sou · H0B363 · 2012-10-03 00:00:00 — Det är angeläget att utvecklingen följs men vi ser ingen anledning att inom ramen för utredningen lägga särskilda förslag på området. Aktörer inom riskkapitalområdet med statliga intressen är främst och . Den senare är aktiv endast i vissa delar av . Därutöver finns regionala riskkapitalfonder som delvis är finansierade med medel från EU:s regionala utvecklingsfond. Även dessa är aktiva endast i vissa geografiska områden. Om småföretag inte kan finansiera it-investeringar med egna medel bedömer vi att det i första hand är lånefinansiering som är aktuell. Vi tolkar vårt uppdrag som att det är etablerade, mogna, företag som är vår målgrupp. Riskkapital är i dessa fall vanligen inte den finansieringsform som i första hand väljs. Vi vill med detta sagt ändå lyfta fram att riskkapital kan fylla en funktion i sammanhanget. Det kan vara ett alternativ för företag där verksamheten har potential att utvecklas mer radikalt med hjälp av it. Förändrad affärsmodell och arbetsorganisation kan t.ex. aktualiseras. I en sådan process kan det vara viktigt att även extern kompetens tillförs företaget vid sidan av kapitaltillskottet. Vi menar emellertid att utmaningen för småföretagen är att förstå och få insikt i hur företagets utveckling kan stärkas och understödjas med hjälp av it. Det är med andra ord steget innan eventuella finansieringsbehov uppstår som är avgörande. Se vidare under kapitlet Kompetensområdet. 7.3.4Bidrag i form av företagsstöd och projektfinansiering Bidrag riktade till småföretag kan huvudsakligen kanaliseras som direkta företagsstöd eller som projektmedel. Direkta företagsstöd måste vara förenliga med . Bidrag i form av projektfinansiering kan ges till utvecklingsprojekt som flera företag kan ta del av. Det kan handla om kompetensstärkande åtgärder eller åtgärder som syftar till att utveckla samarbeten mellan företag, gemensamma marknadsföringsplattformar etc. Offentliga medel som används för att främja it-användningen i företag kan kanaliseras i form av företagsstöd. Företagsstöden hanteras främst inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken. Möjligheterna att lämna direkta stöd till företag i styrs av . De styr också omfattningen och utseendet av stödområdena för regionala företagsstöd. får ha stödområden som omfattar av befolkningen, och indelningen i stödområden är godkänd av Europeiska kommissionen för perioden –2013. Stödområde A omfattar inland och delar av inre , dvs. kommuner i , och läns inland och hela , samt några kommuner i , , och . Stödområde B omfattar kustområdena i , och , förutom tätorterna , och , samt delar av , , , , , och län. Totalt finns sex regionala företagsstöd . Dels de selektiva regionala företagsstöden regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och regional såddfinansiering, dels de generella stöden transportbidrag samt nedsatta sociala avgifter. Regional såddfinansiering är en form av lån och beskrivs kort under avsnittet som tar upp låneinstrumenten. Det är främst regionalt investeringsstöd och regionalt bidrag till företagsutveckling som är intressanta. De regionala företagsstöden syftar till att utjämna skillnader i förutsättningar mellan regioner. Stöden ska alltså ge konkurrensfördelar till företag i regionen men vara neutral i förhållande till konkurrensläget mellan företag i regionen. Stöden antas kunna vara konkurrenssnedvridande om de ges till företag som primärt verkar på en lokal eller inomregional marknad där alla företag antas ha liknande förutsättningar. Regionalt investeringsstöd och regionalt bidrag till företagsutveckling får därför enligt gällande förordningar inte ges till företag som främst verkar på den lokala eller regionala marknaden. Bedömning om detta är fallet görs i det enskilda fallet. Begränsningen innebär att stöden endast delvis kan vara av intresse i syfte att underlätta för företag att utveckla sin it-använd- ning. med en marknad vidare än den lokala eller regionala kan i normalfallet komma i fråga. Utredningen konstaterar att villkoret kan komma att innebära att företag verksamma inom branscher som av tradition präglas av lokal marknad, men som med hjälp av teknikens möjligheter kan vidga sina marknader riskerar att exkluderas från stödmöjligheten. Viktigt att hänsyn tas till denna möjlighet i samband med stödgranskningar. Villkoret riskerar på så vis att hämma ett innovativt affärsutvecklingsarbete10. Syftet med stödet är att genom bidrag för investeringar främja en hållbar tillväxt i stödföretagen och därmed en hållbar regional tillväxt. Stöd får endast lämnas till företag i stödområdena A och B. Stöd kan ges för t.ex. investeringar i byggnader och maskiner, utbildning och konsulttjänster. Stödnivåerna varierar mellan olika typer av investeringar, men en grundprincip är att inget företag ska få mer stöd än vad som krävs för att investeringen ska komma till stånd. Stödnivåerna är högre i stödområde A och där är också möjligheterna att lämna stöd större. I stödområde B får stöd endast lämnas om det finns särskilda skäl, investeringen bedöms vara av strategisk betydelse eller ha särskild betydelse för den regionala utvecklingen, och lån inte bedöms kunna täcka kapitalbehovet. Denna begränsning gäller inte stöd till uppförande och ombyggnad av lokaler för uthyrning eller nyinvesteringar i byggnader som bedöms vara av strategisk betydelse. I stödområde A beslutar i normala fall respektive länsstyrelse om regionalt investeringsstöd. I stödområde B beslutar i samtliga fall utom för investeringar i där beslutar. 10 Liknande resonemang förs i rapporten rätt och lika möjligheter till företagsstöd? Rapport 2010:02, Tillväxtanalys. Regionalt bidrag till företagsutveckling Syftet med bidraget är att främja en hållbar tillväxt i bidragsföretagen och därmed en hållbar regional tillväxt. Bidrag får lämnas till företag i stödområdena A och B, landsbygd och glesbygd, samt i vissa fall även i andra områden, och kan beviljas i samband med investeringar i till exempel byggnader och maskiner, utbildning och konsulttjänster. Bidrag kan också lämnas för åtgärder som ska genomföras i samverkan med andra företag, eller åtgärder som följer av medverkan i projekt inom regionala tillväxtprogram och strukturfondsprogram. Bidragsnivåerna varierar mellan olika typer av investeringar och olika områden, men en grundprincip är att inget företag ska få mer bidrag än vad som krävs för att en investering ska komma till stånd. Ett företag kan maximalt få bidrag med sammanlagt högst av tre taxeringsår. Regionalt bidrag till företagsutveckling beslutas av länsstyrelserna, förutom i , , och län där regionförbunden beslutar samt i där beslutar. 7.3.5Utredningens förslag angående företagsstöd Förslag: Förordning (2007:61) om regionalt investeringsstöd och förordning (2000:283) om regionalt bidrag till företagsutveckling ändras i syfte att tydliggöra att företag som är verksamma på den lokala eller regionala marknaden kan ta del av stöden i de fall det primära syftet är att med hjälp av it kunna nå ut till en marknad utanför den lokala eller regionala. får i uppdrag att tillsammans med ansvariga regionala aktörer utveckla kunskaperna och metoderna för att avgöra när stöd kan beviljas företag i enlighet med de föreslagna förordningsförändringarna. Av 15 § i förordning (2007:61) om regionalt investeringsstöd framgår att tjänste- och serviceverksamhet skall vara inriktad på en större marknad än en lokal eller regional marknad för att stöd skall få lämnas. I förordning (2000:283) om regionalt bidrag till företagsutveckling står i §16 att det bl.a. särskilt ska beaktas om bidraget kan komma att påverka konkurrensförhållandena på den marknad där verksamheten skall bedrivas. Det har kommit till vår kännedom att i samband med prövning av stöd i enlighet med ovan två förordningar är utgångspunkten den marknadssituation som är fallet för de företag som prövas i enlighet med de nämnda paragraferna. Företag tillhörande branscher inom vilka marknaden generellt sett främst är lokal eller regional räknas inte som stödberättigade. Situationen uppstår i praxis där beslutande myndigheter definierat inom vilka branscher företag med en lokal marknad återfinns. I praktiken innebär det att ändamålet för en ansökan inte prövas då vissa företag redan har definierats som icke stödberättigade. Vi menar att det riskerar att innebära en allt för statisk tolkning där digitaliseringens möjligheter inte tillåts tas tillvara av företagen. It kan bl.a. innebära att konkurrensnackdelar baserade på geografiska avstånd kan begränsas eller helt elimineras. Detta bör vara en aspekt som till fullo bör utnyttjas inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken. De selektiva företagsstöden syftar primärt till att just överbrygga de konkurrensnackdelar företag i perifera regioner står inför. När den tekniska utvecklingen kan bidra till att effektivt överbrygga sådana konkurrensnackdelar är det olyckligt om tolkningen av gällande förordningar, tvärtemot deras grundintention, motverkar att möjligheterna kan utnyttjas av vissa företag. Den avgränsning som görs kan också exempelvis innebära att utvecklingen av nya affärsmodeller och verksamhetsinnovationer försvåras. Även Tillväxtanalys har berört frågan i rapporten rätt och lika möjligheter till företagsstöd? (Rapport 2010:12). I rapporten granskas om företag som leds av kvinnor missgynnas av gällande regelverk (förordningar). Företag som leds av kvinnor återfinns i högre utsträckning i branscher som traditionellt förknippas med en lokal eller regional marknad. Tillväxtanalys konstaterar bl.a. i rapporten att villkoren för konkurrens förändras ständigt på marknaden, och bland annat ny teknik har ökat möjligheterna för till exempel tjänsteföretag att verka på en marknad större än den lokala. Det kan givetvis vara svårt att avgöra om it-utvecklingen i ett aktuellt företag primärt tar sikte på en marknad utanför den lokala eller regionala. Men även prövningen av andra villkor i samband med stödgivningen kan vara svår att göra. Det kan t.ex. vara minst lika svårt att bedöma om ett företags verksamhet förväntas vara lönsam . Vi föreslår att ordalydelsen i aktuella förordningar ändras i syfte att tydliggöra att stöd kan lämnas till företag som främst verkar på den lokala marknaden, men som på grund av investeringar i it kommer att bedriva verksamhet på en marknad vidare än den lokala eller regionala. Förordning om regionalt investeringsstöd Dagens ordalydelse i andra stycket §15 i förordning (2007:61) om regionalt investeringsstöd lyder: Tjänste- och serviceverksamhet skall vara inriktad på en större marknad än en lokal eller regional marknad för att stöd skall få lämnas. Vi föreslår att det aktuella stycket istället får följande ordalydelse: Stöd får lämnas till tjänste- och serviceverksamhet om stödets huvudsakliga ändamål innebär att verksamheten även kommer att vara inriktad på en marknad större än den lokala eller regionala. Genom förändringen bejakas möjligheten för aktuella företag att utvecklas positivt genom att med hjälp av tekniska landvinningar nå ut till en vidare marknad. Dessutom skulle förändringen innebära att företag som leds av kvinnor i större utsträckning, jämfört med situationen , skulle kunna definieras som stödberättigade. Det senare med utgångspunkt i vad Tillväxtanalys konstaterar i ovan nämnda rapport. Förordning om regionalt bidrag till företagsutveckling När bedömningen är att företag vars verksamhet är inriktad på den lokala eller regionala marknaden inte kan ta del av stöd i syfte att investera i it-verktyg utgår man i det fall förordningen (2000:283) om regionalt bidrag till företagsutveckling är aktuell från punkten tre i §16 som lyder: När det avgörs om regionalt bidrag till företagsutveckling kan beviljas skall det särskilt beaktas om [---]3. bidraget kan komma att påverka konkurrensförhållandena på den marknad där verksamheten skall bedrivas. Vi föreslår att ordalydelsen ändras avseende punkten tre i §16 i enlighet med nedanstående: 3. bidraget primärt syftar till att stärka verksamheten på den lokala eller regionala marknaden. Syftet är att tydliggöra att stöd ska prövas mot vilken påverkan det bedöms få specifikt på den lokala eller regionala marknaden. Om stödet primärt syftar till att stärka företagets marknadsnärvaro utanför den lokala eller regionala marknaden bör stöd kunna lämnas. Vi menar att den föreslagna ordalydelsen i större utsträckning är anpassad till de möjligheter att nå ut till en vidare marknad som it kan medföra. En förändring som vi föreslår bör innebära att prövningen huruvida ett företag är stödberättigat blir mer aktivt där hänsyn måste tas till det egentliga ändamålet med en it-investering för vilken stöd söks. Det är viktigt att situationen som bedöms bli fallet efter en it-investering ligger till grund för bedömningen, inte hur situationen ser ut före. Det är viktigt att tolkningen och bedömningen görs likartat av beslutande myndigheter när effekten av en it-investering ska bedömas. Kunskap om it och digitaliseringens möjligheter behöver därför sannolikt stärkas inom ansvariga myndigheter på regional nivå. Mycket talar för att de regionala myndigheter som ansvarar för aktuella stöd inte har haft anledning att i någon större utsträckning aktivt förhålla sig till möjligheterna it kan medföra för företag vars verksamhet främst bedrivs på en lokal eller regional marknad. Vi föreslår därför att ges i uppdrag att tillsammans med beslutande myndigheter utveckla ett kunskapsunderlag för hur prövningen kan ske. I uppdraget bör även ingå att lämna förslag på eventuell kompetensförstärkning som kan vara nödvändig för att digitaliseringens möjligheter bättre kan beaktas i stödgivningen. På annat ställe i vårt betänkande föreslår vi att får en tydlig roll som nationell expertmyndighet på området. Den kunskapsutvecklande roll som vi här föreslår bör kunna ingå som en naturlig del av det uppdraget. Kartläggningen av åtgärder för ökad it-användning i småföretag på lokal och regional nivå som vi redogör för i delbetänkandet ger vid handen att det främst är EU-medel som kanaliseras genom de regionala strukturfondsprogrammen som är av intresse för utredningen. Åtgärder som möjliggörs med hjälp av finansiering från Europeiska socialfonden och Europeiska fonden för landsbygdsutveckling kan i vissa fall vara intressanta, men inriktning och regelverk gör att vi inte ser någon direkt anledning att föreslå något på dessa områden. Medel från den Europeiska regionala utvecklingsfonden medfinansierar åtgärder som bedrivs inom ramen för regionala strukturfondsprogram samt territoriella samarbetsprogram. omfattas av åtta program för programperioden –2013. Programmens inriktning och prioriteringar utarbetas på regional nivå och s.k. regionala strukturfondspartnerskap prioriterar vilka projektansökningar som ska få stöd. Programmen ligger i linje med den inriktning som regeringen slagit fast i den s.k. nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–201311. Den nationella projektfinansieringen av lokala och regionala projekt regleras genom förordning (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken. Med projektverksamhet menas verksamhet som avser projekt med syfte att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken12. Vidare definieras projekt genom förordningen som insatser utanför den ordinarie verksamheten som är avgränsade i fråga om tid, ekonomi och arbetsinsats. Bidraget får inte utgöra driftstöd. Bidrag som lämnas enligt förordningen får inte överstiga av projektets utgifter. Om går in med finansiering vid sidan av annan beslutsfattare enligt förordningen kan emellertid av projektets utgifter täckas. Varje beslutsfattare får var för sig emelllertid inte lämna bidrag om av projektets utgifter. 11För sammanställning av gällande regelverk och ansökningsförfarande etc. hänvisar vi till webbplats, fliken EU-program. 12Målet för den regionala tillväxtpolitiken är Utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft (prop. 2011/12:1 Utgiftsområde 19). 7.3.6Tydliggör it-användning i småföretag i EU:s strukturfondsprogram Förslag: Affärskritisk it i småföretag föreslås utgöra ett prioriterat område i EU:s strukturfondsprogram i –2020. Bedömning: Ett nationellt strukturfondsprogram bör inrättas där affärskritisk it i småföretag ingår som ett delområde. Utredningen har låtit kartlägga i vilken mån EU-medel har använts för åtgärder på lokal och regional nivå i syfte att främja it-använd- ning bland små och medelstora företag. Kartläggningen redovisas i utredningens delbetänkande13. Av den framgår att en väldigt liten del av åtgärder som genomförs syftar till att främja ökad it-använd- ning i småföretag. Uppskattningsvis en knapp procent av medlen som används för att finansiera åtgärderna är inriktade mot it-relate- rade åtgärder. Kartläggningen har följts upp av en enkätstudie riktad till projektledare för de projekt som ingick i kartläggningen14. Även om resultaten bör tolkas med viss försiktighet kan vi konstatera att det troliga är att den initiala kartläggningen övervärderar hur stor del av åtgärderna som ägnas åt it-användning i småföretag. I samband med enkätstudien har projektledarna fått uppge hur stor andel av ett projekts medel som allokerats till de it-relaterade insatserna. Resultatet visar att den andelen uppskattningsvis uppgår till cirka Enkätstudien syftar också till att utifrån projektledarnas svar bedöma hur effektiva insatserna har varit att nå uppsatta mål. Detta görs genom bedömningar av hur väl projekten är genomförda samt om de har uppnått de mål som har satts upp. Resultatet ger sammantaget en tämligen negativ bild. Av de som den initiala kartläggningen uppger går till it-relaterade projekt med småföretag som målgrupp är det enligt projektledarna själva endast , eller , som använts för insatser som varit effektiva. Slutsatsen är att det i realiteten är en mycket liten andel av projektmedel på lokal och regional nivå som används i syfte att främja 13 Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag, SOU 2012:21. 14 Kartläggning del 2 – Insatser för ökat it-användande i småföretag, , dnr N2011:03/2011/6. it-användningen i småföretag. Det är i vår mening förvånande att andelen är så låg, bl.a. med tanke på den betydelse som it har för produktivitetstillväxten i näringslivet (se vidare i kapitlet It, tillväxt och globalisering). Utifrån ovanstående anser vi att EU-medel inom ramen för strukturfondsprogrammen i högre utsträckning bör användas för projekt som syftar till att främja småföretagens it-användning. Förhandlingar om programperioden –2020 pågår . Utredningen har därför inte möjlighet att basera våra överväganden på de förutsättningar som i slutändan kommer att vara gällande. Det finns emellertid några antaganden som inte bedöms ändras i nämnvärd omfattning. Ett antagande rör styrningen av programmeringsarbetet. Inför nuvarande programperiod upprättade regeringen en s.k. nationell strategi av vilken bl.a. framgick vilka prioriterade områden de regionala programmen skulle bidra till. Den regionala nivån kunde välja alla eller ett urval av dessa. Den nationella strategin godkändes av . Inför kommande programperiod kommer ingen nationell strategi att ligga till grund för programmeringsarbetet. Regeringen kommer som tidigare att slå fast motsvarande utgångspunkter i uppdrag att ta fram program. Parallellt med programframtagandet kommer att sluta en partnerskapsöverenskommelse med som kommer att ange de regionala och nationella utmaningarna och möjligheterna kopplat till genomförandet av EU:s fonder och program samt hur detta överensstämmer med 2020-strategin. Bl.a. ska det framgå av överenskommelsen vilken inriktning väljer för sina program och hur samverkan med andra EU-program kommer att ske. Ett annat antagande rör vilka områden som kommer att prioriteras under den kommande programperioden. finns elva stycken tematiska områden utpekade i dokument från EU- kommissionen15. För utredningens del är framför allt två intressanta. Ett område handlar explicit om it och är i stor utsträckning kopplat till den europeiska digitala agendan som är ett av EU:s s.k. flaggskeppsinitiativ. Det andra området är sannolikt företagsutveckling i små och medelstora företag. Utifrån områdenas beskrivning är det främst inom ramen för det senare prioriterade området som affärskritisk it i småföretag med fördel kan placeras in. Åtgärder inom området it kommer självfallet vara av betydelse för bl.a. 15 Elements for a Common Strategic Framework 2014 to 2020, Commission Staff Working Document, SWD(2012) 61 final, Europeiska Kommissionen. vissa grundläggande förutsättningar, men utrymmet för direkta och konkreta företagsnära insatser bedömer vi vara begränsat. Dessutom anser vi att det är viktigt att it-användning i småföretag på ett tydligt sätt är kopplat till affärsutveckling och lönsamhetsfrågor. Vi föreslår därför att affärskritisk it i småföretag pekas ut som ett prioriterat delområde under det tematiska området företagsutveckling i små och medelstora företag. Det kan ske i samband med regeringens uppdrag att ta fram program. Vi bedömer att förutsättningarna för lärande och erfarenhetsutbyte stärks om området synliggörs redan i utformningen av programmen. En viktig utgångspunkt för strukturfondsprogrammens genomförande är att de ska bidra till stärkt innovationskraft. Vi menar att genom att tydligt lyfta fram användningen av affärskritisk it i småföretag ökar förutsättningarna för småföretagens innovativa förmåga. It möjliggör t.ex. att affärsmodeller kan förnyas. Företagsledningens innovationsförmåga och innovativa användning av it står i centrum vid utvecklingen av nya affärsmodeller. Ett annat antagande rör programstrukturen. Sannolikt kommer även nästa programperiod på samma sätt som innevarande omfatta regionala strukturfondsprogram. Deras geografiska omfattning kommer troligen att vara samma som nuvarande. På samma sätt som för innevarande programperiod kommer sannolikt regionala partnerskap att besluta om programmens närmare inriktning och genomförande. Vad utredningen erfar finns det aktörer som lyfter fram behovet av ett nationellt program som komplement till de regionala strukturfondsprogrammen. Syftet med detta är att kunna genomföra åtgärder på ett effektivt sätt över regionala gränser och på områden som är av mer generisk karaktär. Utredningen kan se fördelar med ett sådant program. Utredningen konstaterar att småföretagens egna möjligheter att börja använda sig av affärskritisk it inte skiljer sig nämnvärt åt mellan olika delar av landet. Det finns därför inga starka skäl att på detta område utgå från skillnader i regionala förutsättningar. Under arbetets gång har vi istället, som nämns ovan, kunnat konstatera att effektiviteten i genomförandet av it-relaterade åtgärder varit bristande. Vi har skäl att misstänka att en bidragande orsak är det faktum att regionala och lokala aktörer inte känner till varandra och att kunskaps- och erfarenhetsutbyte därmed brister. Vi bedömer därför att ett nationellt program där området affärskritisk it i småföretag ingår kan vara ett effektivt sätt att främja en ökad it-användning i småföretag. 8 E-tjänster för småföretag Enligt direktiven ska utredningen kartlägga på vilka områden inom e-förvaltningen det kan vara särskilt angeläget att utveckla e-tjänster för att förbättra förutsättningarna för en ökad it-användning bland småföretag. En grundläggande förutsättning för att småföretagen ska använda e-tjänster är att dessa upplevs relevanta för företagets verksamhet. På vilka sätt kan utveckling av e-tjänster påverka småföretagens it-användning? E-tjänsterna (exempelvis för e-upphandling) kan naturligtvis vara så bra och användbara, att man uppnår en ökad itanvändning av just dessa.