sou · H0B369 · 2012-10-23 00:00:00 — Slutligen kan vi se att utlandsfödda i gruppen övriga familjeband till stor del består av personer från och . Efter att inledningsvis ha beskrivit hur sammansättningen av nyanlända med avseende på ursprungsregion har förändrats tar vi steget över till att analysera förändringar i arbetsmarknadssituationen bland de nyanlända. Figurerna 3.3 och 3.4 visar efter ankomst hur stor andel av de nyanlända som aldrig varit sysselsatta respektive varit sysselsatta. Figurerna visar även andelen som utvandrat eller avlidit. Varje delfigur presenterar utvecklingen både för den kohort som anlände (fast linje) och för den kohort som anlände (streckad linje). Eftersom våra data endast sträcker sig kan vi dock bara följa den sistnämnda kohorten . Vi ser att en stor andel av de personer som anlänt pga. studier eller arbete relativt snabbt utvandrar från . Ett annat tydligt mönster är att andelen som varit sysselsatta ökar kraftigt i bland skyddsbehövande samt anhöriga till skyddsbehövande. i stabiliseras utvecklingen på en nivå strax . Vi ser också att mönstren är relativt likartade för båda kohorterna. En skillnad är dock att utrikes födda som anlände under hela observa- tionsperioden har en högre sysselsättningsgrad. Detta skulle kunna förklaras av en rad faktorer såsom förändringar i konjunktur, arbetsmarknadspolitik eller sammansättningen av nyanlända. Vi ser också att endast en liten andel av de skyddsbehövande utvandrar från . Trenderna för kvinnor liknar trenderna för män. En viktig skillnad är dock att andelen kvinnor som varit sysselsatta genomgående är lägre. Sammanfattningsvis ser man tydligt att de grupper som klarar sig sämst på arbetsmarknaden är nyanlända skyddsbehövande, anhöriga till skyddsbehövande och övriga familjebandsinvandrare. Därför kommer vi fortsättningsvis i vår analys att fokusera på dessa grupper. Anmärkning: Fast linje avser nyanlända män som beviljades uppehållstillstånd . Streckad linje avser nyanlända män som beviljades uppehållstillstånd . Anmärkning: Fast linje avser nyanlända kvinnor som beviljades uppehållstillstånd . Streckad linje avser nyanlända kvinnor som beviljades uppehållstillstånd . Beskrivning av nyanländas bakgrundsegenskaper I detta avsnitt beskriver vi de nyanländas individuella bakgrunds- egenskaper. Vi fortsätter att fokusera på de kohorter som anlände samt . Även om resultaten presenteras samman- slaget för de båda kohorterna är det värt att nämna att resultaten inte skiljer sig nämnvärt när vi har analyserat kohorterna separat. I föregående avsnitt presenterades figurer över inflödet av nyanlända baserat på en relativt grov indelning av ursprungsregion. Det är därför värt att titta närmare på hur nyanlända fördelar sig med avseende på ursprungsregion på en mer finfördelad nivå samt att undersöka om fördelningen skiljer sig åt mellan män och kvinnor. Figur 4.1 visar andelen personer från en viss ursprungsregion bland skyddsbehövande män och kvinnor. Vi ser en något högre andel personer med irakiskt ursprung bland män jämfört med kvinnor, respektive, som andelen kvinnor med europeiskt ursprung är något högre. Annars är köns- skillnaderna vad beträffar ursprungsregion relativt likartade. Detsamma gäller för anhöriga till skyddsbehövande vilket kan ses i Figur 4.2. En stor skillnad är att andelen män från är högre än för kvinnor. Vad gäller personer i gruppen övriga familjeband från ett icke-västland som visas i Figur 4.3 är mönstret igen likartat för män och kvinnor med undantaget att andelen kvinnor från är betydligt större än andelen män: jämfört . Det är också tydligt att de flesta som anlände av skyddsskäl eller som anhörig till skyddsbehövande var födda i medan merparten av övriga familjebandsinvandrare föddes i . Tabell 4.1 visar hur de nyanlända skiljer sig åt bland annat i termer av ålder, utbildning och antal barn. Genomsnittsåldern varierar beroende på kön och grund för bosättning. Skyddsbehövande har en signifikant högre andel män universitets- utbildning jämfört med kvinnor: . Nyan- lända som invandrat pga. övriga familjeband är något yngre, har en något högre utbildningsnivå samt betydligt färre barn. Anhöriga till skyddsbehövande har i genomsnitt flest barn vilket troligtvis beror på att endast ena föräldern invandrar i avvaktan på uppehålls- tillstånd i stora familjer. Bland anhöriga till skyddsbehövande har drygt var tionde person fler än fyra barn. Andelen med bland de gifta som har en utlandsfödd make/make är naturligt nog bland skyddsbehövande och anhöriga till skydds- behövande. För övriga familjebandsinvandrare är motsvarande siffra . Anmärkning: Urvalet består av utrikesfödda som invandrat till p .g.a. familje- band eller skyddsbehov. I urvalet ingår endast nyanlända som inte invandrat till . En lärdom från Tabell 4.1 är att antalet barn kraftigt varierar beroende på grund för bosättning. Det är därför värt att titta närmare på hur fördelningen av antalet barn ser ut dels vid tid- punkten för folkbokföring men också hur fördelningen ser ut när fler personer har hunnit skaffa barn. För detta ändamål visas i figurerna 4.4 och 4.5 histogram över antalet barn i åldern 0–för män och kvinnor, respektive. Det står klart att det bland skyddsbehövande män och kvinnor endast sker en mindre förskjutning av fördelningen mellan folkbokföringsåret och . Förskjutningen är tydligare för övriga grupper. Mest anmärkningsvärt är den kraftiga förskjutning som sker för kvinnor som invandrar pga. övriga familjeband. I denna grupp anländer den stora majoriteten, , utan barn. har dock inte har något barn i åldrarna 0–. Anmärkning: Med antal barn avses antalet barn i åldern 0–. Anmärkning: Med antal barn avses barn i åldern 0–. Härnäst försöker vi ge en mer detaljerad bild över nyanländas etableringstakt. Figur 5.1 visar utvecklingen för sju inkomstrelaterade utfall. Figur 5.2 visar utvecklingen av åtta syssel- sättningsrelaterade utfall. För att möjliggöra en så lång uppfölj- ningsperiod som möjligt fokuserar vi endast på den kohort som anlände . Motsvarande figurer för kohorten som anlände presenteras istället i appendix. Genomgående gäller i dessa figurer att fast linje betecknar män och streckad linje betecknar kvinnor. Om vi börjar med att titta på utvecklingen av disponibel inkomst ser vi att trenden är positiv både när det gäller individens inkomster och för hushållets inkomster. Över tid tenderar ny- anländas disponibla inkomster att öka från en relativt låg nivå. För att ta ett exempel har skyddsbehövande män efter folk- bokföring i genomsnitt en årlig disponibel inkomst på . är motsvarande siffra strax (mätt prisnivå). Att de disponibla inkomsterna ökar är knappast förvånande eftersom vi tidigare såg att fler individer blir sysselsatta. Vi konstaterar också att hushållets disponibla inkomster självklart ligger på en högre nivå jämfört med individens inkomster. Anmärkningsvärt är att kvinnors inkomster understiger mäns när det gäller till egna inkomster men överstiger män när det gäller hushållets sammanlagda inkomster. Detta gäller oavsett grund för bosättning. Vi ser även att andelen relativt fattiga mätt som andelen med en disponibel inkomst av medianinkomsten tenderar minska över tiden även om mönstret inte är lika tydligt när observationsenheten istället är hushållet. Längre ner i Figur 5.1 presenteras utvecklingen av andelen personer med föräldrapenning. Siffrorna har justerats med avseende på antalet barn i åldrarna 0–. Det står klart att en betydligt högre andel kvinnor än män uppbär föräldrapenning i grupperna anhörig till skyddsbehövande samt övriga familjeband jämfört med män. Detsamma gäller skyddsbehövande men endast upp till efter ankomst. Därefter är andelen män som uppburit föräldra- penning högre än för kvinnor. Figur 5.1 visar också att andelen utrikes födda som uppburit sjukpenning ökar . Detta för- troligtvis delvis av att det tar tid att bli berättigad till sjuk- penning. Vi ser också att andelen personer som mottagit för- sörjningsstöd (inklusive introduktionsersättning) initialt är mycket hög bland skyddsbehövande och familjeanknytningsinvandrare men att andelen minskar . efter uppe- hållstillstånd ligger dock användandet av försörjningsstöd på mellan för dessa grupper. I detta fall är det värt att påpeka att vi räknar en individ som mottagare av försörjnings- stöd om individen mottagit så lite som en krona. I Figur 5.2 återfinns samma mönster som visats: andelen sysselsatta ökar nästan monotoniskt med tid sedan invandring för samtliga grupper och kön. Mönstret är väntat och bekräftar de resultat som dokumenterats i tidigare studier. Bland individer som vi klassificerat som sysslolösa (dvs. de med mindre än ett prisbas- belopp i förvärvsinkomster) ser vi att andelen som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen tenderar minska något . Vi ser även kraftiga variationer i andelen personer inskrivna i arbetsmarknads- utbildning. Noterbart är att andelen inskrivna män alltid är över- stiger andelen inskrivna kvinnor. Ett sätt att mäta etableringstakt är i termer av andelen personer som varken har sysselsättning, är inskrivna på någon form av utbildning eller SFI. Dessa är personer i totalt utanförskap. Vi ser att andelen i utanförskap är relativt med viss tendens till att öka. För män är den uppgående trenden mer markant. Speciellt tydligt är detta bland skyddsbehövande och anhöriga till skydds- behövande. I båda dessa grupper ökar andelen män i utanförskap mellan år 1 och år 10 från till . Vi presenterar också utvecklingen av andelen egna företagare bland nyanlända mätt som andelen med inkomst från aktiv närings- verksamhet som överstiger ett prisbasbelopp. Det står klart att andelen egna företagare kraftigt ökar . Vi ser också att det till största del är män som blir egna företagare. Om vi istället tittar på utbildningsrelaterade utfall ser vi att andelen personer som är inskrivna i utbildning (exklusive SFI och arbetsmarknadsutbildning) tenderar att minska . Det kan förklaras av att fler får arbete. Bland de som är inskrivna i utbild- ning är den stora majoriteten inskrivna antingen på komvux eller på folkhögskola. Anmärkningsvärt nog visar Tabell A.1 i appendix att merparten av de utrikes födda som är inskrivna på komvux eller folkhögskola faktiskt är högutbildade: av männen och av kvinnorna har universitetsutbildning. Slutligen ser vi att andelen personer med minst en timmes SFI-undervisning snabbt avtar med tid i . Tabellerna 5.1–5.4 presenterar statistik över arbetsmarknads- åtgärder och inskrivningar på arbetsförmedlingen. Tabellerna 5.1 och 5.2 börjar med att visa typ av inskrivning vid första inskriv- ningen på arbetsförmedlingen bland personer som anlände (efter folkbokföring). Genomsnittlig tid till första inskrivning varierar relativt kraftigt mellan kön och grund för bosättning. Vi ser exempelvis att kvinnor genomgående har till inskrivning än män. Skillnaderna är i vissa fall stora och tycks vara som störst bland anhöriga till skyddsbehövande samt övriga familjebandsinvandrare. Bland anhöriga till skydds- behövande är exempelvis den genomsnittliga tiden till inskrivning för kvinnor och för män. Arbetsförmedlingen delar in inskrivna i olika sökandekategorier. Bland skyddsbehövande och anhöriga till skyddsbehövande är den vanligaste sökandekategorin Övriga inskrivna. återfinns i denna sökandekategori. arbetsförmedlingen en individ denna kategori om denne anses vara arbetssökande med förhinder, yrkesfiskare eller personer som söker arbete i ett annat EU/EES land. Bland övriga familjeband är istället den vanligaste kategorin Arbetslösa vilket innebär att den arbetssökande ej tillskrivs deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Dessa siffror är vidare lika för de båda kohorterna. av individerna är inskrivna på program oavsett ankomstår, kön och grund för bosättning. Det vanligaste programmet är Förberedande insatser som till stor del innebär jobbsökarkurser eller träning i grundläggande datorkunskap. Anmärkning: Urvalet består av utrikes födda som invandrat till pga familjeband eller pga de är skyddsbehövande. I urvalet ingår endast nyanlända som inte invandrat till . Anmärkning: Urvalet består av utrikes födda som invandrat till pga familjeband eller pga de är skyddsbehövande. I urvalet ingår endast nyanlända som inte invandrat till . Tabellerna 5.3 och 5.4 visar istället andelen inskrivna på arbets- förmedlingen efter folkbokföring bland personer som anlände . Andelen inskrivna är något högre bland män än bland kvinnor. Andelen inskrivna tenderar också att vara högre bland skyddsbehövande och anhöriga till skyddsbehövande jämfört med övriga familjeband. av de inskrivna nyanlända återfinns i sökandekategori Arbetslösa. Denna utgör tillsammans med Sökande som har arbete utan anställningsstöd och Övriga in- skrivna av alla inskrivna personer som anlände . För de personer som anlände är denna siffra något lägre då framförallt en ny sökandekategori, Nystartsjobb har tillkommit. Andelen sökande i program med aktivitetsstöd är även något högre bland personer som folkbokfördes jämfört de som folkbokfördes . Bland personer som anlände var mellan inskrivna som Sökande i program med aktivitetsstöd . Det vanligaste programmet var för dessa Förberedande insatser. Bland personer som anlände var istället mellan inskrivna som Sökande i program med aktivitetsstöd. Av dessa gick mellan i programmet Jobb och utvecklingsgaranti som är indelad i tre faser och kortfattat innebär att individen får coaching, arbetsträning och slutligen samhälls- nyttig sysselsättning. Slutligen bör nämnas att åtgärderna vid första inskrivning och vid inskrivning efter folkbokföring är slående lika. Anmärkning: Samplet består av utrikes födda som invandrat till pga familjeband eller pga de är skyddsbehövande. I samplet ingår endast nyanlända som inte invandrat till . Anmärkning: Samplet består av utrikes födda som invandrat till pga familjeband eller pga de är skyddsbehövande. I samplet ingår endast nyanlända som inte invandrat till . Sambandet mellan individuella bakgrundsfaktorer och utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden Detta avsnitt analyserar vilka individuella bakgrundsfaktorer som bäst förklarar nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Det hävdas ofta att till insats hos Arbetsförmedlingen ökar möjligheten till sysselsättning. Vi börjar därför med att under- söka hur tid till insats påverkar sannolikheten att vara sysselsatt efter folkbokföring. Sysselsättning definieras som att individen har fått kontrolluppgift från arbetsgivare . Vi har skattat linjära regressionsmodeller med . Resultaten presenteras i Tabell 6.1. Det finns ett starkt samband mellan tid till insats och sannolik- heten att vara sysselsatt efter invandring. Män som fick vänta till första insats hos Arbetsförmedlingen har exempelvis lägre sannolikhet att vara sysselsatta jämfört med män som fick insats som de skrevs in. Motsvarande siffra för kvinnor är . Det dock värt att igen påpeka att dessa samband inte nödvändigtvis kan ges en kausal tolkning. Anmärkning: Urvalet består av utrikes födda som invandrat till samt 2005 pga familje - band eller pga de är skyddsbehövande. I urvalet ingår endast nyanlända som inte tidigare invandrat till . Modellen skattas med en linjär sannolikhetsmodell och estimaten ska tolkas i procent i relation till referensåret. Samtliga regressioner kontrollerar för samma oberoende variabler som i Tabell 6.2. Robusta standardfel inom parentes. * betecknar signifikant på 5-procentsnivån. Efter att ha dokumenterat att till insats tycks leda till ökad sysselsättning fortsätter vi analysen med att fråga oss vilka individuella bakgrundsfaktorer som bäst förklarar tid till in- skrivning och insats. Våra regressionsresultat som presenteras separat för män och kvinnor återfinns i Tabell 6.2. Ett av de mest slående resultaten är att barn i åldern kraftigt ökar tiden till inskrivning och insats för kvinnor men inte för män. Att ha ett extra barn i åldern ökar exempelvis tid till inskrivning på Arbetsförmedlingen bland kvinnor med eller, annorlunda uttryckt, med strax . I genomsnitt har alltså kvinnor med två barn i detta åldersintervall till inskrivning. Vi ser också att universitets- utbildning kraftigt minskar tiden till inskrivning, med ungefär (eller 4 månader) jämfört med personer med endast grundskoleutbildning. Det finns dock inget starkt samband mellan utbildning och tid till insats. Vidare finner vi att män med grund för bosättning övriga familjeband i genomsnitt blir inskrivna snabbare än skydds- behövande män. Liknande gäller för kvinnor vad beträffar tid till insats. Kvinnor med grund för bosättning övriga familjeband blir dock i genomsnitt inskrivna senare än kvinnor med skydds- behov om de kommer från ett icke-västland. Slutligen ser vi att utrikes födda som anlände har signifikant till inskrivning och insats jämfört med de som anlände . Anmärkning: Urvalet består av utrikes födda som invandrat till samt 2005 pga familjeband eller pga de är skyddsbehövande. I urvalet ingår endast nyanlända som inte invandrat till . Urvalet är i panel (1) är betingat på att i nskrivning ska ha skett efter folkbokföring och urvalet i panel (2) är betingat på att insats skett efter inskrivning. Oberoende variabler mäts för folkbokföringsåret. Modellen skattas med . Samtliga regressioner kontrollerar för folkbokföringsår och regressionerna i panel (2) kontrollerar dessutom för inkrivningsår. I kategorin Västländer ingår invandrare från , samt . Robusta standardfel inom parentes. * betecknar signifikant på 5-procentsnivån. Som vi sett skrivs en stor andel av de nyanlända in i SFI. Tabell 6.3 analyserar sambandet mellan individers bakgrundsegenskaper och sannolikheten att återuppta SFI efter avhopp. Eftersom urvalet är relativt litet är den statistiska osäkerheten i denna analys stor. Vi ser dock att män med universitetsutbildning har 44,8 pro- cents lägre sannolikhet att återuppta SFI jämfört med män med grundskoleutbildning. Vi ser också att motsvarande sannolikhet är högre för utrikes födda från ett icke- västland jämfört med de från ett västland. Anmärkning: Urvalet består av utrikes födda som invandrat till pga familjeband eller pga de är skyddsbehövande. I urvalet ingår endast nyanlända som inte invandrat till . Oberoende variabler mäts för folkbokföringsåret. Modellen skattas med . I kategorin Västländer ingår invandrare från , samt . Robusta standardfel inom parentes. * betecknar signifikant på 5-procentsnivån. och (2001), Invandrare arbets- marknad, i A. (red. ), Ofärd i välfärden, SOU 2001:54, s. 101–142, Hammarstedt och (2012), Human capital transmission and the earnings of second-generation immigrants in , under publicering i Integrationspolitiska maktutredningen (2004), Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärd- staten, SOU 2004:22 (2006), Rapport integration 2005, Integrations- verket Niknami (2012), Intergenerational Transmission of Education Among Immigrant Mothers and Their Daughters in , i Essays on Inequality and Social Policy: Education, Crime and Health, doktorsavhandling, SNS (2006), Fritt inträde? Ungdomars och invandrares väg till det första arbetet, O. , R. , O. , A. , Anmärkning: Urvalet består av utrikes födda som invandrat till samt 2005 pga familjeband eller pga de är skyddsbehövande. I urvalet ingår endast nyanlända som inte invandrat till . Enkät till ansvariga för arbetsmarknadsverksamheten i kommuner skickade utredningen ut en webbenkät till ansvariga för arbetsmarknadsverksamheten i samtliga 290 kommuner. Enkäten syftade till att ge en bild av vilka arbetsfrämjande insatser kommuner väljer att erbjuda nyanlända invandrare. hade 239 kommuner eller svarat på enkäten (svarsfrekvensen på enskilda frågor är i enstaka fall lägre). För att få en bild av om bortfallet riskerar att inverka negativt på enkätresultatens representativitet har utredningen genomfört en bortfallsanalys. I bortfallsanalysen jämförs de kommuner som besvarat enkäten med kommuner i stort utifrån de två bakgrundsvariablerna kommungrupp respektive storlek på mottagande 2010. De två bakgrundsvariablerna är valda för att båda kan ha betydelse för vilka arbetsförberedande insatser som kommunerna erbjuder nyanlända. Det är exempelvis tänkbart att kommuner med stort flyktingmottagande och många nyanlända erbjuder fler insatser än kommuner med ett litet mottagande. Det är vidare möjligt att små kommuner i glesbygd erbjuder andra typer av insatser än en storstadskommun. Bortfallsanalysen visar att kommunerna som besvarat enkäten liknar kommuner i stort med avseende på både kommun- gruppssammansättning och storlek på mottagande. I kombination med enkätens höga svarsfrekvens indikerar bortfallsanalysen att enkätsvaren ger en god representativitet för kommuner. Till ansvarig i arbetsmarknadsverksamhet som arbetar målgruppen nyanlända invandrare Enkätundersökning om arbetsfrämjande insatser för nyanlända invandrare. Denna enkät genomförs av utredningen om ökat arbetskrafts- deltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhörig- invandrare, . För att få en bild av vilka arbets- främjande insatser kommuner väljer att erbjuda nyanlända invandrare genomför vi denna enkät. Utredningen ska lägga fram för förslag till regeringen på insatser som kan påskynda etableringen för nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare och öka deras möj- ligheter till arbete och delaktighet. Information om utredningen finner du på . Vi hoppas att du vill besvara enkäten, det tar 10- . Dina svar är viktiga för att utredningen ska kunna lämna väl- grundade förslag till åtgärder. Notera att du inte kan kopiera enkäten, länken är unik och enkäten kan bara besvaras en gång. Det går dock bra att vidarebefordra . Vi behöver ditt svar . Du som besvarar enkäten är helt anonym och svaren kan varken kopplas till dej eller till din förvaltning. Vi som arbetar med undersökningen har tystnadsplikt. Dina uppgifter skyddas enligt 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) samt personuppgiftslagen (1998:204). Om du har frågor om enkäten kontakta gärna utrednings- sekreterarna , , eller , , . Stort tack på förhand! Om du vill se alla enkätfrågorna innan du börjar besvara enkäten klickar du på skrivarikonen längst ned på denna sida. När du vill börja trycker du på "nästa" nere i högre hörnet. Dina svar sparas löpande. Om du pausar svarandet finns dina svar kvar när du öppnar enkäten på nytt. Du kan även ändra svar som du tidigare lämnat. Flyktingmottagna avser personer som omfattas av etablerings- lagen (2010:197)1 eller av tidigare bestämmelser om introduktion för nyanlända flyktingar. Övriga nyanlända avser utrikes födda personer som inte omfattas av flyktingmottagandet och som har varit i än . Erbjuder din kommun någon arbetsförberedande insats för arbets- lösa? Med arbetsförberedande insats avses insats som din kommun helt eller delvis finansierar. Nedan listas ett antal arbetsförberedande insatser som kommuner kan erbjuda. Markera de som din kommun erbjuder, som projekt och/eller ordinarie verksamhet. 1 Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare omfattar nyanlända i arbetsför ålder (20– ) samt nyanlända i åldern 18–utan föräldrar i , som har beviljats uppehållstillstånd som flykting, kvotflykting, skyddsbehövande i övrigt eller som anhöriga till dessa om den anhöriga har ansökt om uppehållstillstånd från att personen som han eller hon har anknytning till togs emot i en kommun. Nedan listas ett antal arbetsförberedande insatser som kommuner kan erbjuda. Markera de som din kommun erbjuder, som projekt och/eller ordinarie verksamhet. - Yrkeskompetensbedömning, för underlag för vidare planering Nedan listas ett antal arbetsförberedande insatser som kommuner kan erbjuda. Markera de som din kommun erbjuder, som projekt och/eller ordinarie verksamhet. - Validering, formell bedömning av utbildning/arbetslivserfarenhet Nedan listas ett antal arbetsförberedande insatser som kommuner kan erbjuda.