sou · H0B380 · 2012-11-29 00:00:00 — I bestämmelsens fjärde stycke har paragrafen med den nya anställningsformen (5 a §) lagts till som en av de paragrafer som innehåller bestämmelser som innebär att arbetsgivaren i vissa fall är skyldig att informera och överlägga med arbetstagaren och berörd arbetstagarorganisation samt att tillämpa ett visst förfarande i sam- band med att ett anställningsavtal ingås eller upphör. Paragrafen är ny och innehåller förutsättningarna för att avtal om en tidsbegränsad utbildningsanställning ska träffas. Avtal om utbildningsanställning får träffas för den som inte fyllt . Anställning är endast tillåten så länge utbildning enligt gällande utbildningsplan pågår. Utbildningsinnehållet bygger på en överenskommelse mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. Det finns därför inget standardi- serat utbildningsinnehåll. I vissa utbildningsplaner kommer färdig- hetsträning ingå som utbildningsmoment, i andra kan utveckling av social förmåga ingå. Utredningens överväganden i denna del framgår av avsnitt 8.8. Anställning är tillåten så länge utbildning pågår enligt plan. Det är därför viktigt att varje utbildningsmoment är tydligt beskrivet i planen, så att det går att avgöra om utbildning pågår enligt denna. I andra stycket regleras att anställningen övergår i en tillsvidare- anställning, om inte besked lämnats före anställningstidens utgång om att anställningen inte ska fortsätta. Av tredje stycket framgår att anställningen får avbrytas även före anställningstidens utgång. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 6 § bestämmelse om provanställning. Anställningen kan alltså avbrytas utan angivande av skäl. Det är möjligt att avbryta anställningen . Arbetsgivaren ska dock lämna besked i förväg enligt 30 b §. I sista stycket finns information om att arbetstagaren inte har företrädesrätt till återanställning. Paragrafen är ny. Av paragrafen framgår att en utbildningsplan ska vara skriftlig och vad den ska innehålla. Utredningens övervägan- den framgår av avsnitt 8.8. Arbetstagaren och arbetsgivaren ska komma överens om utbildningens mål som ska framgå av den skriftliga planen. Ju tydligare målen med utbildningsinnehållet är angivet, desto större förutsättningar finns det för lärande i anställ- ningen. Arbetsgivaren och arbetstagaren ska också vara överens om hur utbildningen ska genomföras och hur stor andel av den genom- snittliga arbetstiden som utbildningen beräknas omfatta under olika perioder av anställningen. Hur utbildningen genomförs och vilken arbetstid som beräknas kommer styras av utbildningens mål. Av planen ska framgå hur utbildningen följs upp. Det ska också framgå vem eller vilka som är handledare. Om det inte finns en skriftlig utbildningsplan med i paragrafen angivna uppgifter är en utbildningsanställning inte tillåten. Om anställningen inte innehåller det utbildningsinnehåll som definieras i utbildningsplanen är anställningen inte heller tillåten. Paragrafen är ny och ger arbetstagaren en rätt till intyg. Intyget ska innehålla en strukturerad bedömning och värdering av de kun- skaper och den kompetens som arbetstagaren förvärvat under anställningen. Det är alltså inte fråga om att lämna värdeomdömen och vitsord. Arbetsgivaren har möjlighet att låta annan medverka i upprättandet av intyget. Paragrafen är ny. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 31 § om provanställning. En arbetsgivare som inte vill att utbildningsan- ställningen ska övergå i en tillsvidareanställning ska underrätta arbetstagaren om detta innan anställningstiden löper ut. Om arbetsgivaren vill avbryta anställningen innebär kravet på besked att den arbetsgivare som inte vill vänta utan vill avbryta anställningen , får betala lön och eventuellt allmänt skadestånd för brott mot denna paragraf. Om arbetstagaren är fackligt organiserad ska arbetsgivaren varsla den lokala fackliga organisationen med underrät- telsen. Arbetstagaren och den lokala arbetstagarorganisationen har rätt till överläggning med arbetsgivaren om beskedet. Av 2 § fjärde stycket framgår att det är tillåtet att göra avvikelser genom kollektivavtal såvitt gäller den lokala arbetstagarorganisationens rättigheter. om statsbidrag för vuxenutbildning i samband med en utbildningsanställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd Den inledande paragrafen anges att förordningen innehåller bestäm- melser om statsbidrag i samband med utbildningsanställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd. I denna paragraf anges att vad som avses med vuxenutbildning och att utbildning kan lämnas i form av nationella kurser, orienterings- kurser och individuella kurser. Här framgår också att utbildningen till övervägande del ska genomföras på en arbetsplats. Paragrafen innehåller en bestämmelse som innebär att det inte ska finnas någon nedre åldersgräns för att delta i vuxenutbildning i samband med utbildningsanställning. Av skollagen 20 kap. 20 § framgår att vuxen är behörig från och med andra kalenderåret det år han eller hon fyller . Behörig är också den som är yngre men har slutfört utbildning på ett nationellt program i gymnasie- skolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighets- villkor. Regeringen kan meddela ytterligare föreskrifter om att behörighet ska inträda tidigare. För den som är yngre och inte slutfört utbildning innebär bestämmelsen en möjlighet att delta i vuxenutbildningen. Av paragrafen framgår att kommunen även kan få statsbidrag för utbildning av handledare på arbetsplatsen. Denna paragraf innebär att 3 kap. 7 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning, som innehåller ytterligare bestämmelser om urval om samtliga behöriga sökande inte kan antas, inte ska tillämpas. Utredningens utgångspunkt är att det statsbidrag som lämnas till kommunen täcker kostnaderna för den utbildning som lämnas. Det bör därför inte uppställas några hinder att anta just dessa elever till den utbildning de är i behov av. Här anges att en förutsättning för statsbidrag är att den utbildning som lämnas till anställd med utbildningsanställning ska medverka till att ge en grundläggande yrkesutbildning och en möjlighet att, under en handledares ledning, få kunskaper inom yrkesområdet. Av denna paragraf framgår att utbildningen ska planeras i samråd med arbetsgivaren. Kommunen ska också erbjuda validering och beakta en elevs tidigare förvärvade kunskaper och kompetens vid planering och genomförande av utbildningen. Målen för lärandet ska fastställas gemensamt av vuxenutbildningen, eleven, d.v.s. arbetstagaren, och arbetsgivaren. Utbildningen ska till övervägande del genomföras på elevens arbetsplats. Det är därför viktigt att kommunen ser till att reglera sina och arbetsgivarens åtaganden i samband med det arbetsplats- förlagda lärandet. Kommunen behöver få tillgång till arbetsplatsen för att följa upp det lärande som sker där. Statsbidrag ska lämnas för utbildning av handledare på arbetsplat- sen. I denna paragraf framgår vad sådan utbildning ska omfatta. Ansökan om statsbidrag ska ges in till . Av denna paragraf framgår med vilket belopp statsbidraget ska lämnas. Beloppet är en schablon och beräknat utifrån att en stor del av lärandet sker genom arbetsgivarens försorg. Statsbidraget ska täcka dels kostnader i samband med antagande till utbildningen men framför allt kostnader för kartläggning, validering, informa- tion och vägledning som ska mynna ut i ett upprättande av en individuell studieplan. För handledarutbildning enligt förordning (2010:2016) om stats- bidrag för lärlingsutbildning för vuxna berättigar varje handledare kommunen till statsbidrag med högst per tolv- månadersperiod. Av denna paragraf framgår att statsbidraget för handledarutbildning uppgår till för varje utbildnings- anställd vid ett företag som utbildar handledare. 13–18 §§ Paragraferna innehåller bestämmelser om uppföljning och redovis- ning, återbetalning och återkrav, bemyndiganden samt överkla- gande. Motsvarande bestämmelser finns i förordning (2010:2016) om statsbidrag för lärlingsutbildning för vuxna. 11.3Förslaget till förordning om statsbidrag för utbildningsanställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd Av denna paragraf framgår att statsbidrag endast lämnas för utbildningsanställningar enligt LAS. Kollektivavtalsreglerade anställ- ningsformer omfattas inte av denna förordning. Här framgår att bidraget ska lämnas till arbetsgivaren. Endast arbetsgivare som är registrerad som arbetsgivare hos vid beslutstillfället har rätt till statsbidrag. Statsbidraget lämnas med per tolvmånadersperiod, vilket motsvarar . ska fatta beslut om stödet. Beslutet ska omfatta hela den avsedda anställningstiden. Sådana förändringar som påverkar stats- bidragets storlek, t.ex. att anställningen upphör , ska omgå- ende anmälas. kan behöva uppgift om bl.a. utbildningsplan för att bedöma att arbetsgivaren har en anställd med utbildnings- anställning och därmed rätt till bidrag. En oriktig uppgift som kan föranleda återbetalning är t.ex. om arbetstagaren inte får utbildning enligt utbildningsplan. Då är inte förutsättningarna för anställning uppfyllda. Ränta kan tas ut på statsbidrag som krävs tillbaka. Statens skolverks beslut enligt denna förordning får inte över- klagas. har rätt att genom föreskrift ytterligare reglera verk- ställigheten. Apprenticeship supply in the Member States of Union. Final Report 2012, : Publications Office of Unions. Arbetsförmedlingens Återrapportering Arbetsmarknadspolitiska program Årsrapport . , och , (1996), Education, Training and the Global Economy. , , , och , (2000), Towards a Framework for the Comparative Analysis of Formation, i and Development, Volym 4 nr 1. VET in Europe – Country Report. 2011. services/vet-in-europe-country-reports.aspx. Vet in Europe – Country Report. 2011. services/vet-in-europe-country-reports.aspx. , (2010), Forskning om kompetensutveckling i företag och organisationer, i , , (red. ), Arbetsplats- lärande – att leda och organisera kompetensutveckling. , , , och (2004), Recognition of tacit skills: outcomes in adult learning and work re-entry, i lopment. Vol 8(1). Företagarna, och kollektivavtalen – det måste bli frivilligt att teckna kollektivavtal. Rapport från Företagarna, . Gessler, (2009), Situated Learning and Cognitive Appr- enticeship, i Maclean, och , (red. International Handbook of Education for the Changing World of Work. Bridging Academic and Vocational Learning. Goeggel, och , , (2009), Good Occupation – Bad Occupation? The Quality of Apprentice Training, Discussion Paper nr 09-024. KIs rapport nr 17 2012. Kollektivavtal och arbetsmarknad: Minimilöner och flyktinginvandrares arbetsmarknadssituation Kolb, ., Boyatzis, och Charalampos Mainemelis (2001), Experiential Learning Theory: Directions, i Sternberg, . och Li-fang , (red. ), Perspectives on Cognitive, Learning, and Thinking Styles. Synthesis Report of the Reviews of Vocational Education and Training. , , Fuller, Alicon, , , , , , , , och (2004), Workplace Learning: Perspectives. Learning as Paper, No. , , (2005), Im Still Scrubbing the Floors: Experiencing Youth Apprenticeships in and , i Work, Employment and Society, Volym 19 nr 1. , , , och (2008), Education in the Learning Economy: a European perspective, i Policy Futures in Education. Vol 6(6). Lunning, , , (2010), Anställningsskydd, en lagkommentar, Juridik. och lönebildningen 2011. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Vår syn på Lärande i arbete (). Tematisk kvalitetsgranskning 2011. Utbildningsanordnares systematiska kvalitetsarbete inom . New Skills for New : Action Now. A Report by the on New Skills for New for Commission. Synthesis Report of the Reviews of Vocational Education and Training. , (2011), Förtidspensionering av unga. En fråga om utsortering efter utbildningsnivå och socioekono- misk bakgrund? Underlagsrapport nr 5 till den Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S 2010:04). Onstenk, , (2009), Connections of School- and Work- Based Learning in the , i , och , (red. ), Towards Integration of Work and Learning, : . Quintini, , , . & , (2007), The Changing Nature of the School-to-Work Transition Process in Countries. , , , , , och Gellner, (2010), Trainee Pay in , and : Markets and Institutions. , (2005), Tacit Knowledge versus explicit know- ledge. Approaches to knowledge management practice, i , , , och , (red.) Handbook of the Knowledge Economy. Cheltenham: Ed-ward . Skolinspektionen Kvalitetsgranskning Rapport 2011:2. Arbets- platsförlagd utbildning i praktiken – en kvalitetsgranskning av gymnasieskolans yrkesförberedande program. Pressmeddelande 2012 10 01 Färre elever började lär- lingsutbildning. /publicerat/arkiv_pressmeddelanden/2012/farre- elever-borjade-larlingsutbildning-1.183094. Kommuner och Landsting. Kommunerna och arbetsmark- nadspolitiken En redogörelse för aktuell lagstiftning och sam- verkansformer. Stalder, och , (2009), Vocational Education and Training in : Organisation, Deve- lopment and Challanges for the Future. Steedman, , (2010), of Apprenticeship in 2010. International Comparisons: , , , , , , and . Steedman, , (2012), Overview of apprenticeship systems and issues. contribution to the G20 Task Force on Employ- ment. Study on quality systems in work based learning and assessment in European VET. Tips och idéer för företagets arbete med praktik. Att söka men inte finna. Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät . Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät . Temagruppen Unga i arbetslivet, (2012), uppföljning av unga som varken arbetar eller studerar. Skrifter utgivna av Temagruppen Unga i arbetslivet 2012:4. Metoder för att bryta ungas utanförskap – exempel från . Valideringsdelegationens slutrapport – Mot en nationell struktur (2008). , (2008), Workplace Learning: a literature review. , (2000), Communities of Practice and , i Organization. Vol 7(2). , (2008), Assessing context-based learning: not only rigorous but also relevant, i Assessment & Evaluation in Vol 33(4). : YH- myndigheten. Zwick, , (2007), Apprenticeship Training in – Investment or Productivity Driven?, paper nr Ds 2001:6 Genomförande av deltids- och visstidsdirektiven. Ds 2002:56 arbetsrätt för ett föränderligt arbetsliv. Ds 2011:22 Anmälningsskyldighet vid utstationering samt förtyd- ligande avseende missbruk av visstidsanställning enligt anställ- ningsskyddslag. Ds 2012:25 Förstärkt skydd för arbetstagare med allmän visstidsan- ställning och vikariat. Ds 2012:26 Jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet m.m. . Maj:ts proposition med förslag till lag om anställningsskydd m.m. 1975/76:105 med förslag till arbetsrättsreform m.m. Prop. 1981/82:71 om ny anställningsskyddslag m.m. 1990/91:85 Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och vuxenutbildningen. 1993/94:67 om ändringar i lagen om anställningsskydd och i lagen om medbestämmande i arbetslivet. 2001/02:97 Lag om förbud mot diskriminering av deltids- arbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning, m.m. 2005/06:185 Förstärkning och förenkling – ändringar i anställningsskyddslagen och föräldraledighetslagen. 2006/07:111 Bättre möjligheter till tidsbegränsad anställning, m.m. . 2007/08:95 Ett starkare skydd mot diskriminering. Integra- tion- och jämställdhetsdepartementet. 2009/10:165 Den nya skollagen - för kunskap, valfrihet och trygghet, . SOU 1948:27 skolkommissions betänkande med förslag till riktlinjer för det svenska skolväsendets utveckling. SOU 1966:3 Yrkesutbildningsberedningen. SOU 2008:102 Brist på brådska - en översyn av aktivitetsersätt- ningen. SOU 2009:85 Gymnasial lärlingsutbildning – hur blev det? Erfa- renheter från första försöksåret. SOU 2010:19 Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. SOU 2010:60 Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. Integ- ration- och jämställdhetsdepartementet. SOU 2011:11 Huvudbetänkande. Utar- betad inom . SOU 2011:72 Gymnasial lärlingsutbildning – med fokus på kvali- tet! Hur stärker vi kvaliteten i gymnasial lärlingsutbildning? SOU 2012:50 Nystartszoner. SOU 2012:62 Uppsägningstvister, En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare. – statistik om högskolan. Arbetskraftsundersökningarna (). LISA-databasen (beställda hos SCB avseende ålders- gruppen 16–). Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS). Lärlingsprovanställning – en ny En särskild utredare ska utreda och föreslå lösningar i fråga om en ny anställningsform med utbildningsinnehåll för unga – lärlings- provanställning. utreda vilka arbetsrättsliga regler som bör gälla för anställnings- formen, analysera och lämna förslag på hur utbildningsinnehållet i anställningen ska regleras och kvalitetssäkras, analysera och ta ställning till vilka möjligheter till kombina- tioner av en lärlingsprovanställning med andra lärlingsprov- anställningar samt andra former av anställningar som bör vara möjliga, och analysera relevanta delar av och övriga inter- nationella åtaganden för att säkerställa att de nya reglerna och det sätt på vilket de samverkar med befintliga regler stämmer överens med dessa. Utredaren ska lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Ny anställningsform med utbildningsinnehåll för unga Regeringens övergripande mål är att stärka arbetslinjen och att alla som vill och kan arbeta också ska få möjlighet att få ett arbete. Regeringen ser det angeläget att underlätta för unga kvinnor och män att etablera sig på arbetsmarknaden och att särskilt stimulera mindre företag att anställa. Den svenska modellen utgör en god grund för en väl fungerande arbetsmarknad och det finns enligt regeringens mening inte skäl till några större förändringar av arbetsrätten. Vissa grupper, exempelvis unga, kan dock till följd av utform- ningen av vissa delar av arbetsrätten möta svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Det finns därför skäl att genomföra mindre justeringar av gällande regler för att minska dessa problem. Att inrätta en ny lärlingsprovanställningsform är en sådan insats, vilken också har aviserats i budgetpropositionerna . Det finns olika möjligheter till arbetsplatsförlagt lärande och till tidsbegränsade anställningar, som regleras dels i författning, dels i kollektivavtal. Inom utbildningsområdet har gymnasial lär- lingsutbildning införts och regeringen har aviserat sin avsikt att lägga fram förslag till om en särskild arbetsrättslig reglering så att lärlingar ska kunna kombinera utbildning inom den nya gymnasieskolan med anställning på ett företag. Den nya lärlingsprovanställningsform som föreslås bör utformas på sådant sätt att den kompletterar övriga möjligheter. Regleringen ska utformas på sådant sätt att den är tillämplig på hela arbets- marknaden, särskilt med beaktande av små företags behov. Det kan noteras att många små företag saknar kollektivavtal. Vissa generella utgångspunkter ska gälla för anställningsformen. Den ska endast kunna erbjudas en person som är och under som längst 18 månader. Det ska vara möjligt att göra avsteg från regleringen genom kollektivavtal. Löne- och anställ- ningsvillkor ska regleras på sedvanligt sätt genom avtal och lämnas därmed utanför utredarens uppdrag. När det gäller den valda åldersgränsen kan följande sägas. Enligt 2 kap. 1 § diskrimineringslagen (2008:567) får arbetsgivare inte av skäl som har samband med ålder diskriminera den som hos arbets- givaren gör en förfrågan om arbete eller söker arbete. Enligt 2 kap. 2 § 4 diskrimineringslagen hindrar förbudet dock inte särbehandling på grund av ålder, om den har ett berättigat syfte och de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet. Vissa typer av anställningar är typiskt sett avsedda för yngre, mindre erfarna arbetstagare. Att anställningar som lärlingar förbehålls yngre arbets- sökande för att underlätta för unga kvinnor och män att få tillträde till arbetsmarknaden, får anses vara ett berättigat syfte. En ålders- gräns är både lämplig och nödvändig för att uppnå syftet. En person som fullföljt gymnasiala studier kan därmed ingå denna form av anställningsavtal. minskas risken att anställningsformen används för personer som kan antas redan ha skaffat sig grundläggande arbetslivserfarenhet. Den nya anställningsformen bör i första hand regleras i lagen (1982:80) om anställningsskydd, men även andra alternativ kan övervägas. undersöka om anställningsformen överlappar andra typer av lär- lingsanställningar och i så fall analysera konsekvenserna av detta, analysera anställningsformens eventuella inverkan på ungdomars incitament att inleda eller slutföra sina gymnasiestudier, alter- nativt om en lärlingsprovanställning bör kunna vara ett alterna- tiv för ungdomar som inte önskar studera vidare, analysera för- och nackdelar med att införa en begränsning av i vilken ålder en arbetstagare tidigast ska kunna ingå en lärlings- provanställning, och analysera anställningsformens tänkbara inverkan på former av utbildningar under anställning som regleras genom kollektiv- avtal. Anställningsformen och dess tillämpningsområde Den nya anställningsformen ska utformas på ett sätt som långsik- tigt gynnar både arbetsgivare och arbetstagare. Lärlingsprovanställningsformen måste vara attraktiv för arbets- givare så att dessa väljer att anställa, bland annat genom att vara lätt att förstå och använda sig av. Arbetsgivare och arbetstagare kan antas ha delvis olika intressen i förhållande till anställningsformen. Arbetsgivaren kan antas ha önskemål om att anställningsformen ska vara så flexibel som möjligt och att den utbildning som ges i första hand ska gynna den egna verksamheten. Arbetstagaren kan antas ha önskemål om att etablera sig på arbetsmarknaden, få anställningstrygghet och ett utbildningsinnehåll som ökar anställningsbarheten även hos andra arbetsgivare än den där lärlingsprovanställningen innehas. Utredaren ska mot denna bakgrund och med utgångspunkt i de nuvarande reglerna om provanställning i lagen (1982:80) om anställningsskydd utreda och ta ställning till hur olika intressen i fråga om flexibili- tet, anställningsskydd och utbildningsinnehåll bör balanseras, analysera och ta ställning till behovet av en särskild reglering av lärlingsprovanställdas arbetsrättsliga ställning i förhållande till övriga arbetstagare eller tidigare arbetstagare på arbetsplatsen, exempelvis i arbetsbrists- och företrädesrättssituationer, analysera och ta ställning till vilka möjligheter till kombina- tioner av en lärlingsprovanställning med andra lärlingsprov- anställningar samt andra former av anställningar som bör vara möjliga, utreda och ta ställning till vilka sanktioner som bör knytas till anställningsformen och de krav som är en förutsättning för dess ingående, och om det bedöms lämpligt, föreslå en annan benämning på anställ- ningsformen än lärlingsprovanställning. Överenskommelse mellan arbetsgivaren och arbetstagaren om ett utbildningsinnehåll ska vara en förutsättning för att ett avtal om lärlingsprovanställning ska kunna ingås. utreda och ta ställning till hur kravet på utbildningsinnehåll ska utformas och kvalitetssäkras. Utgångspunkten för hur kravet på utbildningsinnehåll ska utfor- mas och kvalitetssäkras ska vara att det i samband med anställning- ens ingående upprättas en plan för utbildningen i vilken anges exempelvis -vem som är handledare, -vilka inslag av utbildning som kommer att genomföras , och -hur stor del av arbetstiden som utbildningen kommer att omfatta under olika perioder av anställningen. Arbetstagaren bör efter fullföljd anställningsperiod kunna få den under lärlingsprovanställningen förvärvade kompetensen doku- menterad. föreslå en lämplig form för dokumentation av den kompetens som arbetstagaren har förvärvat under lärlingsprovanställningen. Utredaren ska analysera relevanta delar av och övriga internationella åtaganden, särskilt direktiv (99/70/EG) om ramavtalet om visstidsarbete, undertecknat av EFS, UNICE och CEEP samt dess bilaga (visstidsdirektivet) och direktiv (2000/78/EG) om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet.