sou · H0B344 · 2012-06-28 00:00:00 — 3.Ange det antal av de underställda besluten som vid den initiala prövningen upphävts av domstolen, samt beträffande vart och ett av dessa vilket/vilka tvångsmedel upphävandet avsåg, vilken brottsmisstanke (rubricering) åklagarbeslutet grundat sig på och det år upphävandebeslutet meddelades: b. brottsmisstanke (rubricering) avser (HTA, HTÖ, HKÖ och/eller kvarhållande av försändelse) (För det fall antalet upphävda beslut är större än tre, fortsätt nedan eller på baksidan.) Ansökan vid domstol om tvångsmedel 1.Ange antalet initiala ansökningar vid domstol om tvångsmedel enligt Utredningslagen i ärendet (dvs. exklusive eventuella underställanden av interimistiska tillstånd eller ansökningar om förlängning av tidigare meddelade tillstånd)ˣ: ˣ Om ansökan innefattar nytt tvångsmedel, ny misstänkt, ny teleadress eller ny plats är det en initial ansökan, och inte en förlängningsansökan, även om ett tidigare tillstånd meddelats i ärendet. 2.Ange det antal av de initiala ansökningarna som återkallats innan domstol i ärendet fattat beslut i frågan: Har något avslag på ansökan om tvångsmedel enligt Utredningslagen meddelats av domstol i ärendetˣ? ˣ Om en ansökan avsett flera olika tvångsmedel (t.ex. hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning) och tillstånd inte getts beträffande alla dessa, medför detta ett avslag beträffande tvångsmedel som omfattas av ansökan men inte av tillståndet. Om svaret är JA: 1.Ange antalet avslag på initiala ansökningar om hemliga tvångsmedel enligt Utredningslagen i ärendet , samt beträffande vart och ett av dessa avslag vilket/vilka tvångsmedel avslaget avsåg, vilken brottsmisstanke (rubricering) ansökan grundat sig på och det år avslagsbeslutet meddelades: Tvångsmedel som avslaget avser b. brottsmisstanke (rubricering) (HTA, HTÖ, HKÖ och/eller beslag) (För det fall antalet avslag är större än tre, fortsätt nedan eller på baksidan.) 2.Ange antalet avslag på ansökningar om förlängning av tillstånd enligt Utredningslagen i ärendet: Har tillstånd till tvångsmedel enligt Utredningslagen meddelats av domstol i ärendet? Om svaret är JA eller interimistiskt åklagarbeslut meddelats i ärendet (se A ovan): 1.Ange antalet initiala tillstånd enligt Utredningslagen i ärendet (oavsett om det initiala beslutet är ett interimistiskt åklagarbeslut eller ett domstolsbeslut)ˣ: ˣ Om ett beslut omfattar ett nytt tvångsmedel, en ny misstänkt, en ny teleadress eller en ny plats är det ett initialt beslut, och inte ett förlängningsbeslut, även om ett tidigare tillstånd meddelats i ärendet. Ange antalet misstänkta som omfattats av tillstånd enligt Utredningslagen i ärendet: Ange för vart och ett av tillståndenˣ enligt Utredningslagen i ärendet följande (ifylls i tabell på separat blad): ˣ När såväl ett initialt beslut som ett eller flera förlängningsbeslut meddelats ses detta därvid gemensamt som ett tillstånd Det eller de tvångsmedel som tillståndet omfattar. De brottsmisstankar (rubriceringar) som tillståndet avsett. c.Antalet misstänkta som tillståndet avsett. d.Den totala längden för tillståndet (dvs. inklusive såväl den tid som det initiala beslutet avsett – i förekommande fall inklusive tiden enligt interimistiska beslut – som den tid som lagts till genom eventuella förlängningsbeslut) – för tillstånd som löper när blanketten fylls i anges löpande, e.Den totala tid som verkställighet pågått (dvs. den tid som avlyssning eller övervakning faktiskt kunnat ske, sammanlagt enligt både initialt beslut och eventuella förlängningsbeslut) – för tillstånd som löper när blanketten fylls i anges löpande f.Om tillståndet gällt enligt ett interimistiskt åklagarbeslut. g.Vilka teleadresser eller platser som i förekommande fall avlyssnats eller övervakats (se alternativ i tabell). h.Vilket år det initiala tillståndsbeslutet meddelades. i.Om ansökan om tillståndet föranletts av en begäran om rättslig hjälp från annat land – oavsett om förundersökning inletts i eller inte (JA/NEJ) j.Om tillståndet hade kunnat erhållas utan tillämpning av Utredningslagen, dvs. på grundval av de allmänna bestämmelserna i 27 kap. (åklagarens bedömning, JA/NEJ) k.Har användningen av tvångsmedel enligt tillståndet varit till nytta vid förundersökningen (på sätt som framgår av i-viii nedan)? (JA/NEJ) Om svaret är JA: Ange om användningen av tvångsmedel enligt tillståndet har lett till ˣMed lett till avses att effekten ska ha varit ett direkt resultat av tvångsmedlet. Däremot finns inget krav på att tvångsmedlet ska ha varit ensamt avgörande för den redovisade effekten. Flera av alternativen nedan kan föreligga . i.användande av ett annat tvångsmedel, hemligt eller öppet, mot den misstänkte (JA/NEJ) ii.användande av tvångsmedel, hemligt eller öppet, mot annan än den misstänkte (JA/NEJ) iii.att en misstänkt person avförts från brottsutredningen (JA/NEJ) iv.uppgifter som används vid förhör i ärendet (JA/NEJ) v.att åtal väckts mot den misstänkte (JA/NEJ) vi.uppgifter som åberopats som bevisning vid huvudförhandling (JA/NEJ) vii.uppgifter som använts som överskottsinformation enligt 27 kap. 23 a § ? (JA/NEJ) viii.annan effekt av betydelse för utredningen/lagföringen av det brott tillståndet avser [specificera] 4.Ange det antal tillståndˣ enligt Utredningslagen i ärendet som (antingen vid det initiala beslutstillfället eller vid förlängning), a.förenats med villkor för att tillgodose intresset av att enskildas personliga integritet inte kränks i onödan: b.i övrigt av domstolen, utan att ansökan avseende något tvångsmedel avslagits, inskränkts i förhållande till åklagarens ansökan: ˣ När såväl ett initialt beslut (av åklagare eller domstol) som ett eller flera förlängningsbeslut meddelats ses detta därvid gemensamt som ett tillstånd Överklagande av offentligt ombud Har något av domstolens tillståndsbeslut i ärendet överklagats av det offentliga ombudet? Om svaret är JA: 1.Ange antalet initiala tillståndsbeslut enligt Utredningslagen som överklagats av offentliga ombud i ärendet 2.Ange antalet beslut om förlängning av tillstånd enligt Utredningslagen i som överklagats av offentliga ombud i ärendet: 3.Ange det antal tillståndˣ enligt Utredningslagen i ärendet som med anledning att det överklagats har upphävts eller inskränkts av högre rätt. Antal upphävda tillstånd , antal inskränkta tillstånd . ˣ När såväl ett initialt beslut som ett eller flera förlängningsbeslut meddelats ses detta därvid gemensamt som ett tillstånd F. Den förundersökning som tvångsmedelsärendet varit kopplat till 1.Ange det totala antalet misstänkta personer som omfattas av den förundersökning till vilken det aktuella tvångsmedelsärendet varit kopplatˣ: ˣ Om tvångsmedelsärendet varit kopplat till en begäran om rättslig hjälp från ett annat land, och någon svensk förundersökning inte inletts, anges istället Rättslig hjälp 2.Har förundersökningen, i förekommande fall, överlämnats till ett annat land, med anledning av t.ex. överförande av lagföring? Hemlig rumsavlyssning – fråga C 3, tabell att ifyllas (För det fall antalet tillstånd är större än sex, fortsätt på separat blad eller på baksidan.) e. ange om avsedd plats varit - f. År då det (A) den misstänktes bostad, (B) (antal dagar, (antal dagar eller eller (C) annan [specificera] (JA/NEJ) Har användningen av tvångsmedel enligt tillståndet varit till nytta vid förundersökningen på sätt som framgår av i-viii nedan: Om svaret är JA: Har användningen av tvångsmedel enligt tillståndet lett till i. användande av v. att åtal väckts hemligt eller öppet, öppet, mot annan (JA/NEJ) (JA/NEJ) (JA/NEJ) lagen om heml. (JA/NEJ) (JA/NEJ) (JA/NEJ) (JA/NEJ) preventivlag – fråga C 3, tabell att ifyllas (För det fall antalet tillstånd är större än sex, fortsätt på separat blad eller på baksidan.) a. tvångsmedel som omfattas b. misstanke om (HTA/HTÖ/HKÖ/hemlig f. Om HTA/HTÖ: Ange det antal (antal dagar, avsett, samt (inom parantes) det antal (antal dagar, av dessa adresser som tillhört annan än person som tillståndet avsett Om HKÖ: ange om avsedd plats varit – (A) bostaden för person tillståndet avser, (B) annans stadigvarande bostad eller (C) annan [specificera] Har användningen av tvångsmedel enligt tillståndet varit till nytta på sätt som framgår av i-viii nedan: Om svaret är JA: Har användningen av tvångsmedel enligt tillståndet lett till: i. användande av att det inte längre anta att person som eller försök till sådant brott den som tillstånd i komma att utöva sådan som innefattas i den den/de som 12 § 2007 års tillståndet avser (JA/NEJ) (JA/NEJ) (JA/NEJ) (JA/NEJ) (JA/NEJ) (JA/NEJ) (JA/NEJ) Utredningslagen – fråga D 3, tabell att ifyllas (För det fall antalet tillstånd är större än sex, fortsätt på separat blad eller på baksidan.) a. tvångsmedel som Om HTA/HTÖ: Ange det antal teleadresser tillståndet sammanlagt avsett, (HTA/HTÖ/HKÖ/he (antal dagar, samt (inom parantes) det antal av dessa (antal dagar, adresser som tillhört annan än sådan misstänkt som tillståndet avsett postkontroll/beslag) Om HKÖ: ange om avsedd plats varit – (A) plats där brottet begåtts (utan skäligen misstänkt), (B) den misstänktes bostad, (JA/NEJ) (C) annans stadigvarande bostad eller (D) (JA/NEJ) annan [specificera] Har användningen av tvångsmedel enligt tillståndet varit till nytta vid förundersökningen på sätt som framgår av i-viii nedan: Om svaret är JA: Har användningen av tvångsmedel enligt tillståndet lett till kap. RB, utan i. användande av v. att åtal väckts öppet, mot annan (JA/NEJ) (JA/NEJ) (JA/NEJ) öppet, mot den (JA/NEJ) 27 kap. 23 a § JA/NEJ) (JA/NEJ) (JA/NEJ) (JA/NEJ) De referenser som har angetts i den löpande texten i betänkandet har i allmänhet varit fullständiga. Någon sammanställning över dessa görs inte här. I ett avsnitt om brottsutvecklingen (5.3.2) har emellertid ett särskilt stort antal referenser förekommit. För att underlätta läsningen har endast korta hänvisningar skett i texten. En förteckning med fullständiga referenser följer därför här beträffande det avsnittet. Offentligt tryck har inte medtagits. Referenser (avsnitt 5.3.2) , W. (1998). Konsten att gissa rätt. Underrättelse- vetenskapens grunder. , W. (2000). Fred och fruktan. säkerhetspolitiska historia 1918–2000. : Historiska Media. , W. (2006). : Historiska Media. (2011). The Long Reach of the Mukhabaraat: Violence and Harrassment Against Syrians Abroad and their Relatives . AMOB (1977). Organiserad och ekonomisk brottslighet i . Arbetsgruppen mot organiserad brottslighet (AMOB). (2002). Study of the Liquor Trade in and –1940, in Criminology and Crime Prevention. Vol 3:114–134. Arguilla, J., Ronfeldt D. och . (1999). Networks, Netwar, and Infomration- . I: (red) , D., Sawyer R, L. och Bajema N E. Terrorism and Counterterrorism Understanding the Environment Readings and Interpretations (3:e utgåvan ). (2004). Going to the Source: Why is Likely to Withstand the Current War on I: (red) , D., Sawyer R, L. och Bajema N E. Terrorism and Counterterrorism Understanding the Environment Readings and Interpretations (3:e utgåvan ). Beko, A, Ferez A. och Globokar J, L. (2010) Gender Crime and Terrorism The Case of /Palestinian Women in . , Vol.50, ss. 670–689. Bettison, N. (2009). Preventing Violent Extremism– A Response. Policing, Vol. 3: 2, ss. 129–138. Bjered, U. Intervju per e-post. Bjurwald, L. (2011). Skam Rasister på frammarsch. (1985). Den illegala rusdryckshanteringen. I: Bruun, K. och Frånberg, P. Den svenska supen. En historia om brännvin, och byråkrati. Bjørgo, T och . (1999). Vold, rasisme og ungdomsghenger- forebygging och bekjempelse. Block A, A. (1994). Space, time & organized crime. New , N.J: Transaction Publishers. Booth, R., . och ., (2009). League: chaotic alliance stirs up trouble on streets. Football fans are being recruited to join protests against . How worried should the authorities be?. Tillgänglig via: world/2009/sep/11/english- defence-league-chaotic-alliance. (2011). 2083 A European . Bank, post och värdetransportrån. En analys av rånen . Webbpublikation, : . Häleri: Den organiserade brottslighetens möte med den legala marknaden. Vart tog alla pengarna vägen? En studie om narkotika- brottslighetens ekonomihantering. En studie av grossisterna. Organiserat svartarbete i byggbranschen. Otillåten påverkan mot brottsoffer och vittnen. Om ungdomsbrott, relationsvåld och organiserad brottslighet. A study of Criminal Involvement in Sexual Exploitation in , and Estonia. I: (red) Brottsutvecklingen fram . I: (red) Brottsutvecklingen fram . En fråga om tillgång och efterfrågan. Polisens möte med organiserad brottslighet. En undersökning om otillåten påverkan. : Brottsföre- byggande rådet. Otillåten påverkan mot åklagare och domare. Våldsam politisk extremism Antidemokratiska grupperingar på yttersta höger- och vänsterkanten. Brottsföre- byggande rådet: . Det dödliga våldets utveckling. Fullbordat och försök till dödligt våld i . Brotts- förebyggande rådet: . Storskaliga skattebrott En kartläggning av skatte- brottslingens kostnader. Hatbrott 2010 Statistik över polisanmälningar med identifierade hatbrottsmotiv. : Brå 2011:17. En kartläggning av skattebrottslingens kostnader. Det dödliga våldets utveckling. Fullbordat och försök till dödligt våld i . Brå 2011:20 Bekämpning av organiserad brottslighet. gunman in US airmen killing kept radical company on Facebook. Tillgänglig via: Europe/2011/0304/Frankfurt-gunman-in-US-airmen-killing- kept-radical-company-on-Facebook/(page)/2. , R, V. och , R.. (2007). Prevention of Terrorism. Policing, Vol. 1:1, ss. 9–20. Cornils K. och (2004) on the Road to Organised Crime. I Fijnaut och , L (ed): Organised Crime in Europe. Concepts, Patterns and Control Policies in Union and Beyond. "Extrema grupper måste tas på större allvar". Tillgänglig via: grupper-maste-tas-pa-storre-allvar. "Bakgrund: Separatismen i Xinjiang". Tillgänglig via: varlden/bakgrund-separatismen-i-xinjiang. Utländska makter når regimkritiker i . Tillgänglig via nyheter//utlandska-makter-nar-regimkritiker-i-sverige. Flyktingar utsätts för spionage. Tillgänglig via: utsatts-for-spionage. (2004). A history of the Sicilian mafia. : and Stoughton. Ecodefense: A Field Guide to Monkeywrenching. (1993). Tillgänglig via: Authors Ecodefense A Field Guide to Monkeywrenching.html. , M. och . (2010). Svensk vit makt Årsrapport . , M. och . (2011). Svensk vit makt Årsrapport . , J. och (2006). Hot bildentreprenörens verktygslåda, KBM: s temaserie 2006: 6. Spionernas nya mål. Tillgänglig via: mal/. (2011). TE-SAT 2011 EU Terrorism Situation and Trend Report. Tillgänglig via: te-sat2011.pdf. Fahsing, I. och , P. (2008). Hvordan forstå organisert kriminalitet. Fekez, L. (2011). Understanding the European-wide assault on multiculturalism. Tillgänglig via: . Flyghed, J. (1992). Rättsstat i kris. Spioneri och sabotage i under . Flyghed, J. (2000). Normalisering av det exceptionella – ett led i den sociala kontrollens expansion. I Flyghed J (red) Brottsbekämpning – mellan effektivitet och integritet Kriminologiska perspektiv på polismetoder och personlig integritet. Flyghed, J och Hörnqvist M. (2011). Utanförskap eller kultur?. Varifrån kommer hotet? – perspektiv på terrorism och radikalisering, Rapport 2011:2. (2003). Spioner som spionerar på spioner som spionerar på spioner. Spioner och kontraspioner i . , /Radio och . (2009). Undermining democracy 21st Century Authoritarians. : Freedom house. (), Föreläsning vid , . (2011a). (2008). Suicide Bomber Pathways among Islamic Policing, Vol. 2: 4, ss. 412–422. Gunaratna, R, K. (2005). The Face of . (red) Amb. , T H. Combating Terrorism and Its Implications for the Security Sector. , (1935). Theft, , and Society. Han tränar för raskrig. Hansén, D. (2007). Crisis and Perspectives on Policy Change Swedish Counter Terrorism Policymaking. CRISMART, : Försvarshögskolan. Extremismvåldet allt vanligare i . Tillgänglig via: extremistvaldet-vanligare-i- sverige_5892759.svd. (2008). Hotbilder och hjärnspöken: forskare om terrorism. (1998). Inside Terrorism, : , R, D. (2007). The New Terrorism. I: (red) , D., Sawyer R, L. och Bajema N E. Terrorism and Counter- terrorism Understanding the Environment Readings and Interpretations (3:e utgåvan ). Iganski , P.(2011). Issues in Contemporary Criminology: Hate crime incidents and Interventions. (1999). How New was Liberated for the Crime. (2004). Terrorism och extremism som hotbild Terrorism som fenomen samt hotbild vid internationella insatser. Extremist- och terrorgruppers typologi, modus operandi och organisation. . O. (1994). Markedet som ikke ville dø. Forbudstiden og de illegale alkoholmarkedene i og . , P. O. (1996). Et perspektiv på organisert kriminalitet. : Ad Notam, Gyldendal. , P. O. (2004). Den illegale spriten. Fra forbudstid til polstreik. : Unipub forlag. , P. O. (2005). Organised crime, Norwegian style. I: van Duyne m. fl. (red.) The Organised crime economy. Managing crime markets in Europé. , P. O. (2008). Organisert kriminalitet Hva nå?. for Kriminalvidenskab, nr 3, ss. 259–278. Jonter, T. (1999). Rikets öron och öron. Spioner, spaning och säkerhetstjänst i . Junninen, M. (2006). Adventurers and risk-takers: Finnish professional criminals and their organisations in the 1990s cross-border criminality. : prevention and control, affiliated with the United Nations (Heuni). Kassman, A. (1998). Polisen och narkotikaproblemet. Från nationella aktioner mot narkotikaprofitörer till lokala insatser för att störa missbruket. Keel, T. G., , P. och Muirhead Y, E. (2009). An Exploratory Analysis of Factors Affecting Homicide Investigations Examining the Dynamics of murder Clearance Rates. Homicide Studies, Vol. 13:1, ss. 50–68. Tveksamt om ger Somaliasvenskar upprättelse. Advokaten, nr 2008. Tillgänglig via /2008/Nr-4-2008-Argang-74/Tveksamt-om-EG-domstolen- ger-Somaliasvenskar-upprattelse/ (2006). Ekonomisk och organiserad brottslighet – ett kriminalpolitiskt drama i sju akter. for Kriminalvidenskab, ss. 249–273. , L och , M. (2003). Förebygga fel och fusk. Metoder för reglering och kontroll. , L., Skinnari, J och Vesterhav, D. (2009). Organiserad brottslighet i . , L och , P. (2011). Organized Crime The Nordic : Tonry, M. och Lappi-Seppälä, T. Crime and in . (2011). Strategier mot organiserad brottslighet. Alalehto, T. och , D. (red.) Vinddriven kriminalitet på en vinddriven marknad. Ekonomisk och organiserad brottslighet. Krebs, V. (2001). Connections 24, ss. 43–52. Kumm, B. (2002). Terrorismens historia, 2: a utgåvan, : Historisk Media och . Kunandani, A. (2009). How not to prevent violent extremism. Laqueur, W. (1999). The New Terrorism: Fanaticism and the Arms of , : . (2008). (2008a). Narkotikan er fattig manns arbeidsgiver. for Kriminalvidenskab, no 2. (1985). Om bedömningarna av restriktionssystemet. Bruun, K. och Frånberg, P. Den svenska supen. En historia om brännvin, och byråkrati. (2010). Combating the Financing of Terrorism A History and Assessment of the Control of the Threat of Terrorism. , Vol.50:4, ss. 650–669. Lodenius, A-L. (2006). Gatans parlament Om politiska våldsverkare i . Lodenius, A-L. (1997). Vit makt och blågula drömmar Rasism och nazism i dagens . Lööw, H. (2001). Rättsväsendets historia: Då var ungt. Tillgänglig via: =pod_show&id=277&module_instance=12. Lööw, H. (2011). När våldet blir ett sätt att leva. Axess, ss. 44– 47. Niska, A. (1931). : (faksimil utgiven i : Östra ). , O. (2001). Enough of the Definition of Terrorism!. Institute of , : RIIA. , (). Mejl med hot ett av polisens spår. Tillgänglig via artikel.aspx?programid=83&artikel=4235785. Morselli, C, Giguère C. och Petit K. (2007). The efficiency/security trade-off in criminal networks. 29: 1, ss. 143–153. Narcos, B. (2005). The Portrayal of Female Terrorists in Media: Similar Framing Patterns in the News Coverage of Women in Politics and in Terrorism. Studies in Conflict and Terrorism, Vol. 28:5, ss. 435–451. (2005). Swedish National Counter Terrorism Policy after Nine- Eleven: Problems and Challenges. Omre, A. (1951). : Folket i bilds förlag. Passas, N. (2006). Fighting terror with error: the counter- productive regulation of informal value transfers. Crime , Vol. 45, ss. 315–336. (2010). Bakgrund särskild polistaktik. Tillgänglig via Polisen/Polisens-arbetssatt/Nationella-taktiker/Sarskild- polisstaktik/Bakgrund-sarskild-polistaktik/. Rees, W och Aldrich R, J. (2005). Contending cultures of counterterrorism: transatlantic divergence or convergence?. International Affairs Vol. 81:5, ss. 905–923. Rembe, M. (2003). Swedish Experiences: countering . I: (red) van Leeuwen, M. European Experiences, Threat Perceptions and Policies. .(1996). Rapport 1996: 4. , kriminalunderrättelse- tjänsten, analysroteln, , huvudkontoret, analysenheten. Nationellt cannabisprojekt 2004–2006. En kartläggning av distributionen, nätverken och individerna. , , Sektionen för underrättelsetjänst. Rying, M. (2000). Dödligt våld i –1996. En deskriptiv studie. (2007). Extremister En berättelse om politiska våldsverkare i . , A, P. (1984) Political Terrorism: A Research Guide, : Transaction Books. Schreier, F, R. (2005a). Transnational Terrorism: The Newest Mutation in the Forms of Warfare. I: (red) Amb.Dr. T H. Combating Terrorism and Its Implications for the Security Sector. Schreier, F, R. (2005b). Combating Terrorism and Its Implications for Intelligence. I: (red) Amb.Dr. Winkler, T H. Combating Terrorism and Its Implications for the Security Sector. Sheptycki, J. (2007). High Policing in the . Policing Vol 1:1, ss. 70–79. (2007). Aldrig har jag känt mig så totalt överkörd. 2007 Journalister och extremister, : . Ranstorp, M. (2011). Terrorist in ?. Tillgänglig via: . , O. (2007). Islamic Terrorist radicalization in Europe. I: (red) Amghar s., Boubekeur, A. och ., European . Challenges for Public Policy and Society. (2009). Smugglingsbrott som ekonomisk och organiserad brottslighet. : Santérus Förlag. (2011). Otillåten påverkan från organiserad brottslighet. I: Alalehto, T. (red) Kommande antologi från SoRAD, 2010: Svenskars alkoholkonsumtion minskar. Säkerhetspolisen (2004). Att skydda svensk bioteknik En broschyr om att skydda svensk forskning, kunskap och produkter mot spionage och framställning av biologiska vapen. Säkerhetspolisen (). Behov av ändring av bestämmelsen om olovlig kårverksamhet. Tillgänglig via: d5bae800074/PMangandringavolovligkarverksamhet0710242.pd f. (2009a). Otillåten påverkan mot medier. Författningsskyddsenheten, tillgänglig via 0faf80001741/otillatenpaverkanmedier.pdf. Säkerhetspolisen (2009b). Den organiserade brottslighetens otillåtna påverkan på det demokratiska statsskicket, : Säkerhetspolisen. Tillgänglig via: download/18.34ffc68f1235b740c068000752/Gobnationellhotbild.pd f. Säkerhetspolisen (2010a). Konfrontationer mellan miljöerna. Tillgänglig via mism/konfrontationer.4.7671d7bb110e3dcb1fd80004657.html. (2010b). Våldsbejakande islamistisk extremism i . Tillgänglig via: c0680005541/ijrapportweb.pdf. Säkerhetspolisen (2010c). Samarbete med brottsbekämpande myndigheter. Tillgänglig via mism/samarbetemedbrottsbekampandemyndigheter.4.7671d7b b110e3dcb1fd80004669.html. (2010d). Grövre våld bland högerextremister. omsakerhetspolisen/aktuellahandelser20052010/grovrevaldblan (2010e). Säkerhetspolisens nyhetsbrev Spionage nr 1/2010. Tillgänglig via: download/18.34ffc68f1235b740c0680001750/spionage12010.pdf Säkerhetspolisen (2010f). Nyhetsbrev Spionage nr. 2/2010, tillgänglig via: 18.34ffc68f1235b740c0680005136/spionage22010.pdf. Säkerhetspolisen (2010h). Den autonoma miljöns historia i . Tillgänglig via: forfattningsskydd/politiskextremism/autonomamiljon/historik. Säkerhetspolisen (2010j). När andra stater spionerar på svenska företag. Tillgänglig via:http:///spionage/ narandrastaterspionerarpasvenskaforetag.4.7671d7bb110e3dcb1f d80002730.html. Sävborg , E. (2000). Största problemet för Högerextremism. epok 1/2000, ss. 22–23. Takeyh, R och Gvosdev N, K. (2002). a Home?. I (red) , D., Sawyer R, L. och Bajema N, E. Terrorism and Counterterrorism Understanding the Environment Readings and Interpretations (3:e utgåvan ), : . (2011).