanfiction lika mycket process som produkt. Fanfiction är ett fascinerande fenomen och ett illustrativt exempel på samproducerad e-litteratur som visar hur läsarnas och författarnas förhållande till berättelsen förändras i den digitala tidsåldern. Ett annat näraliggande exempel på denna omvandling illustreras av webbplatsen . På webbplatsen presenteras en sammanställning av över 600 svenska bloggar där privatpersoner – i grupp eller allena – recenserar och diskuterar böcker som de har läst. Den här typen av offentliga litterära diskussioner mellan läsare är av intresse för förläggare av mer än ett skäl. Diskussionerna är för det första en rik informationskälla som kan fördjupa förläggarnas förståelse av läsarmarknaden och för det andra kan bloggarna utnyttjas av förläggarna som kostnadseffektiva marknadsföringsagenter av nya böcker till andra potentiella läsare. Bokläsning har länge varit både en introvert och social aktivitet men i den digitala tidsåldern blir de sociala, extroverta aspekterna av läsandet allt viktigare på bekostnad av de introverta, privata aspekterna. Oavsett om det handlar om samproducerad e-litteratur eller offentliga onlinediskussioner om traditionella litterära verk så skapas den totala litterära upplevelsen i samarbete mellan läsare och författare. Läsarnas kreativa bidrag i form av kommentarer, berättelser, och diskussioner är av stor betydelse för hur läsarna upplever berättelsen. För en författare eller en förläggare av traditionell litteratur kan denna utveckling ses som en möjlighet att engagera sig i en djupare konversation med sina läsare, men den kan också ses som ett allvarligt hot mot deras verksamhet. Om det kulturella och ekonomiska värdet förskjuts från den litterära artefakten till de aktiviteter som läsarna själva initierar och kontrollerar finns en risk att de traditionella aktörerna inte klarar av att fånga dessa värden och att nya aktörer kan kliva in och etablera sig på marknaden. finns tendenser till att nya aktörer på den litterära marknaden erbjuder tjänster som läsare är intresserade att betala för, där intäkterna inte kommer förläggarna eller författarna till godo. Ett exempel på detta är hur Amazon Kindle sakta men säkert Boken, berättelsen och pengarna i den digitala tidsåldern börjar erbjuda funktioner som syftar till att bygga ut grundberättelsen och göra läsupplevelsen mer social. Än så länge erbjuder Amazon Kindle relativt rudimentära funktioner som att läsare exempelvis kan göra markeringar i böckerna och jämföra sina egna markeringar med de som andra läsare gjort. En naturlig utveckling är dock att Kindle kommer att erbjuda funktioner som möjliggör för läsarna att kommentera eller diskutera de böcker de läser. En långsiktig konsekvens av en sådan utveckling är att värdet av kommentarer, diskussioner, markeringar, etc., ökar och att läsare attraheras av Amazon Kindle huvudsakligen på grund av den användargenererade metadata som tjänsten erbjuder. En berättelse kan helt enkelt vara värd mer via Amazon Kindle än via en annan distributör eftersom Amazon kan utöka berättelsen med metadata som användarna genererat och som Amazon har ackumulerat. På så sätt kan en aktör som Amazon etablera en mycket stark position på bokmarknaden som exempelvis kan utnyttjas för att pressa förläggarnas marginaler. Andra starka internationella aktörer som på ett liknande sätt inte har en traditionell roll inom bokbranschen, exempelvis Google, eller Facebook, kan mycket väl lyckas med liknande strategier. Ovanstående exposé är bara ett exempel på hur nämnda teknikföretag påverkar den västerländska bokbranschen. Ett annat exempel på deras inverkan är hur de erbjuder författare tillgång till en stor och välfungerande marknad utan att överhuvudtaget involvera en förläggare i dess traditionella betydelse. Med de tekniska system som erbjuds av exempelvis Amazon eller Google är det i princip möjligt för vem som helst att tillgängliggöra sina litterära verk som e-böcker på en välfungerande marknad. Nackdelen är förstås att författaren inte får tillgång till förläggarens finansiella muskler för marknadsföring och traditionell distribution och att författaren därmed kan få svårt att nå ut med sitt verk till de breda läsarskarorna. Fördelen är att författaren behåller en betydligt större del av intäkterna än vad som varit fallet om en förläggare hade hanterat publiceringen. Därmed minskar författarens behov av att nå de breda läsarskarorna eftersom den självpublicerande författaren kan gå med vinst redan vid en relativt begränsad försäljningsvolym. En rad engelskspråkiga författare utan kontrakt med en traditionell förläggare har lyckats med denna bedrift och sålt tillräckligt många e-böcker via för att kunna försörja sig eller åtminstone kunna minska sitt beroende av sitt dagtidsarbete (t.ex. 2011). Boken, berättelsen och pengarna i den digitala tidsåldern fattare har möjlighet att använda sig av en helt annan affärsstrategi än de traditionella förläggarna. I stället för att försöka attrahera så många läsare som möjligt kan deras strategi vara att hitta de mest passionerade läsarna. Detta är inte på något sätt en ny idé, utan den har bl.a. förts fram av (2004) och (2008). uttrycker det på följande sätt: I think a new definition of success will be the artist who has 5000 passionate fans worldwide who spend 20–a year on your creative output. You'll communicate with weblogs, supply them with regular unique songs and videos via digital files, share the details on the creation of and motivation behind your work on a regular basis, almost like youre a unique reality show for your fans. You will creatively serve them in a way that the "industry" can't and/or won't. Rather than spending your time begging for recognition from the mass media or trying to reach critical mass numbers to get a "deal" and make a living, you'll do the opposite of the competition and play "small ball." vision handlar om hur musiker ska kunna tjäna sitt levebröd i den digitala tidsåldern men hans resonemang är lika relevant för författare av e-litteratur, oavsett om den är samproducerad eller ej. Det är dock viktigt att poängtera att möjligheterna att bygga upp en tillräckligt stor grupp passionerade läsare påverkas av storleken på den marknad där författaren verkar. Engelskspråkiga författare bör exempelvis ha helt andra förutsättningar att kunna bygga en passionerad och lojal läsarskara som är tillräckligt stor att för kunna försörja dem, än en författare som verkar på den betydligt mindre svenskspråkiga marknaden. En fungerande marknad för e-litteratur Inträdet av nya aktörer såsom Amazon, och Google på den västerländska bokmarknaden är på väg att förändra branschen i grunden. Både genom att etablera en ny kanal för distribution av traditionell litteratur, men också genom att distribuera e-litteratur på de sätt som beskrivits ovan. Ett annat exempel på hur e-litteratur kan spela en betydande roll i framtidens bokbransch återfinns i . Upphovsrättslagstiftningen i har stärkts betydligt sedan landets inträde i WTO 2001, men trots allt sker fortfarande en betydande del av försäljningen av böcker, musik, filmer, etc. vid sidan av de legala kanalerna (2011). Boken, berättelsen och pengarna i den digitala tidsåldern Situationen har lett till att aktörer inom bokbranschen tvingats hitta alternativa modeller för produktion och försäljning av litteratur. Det mest framgångsrika företaget inom den digitala kinesiska branschen för e-litteratur är Shengda (utanför även kallat ). Företaget etablerades 2004 och hade 1,3 miljoner kända och okända författare publicerat 5,2 miljoner litterära verk på dess olika webbplatser. Shengda gör det möjligt för vem som helst att erbjuda sina litterära verk till försäljning via webbplatserna. Läsare kan bläddra bland, kommentera och diskutera alla verken och för ca (5,) kan de ladda ner 1 000 (kinesiska) tecken av ett verk till sina läsplattor, mobiltelefoner och datorer. Den litteratur som skapas och distribueras via Shengda är väl etablerad i den kinesiska populärkulturen och verken syns ofta på listorna över de mest sålda litterära verken på marknaden. omsatte Shengda () på sin onlineverksamhet och ytterligare () genom vidarelicensiering av verken till andra format och medier (Cloudary 2011). Shengdas publiceringstjänst skiljer sig på flera punkter från västerländska aktörer som exempelvis Amazon och Google. De e-böcker som distribuerar uppvisar en relativt traditionell struktur, genom att berättelserna är skrivna av en författare som distribuerar och säljer sina kompletta produkter till ett fast pris. Shengdas webbplatser är i stället interaktiva plattformar för samproducerad e-litteratur där författare kan publicera sina verk medan de är under utveckling. Läsare ges möjlighet att kommentera och diskutera berättelsernas framväxt med författaren och med andra läsare. Samproducerad e-litteratur har således etablerats som en viktig del av den kinesiska litterära marknaden. Det finns naturligtvis även västerländska tjänster för samproducerad e-litteratur som möjliggör en interaktion mellan läsare och författare, såsom tidigare nämnda fanfiction. Ytterligare exempel är publiceringsverktyg, som exempelvis WordPress eller MovableType, med vars hjälp en författare kan publicera och diskutera sina mer eller mindre fullbordade verk, samproducerade eller ej. Men ingen av dessa tjänster har lyckats etablera samproducerad e-litteratur som en lönsam och betydelsefull marknad i den traditionella bokbranschen på samma sätt som Shengda har gjort. (2011) menar att skillnaden mellan hur den kinesiska och den västerländska marknaden har utvecklats till viss del kan för- Boken, berättelsen och pengarna i den digitala tidsåldern av skillnaden mellan upphovsrättssystem i respektive marknad. relativt svaga upphovsrättslagstiftning har tvingat aktörerna på marknaden att vara innovativa för att överhuvudtaget kunna överleva. I västvärlden är upphovsrättslagstiftningen starkare och förändringstrycket inte lika starkt, vilket leder till att de gamla förlagsstrukturerna kan leva vidare. Shengda är ett illustrativt exempel på hur samproducerad e-littera- tur kan bli till en modell för en fungerande litteraturmarknad i den digitala tidsåldern. Det finns ytterligare exempel på hur traditionella aktörer har influerats av den samproducerade e-litteraturens underliggande logik. Berättelsen om och hans magiska värld används allra flitigast av fanfictionförfattare runt om i världen. På finns bokstavligen hundratusentals berättelser som baserats på och trots att de flesta av dessa berättelser i strikt juridisk mening är flagranta upphovsrättsbrott har de fått författaren . När nu berättelsen om har nått sitt slut har beslutat att låta projektet leva vidare i form av webbplatsen PotterMore, som syftar till att omvandla läsarnas kreativitet och engagemang till ekonomiska värden. K. introducerar satsningen i ett videomeddelande till sina fans: Its called PotterMore. Its the same story with a few crucial additions. The most important one is you. Just as the experience of reading requires the imaginations of the author and the reader to work together to create the story, so PotterMore will be built in part by you, the reader. [] PotterMore will be the place where fans of any age can share, participate in and rediscover the stories. It will also be the exclusive place to purchase digital audiobooks and, [] e-books of the series. Ill be joining in too, because I will be sharing additional information I have been holding for years about the world of . är naturligtvis en unik framgångssaga i dubbel bemärkelse och det är endast med stor försiktighet som det är möjligt att dra slutsatser avseende hur andra litterära projekt kan hantera den digitala tidsåldern. PotterMore visar dock på ett antal relevanta principer som kan indikera en möjlig riktning för bokbranschens utveckling: 1) plattformslogik, 2) transmedialt berättande och Boken, berättelsen och pengarna i den digitala tidsåldern 3) tjänstelogik (som kontrast till produktlogik). Dessa tre principer presenteras mycket kortfattat nedan. PotterMore följer de principer som en rad så kallade internetplattformar (Facebook, Flickr, Twitter m.fl.) har utvecklat . Dessa principer bygger på att vissa användare genererar mer innehåll (kommentarer, inlägg, bilder, filmer etc.) än andra användare. Genom att uppmuntra och stödja dessa kreativa användares engagemang med olika verktyg och resurser blir PotterMore mer relevant och mer värdefullt även för användare som föredrar att följa diskussionen från läktarplats i stället för att själva vara med och påverka händelseförloppet. Citatet ovan där bedyrar de aktiva användarnas betydelse för att PotterMore ska vara framgångsrik är ett exempel på hur plattformslogiken implementerats i PotterMore (t.ex. 2012). Sagan om och hans värld berättas genom sju böcker. Visserligen har berättelsen överförts till film och spel, med det är ingen ny information om och hans värld som framkommit därigenom. PotterMore skiljer sig därmed från tidigare Potter-produkter eftersom tjänsten avser att komplettera böckernas berättelse med nya detaljer om karaktärerna och de miljöer där dramat utspelas. Den här typen av så kallat transmedialt berättande kännetecknas av att vara multimodalt, intertextuellt och seriellt. Det innebär att en transmedial berättelse består av ett antal ickeredundanta och sammankopplade komponenter som publiceras via ett antal olika medieformer. Transmedialt berättande blir en mer frekvent förekommande modell för berättande i den digitala tidsåldern och principerna påverkar inte enbart bokbranschen utan mer eller mindre samtliga kulturproducerande näringar (2003). 3.Tjänstelogik (som kontrast till produktlogik). Berättelsen är strukturerad som en tjänst snarare än ett antal produkter. En läsare är medlem i PotterMore och loggar in med ett användarnamn och ett lösenord vilket skiljer sig kraftigt från hur böcker vanligtvis saluförs på marknaden. Genom en tjänstestruktur öppnar sig en lång rad samarbeten och prissättningar som inte är möjliga i produktvärlden. Exempelvis är det möjligt att lagra information om läsaren som kan användas för Boken, berättelsen och pengarna i den digitala tidsåldern att uppmuntra till lojalitet eller för att sälja vidare till annonsörer och andra samarbetspartners. Tjänstelogiken har en lång historia inom traditionella mediebranscher i form av exempelvis tidningsprenumerationer eller kabelteveabonnemang, men modellen blir nu allt vanligare i andra delar av kulturnäringarna som varit helt dominerade av produktlogiken. Både bokbranschen och musikbranschen är två tydliga exempel på denna utveckling (2009). Det är viktigt att notera att PotterMore inte kan avfärdas som en traditionell överföring av ett litterärt verk till en annan medieform eller som en avancerad webbplats för marknadsföring och försäljning av e-böcker.