sou · H0B338 · 2012-06-15 00:00:00 — Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté (dir 2010:74) med uppdrag att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås. Kommittén har antagit namnet Miljömålsberedningen. Beredningens övergripande uppdrag är att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom av regeringen prioriterade områden. Arbetet ska genomföras i nära samarbete med näringsliv, ideella organisationer, kommuner samt myndigheter. Det övergripande uppdraget gäller till och med . Beredningen kommer att få tilläggsdirektiv i enlighet med regeringens prioriteringar. Enligt tilläggsdirektiv som regeringen beslutade om (dir 2011:50) ska beredningen ta fram ett förslag till en strategi för arbete inom EU och internationellt för en giftfri miljö. I strategin ska även läkemedels påverkan på miljön behandlas. Sakkunniga i arbetet har varit sektionschefen , länsrådet , miljöpolicyrådgivaren , ordföranden , ordföranden , kommunalrådet , miljöansvariga och miljöchefen . Följande personer har biträtt kommittén som experter i arbetet, ämnesråden , och , ämnessakkunnige , samt departementssekreterarna . Ett flertal personer har också bistått beredningen som experter/referenspersoner i särskilda arbetsgrupper, se bilaga. Beredningens första uppdrag redovisades i ett delbetänkande (SOU 2010:101) . Beredningens andra uppdrag redovisades i ett delbetänkande (SOU 2011:34) . Första delen i beredningens uppdrag om långsiktigt hållbar markanvänd- ning (dir 2011:91) redovisades i ett delbetänkande (SOU 2012:15) . Härmed överlämnar beredningen delbetänkandet Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö (SOU 2012:38). I arbetet med detta betänkande har deltagit som expertstöd till sekretariatet i vissa frågor. Särskilda yttranden har lämnats av , och . Förkortningar och begrepp .................................................. En strategi för arbete för en giftfri miljö 1 Minska riskerna med farliga ämnen!............................. 1.1Vi når inte målet om en giftfri miljö med nuvarande Åtgärder i fokus ....................................................................... Barn och ungdomar är särskilt viktiga .................................... Samhällets gemensamma ansvar för att nå målen .................. Ett utmanande miljökvalitetsmål ............................................ Att välja de mest effektiva insatserna ..................................... 1.6.1 Förebygga utsläpp vid källan........................................ 1.6.2 Samspel mellan nationella, europeiska och 1.7Vårt förslag till strategi – kraftsamling kring prioriterade Samhällets gemensamma ansvar för att nå målen ....... föreslagna etappmål utgör en integrerad del av strategin .............................................................. 1.7.3 Nästa steg i kemikaliepolitiken .................................... 1.7.4 Med blicken utanför den traditionella En strategi med etappmål och åtgärder ......................... Om uppdraget och dess genomförande.................................. 2.2.1 Etappmål för att beskriva samhällsomställning........... Strategins konsekvenser ska bedömas..................................... Samhällets gemensamma ansvar för att nå målen .......... Samhällets gemensamma ansvar för att nå målen................... etappmål om farliga ämnen ingår i strategin ..... 4.1.1 Etappmål om särskilt farliga ämnen............................. 4.1.2 Etappmål om kunskap om ämnens hälso- och 4.1.3 Etappmål om information om farliga ämnen i Prioriterade områden som omfattas av tidigare etappmål ..... Kraftigt allergiframkallande ämnen.............................. 4.2.3 Miljöpåverkan från kosmetiska och hygieniska 4.2.4 Bättre skydd för barns och andra känsliga 4.2.6 Kumulativ exponering och kombinationseffekter ...... 4.2.7 Datakraven för lågvolymämnen behöver 4.2.8 Vår konsumtion ställer höga krav på informationen om farliga ämnen i varor...................... Nästa steg i kemikaliepolitiken Dags för nästa steg i arbetet ........................................ En ny reglering av kemikalier i EU................................ Etappmål om ett innovationsdrivande Reach II .................... 6.1.1 Möjligheterna att nå etappmålet .................................. Etappmål om en effektivare kemikalietillsyn inom EU......... 7.1.1 Möjligheterna att nå etappmålet .................................. 7.2Tydlig och strategisk styrning av kemikalietillsynen i Åtgärdsinriktad forskning och innovation, inklusive 8.1Strategi för åtgärdsinriktad forskning och innovation, inkl. grön kemi ......................................................................... 8.2Forskning och kunskapsutveckling om miljö- och Centrala områden för den framtida Övriga behov av kunskapsutveckling och 9.1Svårt att skapa bindande överenskommelser på global 9.2 Framtida insatser i det globala kemikaliearbetet .................. Med blicken utanför den traditionella kemikaliepolitiken Fördjupade analyser inom tre sakområden................... Ökad miljöhänsyn i vår läkemedelsanvändning............. Etappmål om ökad miljöhänsyn i EU:s 11.1.1 Möjligheterna att nå etappmålet ................................ Minska riskerna med farliga ämnen i material, varor Etappmål om likvärdiga krav i EU:s lagstiftning på farliga ämnen i återvunna och nyproducerade material ....... 12.1.1 Möjligheterna att nå etappmålet ................................ Etappmål om att minska barns exponering för farliga 12.2.1 Möjligheterna att nå etappmålet ................................ Prioriterade varugrupper i det löpande arbetet med att minska risker med farliga ämnen........................................... Miljöpåverkan från kosmetiska och hygieniska 12.4.1 Fokus på hälsoaspekter i lagstiftningen .................... 12.4.2 Kosmetik och hygienprodukter omfattas av Miljömålsberedningens övergripande förslag ........... Minska riskerna med farliga ämnen i kontakt med Minska riskerna med farliga ämnen i kontakt med Kunskapsuppbyggnad och kompetensförsörjning .............. Konsekvensanalys av strategin för en giftfri miljö......... 14.2.1 Strategin har fokus på utvecklingsbehovet i 14.2.2 Alternativa handlingsvägar......................................... 14.2.3 Samhällsekonomiska vinster av ett genomförande 14.3.2 Näringslivets konkurrenskraft................................... Bilaga 1–2 Kommittédirektiv ......................................................... Bilaga 3 Experter och referenspersoner .................................... Bilaga 4 Generationsmålet och miljökvalitetsmålen................. om farliga ämnen samt avfall........................................ samma effekter som kan uppstå efter en enda exponering eller flerfaldiga expone- ringar för ett ämne . Avser den halt vid vilken ett ämne naturligt förekommer i den yttre miljön utan påver- kan från mänskliga aktiviteter. nivån varierar beroende på faktorer som berggrund och jordmån, klimat och vege- tation samt bildning av ämnet som följd av processer i naturen. med DBP och DEHP till de farligaste Alla tre är förbjudna att använ- das i leksaker. Alla villkor för eller förbud mot tillverk- ning, användning eller utsläppande på Ämnen som lagras i vävnader. Kemiskt eller biologiskt bekämpningsme- del som är framställt för att förebygga eller motverka att djur, växter och mikroorga- nismer orsakar skada på människors hälsa Variationsrikedomen bland levande orga- nismer av alla ursprung, inklusive från bland annat landbaserade, och andra akvatiska ekosystem och de ekolo- giska komplex i vilka dessa organismer ingår; detta innefattar mångfald inom arter, mellan arter och av ekosystem. tionen om biologisk mångfald) Blandning eller lösning som består av två eller flera ämnen. Material som används för att skydda mot brand i plast, gummi och textilier och som innehåller ämnet brom. Classification, Labelling and Packaging of substances and mixtures; EU-förordning med regler för klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar. Carcinogenic, Mutagenic, toxic to Repro- duction; Ämnen som är cancerframkal- lande eller som påverkar arvsmassan eller Datakrav (eller i De krav som ställs på testdata för ämnen i Långlivad organiskt förening som tidigare använts som insektsbekämpningsmedel i Di(etylhexyl)ftalat. EU finns förbud mot att använda dekaBDE i elektriska och elektroniska SOU 2011:38 Begrepp och förkortningar Etappmålen ersätter de tidigare delmålen miljökvalitetsmålen angav att en viss miljö- kvalitet skulle vara uppnådd eller att för- ändringar skulle vara genomförda vid en tillfällig eller permanent deponering av Används bl.a. som bärare av parfym i kosmetika, egenvårdsprodukter och doft- Sammantagen spridning av ett kemiskt ämne i ett område där utsläppskällorna är av obestämbar karaktär, till exempel genom att vara många, små, rörliga, osv. Dioxiner är miljöföroreningar som bildas i små mängder vid bland annat tillverkning av kemikalier som innehåller klor och vid förbränningsprocesser, till exempel sop- European Economic Sphere; Europeiska derna är , och Safety Authority; Euro- Ett dynamiskt komplex av växt-, djur och mikroorganismsamhällen och dessas icke- levande miljö som interagerar som en Studiet av hur substanser släpps ut i natu- ren samt deras kemi, kvantiteter, ursprung, spridning, nedbrytning, utsöndring och effekter i miljön. Utsläpp av ett ämne till luft, mark, sjöar Etappmål anger steg på vägen till miljökva- litetsmålen och generationsmålet (se prop. 2009/10:155). regeringen eller, om det finns särskilda skäl, av . Används i statistik m.m. för att ange att EU-statisk avser den period (1995–2004) då bestod av 15 medlemsländer. är motsvarande benämning EU27. Med EU-lagstiftning avses den samlade regleringen på EU nivå, som sker genom fördrag, förordningar, direktiv. Avser här i vilken utsträckning människor och miljö kommer i kontakt med/utsätts för farliga ämnen. En inneboende egenskap hos ett ämne som kan orsaka oönskade effekter. Med farliga ämnen avses här kemiska ämnen och metaller med egenskaper som kan innebära ett hot för människors hälsa och/eller miljön. används termen farliga ämnen som sam- lingsbegrepp för en specifierad uppsättning Kategorin omfattar förutom de särskilt farliga ämnena (se nedan) bl.a. ämnen som är mycket giftiga, giftiga, hälsoskadliga, frätande, irriterande, allergi- framkallande och miljöfarliga. termen i icke-legal mening. SOU 2011:38 Begrepp och förkortningar Öppen databas där miljödata om läkemedel benämning för det frivilliga miljöklassifi- ceringssystem för läkemedel som tagits fram av ett antal aktörer för att ge infor- mation om aktiva substanser till intres- senter på den svenska marknaden. En grupp kemiska ämnen som bl.a. används som mjukgörare i plast. BBP, DBP och DEHP. Nämns i flera internationella miljökon- ventioner och andra regelverk. ken beskrivs till exempel i samband med försiktighetsmått att dessa ska vidtas så snart det finns skäl att anta att en verk- samhet eller åtgärd kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller har beslutat om ett genera- tionsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvali- tetsmålen (prop. 2009/10:155). Läkemedel som har samma sammansätt- ning vad gäller aktiva substanser och samma läkemedelsform som ett original- cation and Labelling of Chemicals; Globalt system för klassificering och märkning av tillverkningssed, se nedan. och riktlinjer som syftar till att upprätt- hålla och garantera att en produkt är till- verkad på ett kvalitetsmässigt säkert sätt. Avser bl.a. utveckling av nya ämnen med låg giftighet och andra ur miljö- och hälso- synpunkt goda egenskaper samt utan kli- matpåverkande egenskaper, användning av miljöanpassade och energieffektiva meto- der och att öka användningen av ickefossila råvaror och förnybar energi vid framställ- ningen av kemikalier. Ämnen som påverkar de hormonella systemen och kan orsaka skada på orga- nismer, populationer eller ekosystem. Se grön kemi. Term inom biomedicinsk vetenskap som anger att experiment eller iakttagelser är gjorda i reaktionskärl, provrör, odlingsskål e.d., dvs. i en konstgjord miljö och inte i en levande kropp (in vivo). Det som i allmänhet benämns datakrav (se ovan) kallas för informationskrav i Reach. Skillnaden är att i Reach kan inkluderas information av annat slag än ren testdata. En lista med särskilt farliga ämnen som kan komma att bli aktuella för tillståndspröv- ning enligt bilaga XIV i Reach, vilken upp- rättas av Echa. som kan komma att tas upp i kandidatför- teckningen är en kontinuerlig process, vilket innebär att nya ämnen förs upp på Kemiskt ämne och beredningar (bland- ningar) av kemiska ämnen (preparat). Kemiska produkter kan vara specialregle- rade produkter, dvs. och allmänreglerade produkter, dvs. SOU 2011:38 Begrepp och förkortningar Kombinerad effekt av en blandning av (eller cocktaileffekt) kemikalier, som kan vara större än de enskilda ämnenas effekt var för sig. kumulativ exponering, d.v.s. den samlade exponeringen av ett ämne från olika källor eller den upprepade exponeringen från en och samma källa brukar ofta räknas till I vissa fall kan kombinationer av ämnen även ha en mindre effekt än de enskilda ämnena var för sig (antagonistisk effekt). Kommittéförordningen (1998:1474) anger att kostnadsberäkningar och andra konse- kvensanalyser ska redovisas i i utredningars genomföras med ett brett perspektiv och innefatta möjliga konsekvenser både på kort och lång sikt. åtgärde som icke-åtgärder bör innefattas. Den slutliga förbrukningen av varor och Används ofta om den globala omsätt- ningen av grundämnen eller föreningar, t.ex. vatten i naturen. I samband med åter- av material ur avfallsprodukter talar man om "kretsloppstänkande" eller "kretsloppssamhälle". Ett samhälle där återanvändning, återvin- ning och resurseffektivisering står i fokus. Här bedömning av en produkts väg från produktion till destruktion. Ämnen som tillverkas eller importeras i tillverkare/importör och år. Vad som ska klassificeras som ett läkeme- del bestäms av 1 § läkemedelslagen. ficeringen grundas framför allt på två fak- torer: produktens innehåll och syfte. enklat innebär lagtexten att till läkemedel räknas: a) alla ämnen som påstås kunna användas för att behandla eller förebygga sjukdomar hos människor och djur samt b) alla ämnen som kan användas för att behandla sjukdomar hos människor och Ansvarig myndighet kontrollerar att pro- dukter eller varor som finns på marknaden uppfyller gällande lagstiftning och att de är märkta och provade enligt regelverket. (1998:808) är en ramlag som innehåller olika styrmedel för att nå det övergripande målet om en hållbar har beslutat om 16 miljökvali- tetsmål som ska uppnås till 2020 (prop. 2009/10:155). det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. Miljömålssystemet utgörs av mål samt organisation för genomförande och upp- Miljömålssystemets syfte är att ge ett strukturerat miljöarbete och en syste- matisk uppföljning av miljöpolitiken. Märkning av produkter eller tjänster som förväntas ge minsta möjliga miljöpåverkan. System för miljömärkning är frivilliga i och det finns en rad miljömärk- ningar på den svenska marknaden. SOU 2011:38 Begrepp och förkortningar Systematiska undersökningar som visar miljötillståndet och ger kunskap om för- ändringar i miljön. Definieras ofta som material som är mindre än i åtminstone en En nanometer är en miljondels millimeter, eller en miljarddels meter. Nanomaterial kan på grund av sin ringa storlek få helt andra egenskaper och Teknik för framställning av nanomaterial. Det första godkända läkemedlet som inne- håller en viss aktiv substans. Polycyclic Aromatic Hydrocarbons; Poly- cykliska aromatiska kolväten. Kemikalier med PBT-egenskaper är långli- vade (persistenta), kan lagras i levande vävnad (bioackumulerbara) och är giftiga (toxiska). som har haft många olika användningsom- råden innan det förbjöds . Vissa PCB-varianter är dioxinlika (se Långlivad, svårnedbrytbar. gruppen perfluorerade ämnen, dvs. rade organiska ämnen. Den som riskerar att förorena miljön ska bära kostnaderna för att förhindra att så sker och den som har förorenat miljön ska bära det ekonomiska ansvaret för att åter- ställa den miljöskada som uppstår. Persistent Organic Pollutants; långlivade Miljökvalitetsmålens innebörd beskrivs i preciseringarna till målen. har reviderats av regeringen. Dessa direktiv reglerar vilka krav olika produkter (varor) måste uppfylla innan de sätts på marknaden med hänsyn till kon- sumentskydd, miljö, hälsa och säkerhet. Grunden för EU:s system för produktsä- Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals. Registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier. Regleringsbrev är ett regeringsbeslut som innehåller regeringens mål- och resultat- krav på myndigheterna och deras finansi- ella förutsättningar, bland annat hur stora anslag myndigheterna får använda. Exempel: regulatoriska krav är krav som ställs enligt olika typer av regelverk. Ämne som skadar fortplantningsför- Utveckling av motståndskraft hos t.ex. mikroorganismer mot ursprungligen verk- samma medel som antibiotika, cellgifter God hushållning med naturresurser och Kombinationen av en fara och sannolik- heten för att den ska uppstå; kombinat- ionen fara – exponering. SOU 2011:38 Begrepp och förkortningar Process i fyra steg där man bestämmer förhållandet mellan den förutsedda expo- neringen av ett ämnes skadliga effekter: faroidentifiering, bedömning av dos- respons-sambandet, bedömning av expone- ringen och riskkarakterisering. riskbedömning är en mindre omfattande och mer specifikt inriktad utvärdering än en fullständig riskbedömning. Risk/nyttabedömning görs i samband med godkännande av ett nytt läkemedel och är en värdering där en rad faktorer vägs in. Exempel på faktorer är betydelsen av visade effekter, tillgången till alternativa behandlingar, betydelsen av eventuella prekliniska fynd, risken för okända biverk- ningar vid långtidsbehandling m.m. Strategic Approach to International Che- micals Management; Den globala kemi- Här avses inventering som genomförs för att avgöra om ämnen eller ämnesgrupper förekommer i miljön, inom ramen för Även kallad POPs konventionen, under- tecknad 2001 till skydd mot långlivade Medel för styrning av samhällsutveck- lingen, t.ex. lagstiftning. 2 kap. 6 § uttrycker den s.k. produktvalsprincipen som även kallas sub- skyldighet att inte använda eller sälja skad- liga kemiska produkter (kemiska ämnen eller beredningar) om det finns mindre riskabla alternativ som är likvärdiga för I EU-lagstiftning (bl.a. Reach) används ofta substitution med en bredare innebör som även avser utbyte mot annan teknik eller metod. Vi använder begreppet i den vidare betydelsen. Substances of ; Särskilt Vilka miljö- och hälsoegenskaper som omfattas av begreppet särskilt farliga ämnen skiljer sig till viss del beroende på i vilket sammanhang de används. Reach talas om SVCH (se ovan) som skiljer sig något från den definition av sär- skilt farliga ämnen som använts i miljömål (tidigare delmål 3). Tillsyn används här som begrepp för verk- samhet som avser självständig granskning för att kontrollera om tillsynsobjekt upp- fyller krav som följer av lagar och andra bindande föreskrifter och vid behov kan leda till beslut om åtgärder som syftar till att åstadkomma rättelse av den objekt- 2009/10:79) Kemiska ämnens oönskade/skadliga (toxiska) effekter i biologiska system. Oönskad/skadlig. Är alla länder som inte är med i EU. United Nations Environment Programme; SOU 2011:38 Begrepp och förkortningar Handelsvara, till exempel bord eller tex- tilier och som innehåller eller är behand- lade med kemiska produkter. som under produktionen får en särskild form, yta eller design, vilken i större utsträckning än dess kemiska sammansätt- ning bestämmer dess funktion. Här kontroll av farliga ämnen i varor. Här avses forskning som syftar till att lösa Kemiskt grundämne och dess föreningar i naturlig eller framställd form, inklusive tillsatser som är nödvändiga för att bevara en produkts stabilitet samt eventuella föro- reningar från tillverkningsprocessen, men exklusive eventuella lösningsmedel som kan avskiljas utan att det påverkar ämnets stabilitet eller ändrar dess sammansättning. Förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö kommer inte att vara på plats till 2020 trots att åtgärder har vidtagits. Med nuvarande arbete kommer det dröja mycket länge innan målet kan nås. Syftet med denna strategi är att öka möjligheterna att uppnå målet. För att detta ska kunna ske behöver samhället prioritera och kraftsamla sina insatser. Tillräcklig kraft måste ägnas åt de allra viktigaste insatserna för att nå målet. Försiktighetsprincipen och substitutionsprincipen är grunden. Med dessa som utgångspunkt ska samhällets resurser användas på ett så verkningsfullt och kostnadseffektivt sätt som möjligt. I detta betänkande redovisar vi vad som krävs för att uppnå målet om en giftfri miljö, samt generationsmålets delar om minimal miljöpåverkan på människors hälsa och kretslopp fria från farliga ämnen. Vi analyserar tänkbara åtgärder och prioriterar bland dessa. Vi föreslår etappmål för de allra viktigaste insatserna och väljer de åtgärder som vi bedömer är mest verkningsfulla och kostnadseffektiva. Det är viktigt att insatserna står i proportion till hur stora problemen är. Vårt förslag till strategi – kraftsamling kring prioriterade insatser Samhällets gemensamma ansvar för att nå målen Riksdag och regering har ansvar för lagstiftning och för att styra myndigheterna. Det behövs emellertid insatser från alla delar av samhället – myndigheter, forskning, kommuner, näringsliv och det civila samhället – för att nå målet om en giftfri miljö och generationsmålets delar om minimal miljöpåverkan på människors hälsa och kretslopp fria från farliga ämnen. Detta är en viktig utgångspunkt för strategin: Bedömning om samhällets gemensamma ansvar för att nå målen. föreslagna etappmål utgör en integrerad del av strategin Miljömålsberedningen föreslog i SOU 2011:34 tre etappmål för att minska riskerna med farliga ämnen. Regeringen fastställde etappmålen genom beslut . De utgör en integrerad del av strategin. Etappmål om särskilt farliga ämnen. Etappmål om kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper. Etappmål om information om farliga ämnen i varor. Nästa steg i kemikaliepolitiken Det finns ett tydligt behov av att ta nästa steg i kemikaliearbetet för att uppnå förutsättningarna för en giftfri miljö. Problematiken med farliga ämnen är gränsöverskridande. Regelverken är i stor omfattning harmoniserade inom EU. Nästa steg inom kemikaliepolitiken behöver därför till stor del tas gemensamt inom EU. bör ta ett aktivt ledarskap i dessa frågor inom unionen och driva på det gemensamma europeiska arbetet. För att skärpa kemikaliesäkerheten och stimulera till en ökad innovationstakt behövs betydande förändringar i Reach och andra relevanta lagstiftningar efter 2020. Tillsyn är ett viktigt inslag i kemikalieregleringen för att den ska få ett praktiskt genomslag och därigenom en effekt på hälsa och miljö. En väl fungerande tillsyn minskar risken för ojämn konkurrens mellan företag och kan också bidra till en mer effektiv regelutveckling om erfarenheterna från tillsynen tas till vara i lagstiftningsprocessen.