sou · GZB360 · 2012-01-01 00:00:00 — En del menade att en nära koppling är önskvärd mellan organisationen och politikerna så att inriktningen på arbetet leder till kunskap som är av nytta för regering och riksdag: Tillsyn och inspektion är en sak, men kunskapsspridning behövs också. Jag vill se en central funktion för normbildning och för att Resultat från intervjuer med forskare och avnämare presentera konkreta lösningar, men också föra att hålla koll på vad vi vet och vad vi inte vet. Det vore ett mycket effektivt sätt att använda skattepengar och ett viktigt inslag i arbetslinjen. På det internationella planet förslogs att aktören borde fungera som lobbyist inom EU samt att man borde återupprätta arbetsmiljöattachéerna och skicka ut dem i världen. Vidare föreslogs att man borde vidareutveckla det utvecklingsarbete som länge bedrivit i låg- och medelinkomstländer och som , i mindre skala, sker genom de arbets- och miljömedicinska klinikerna Till slut påpekades vikten av ett helikopterperspektiv och att stödja tvärvetenskaplig forskning. Det framfördes även att organisationen borde bidra till att mer forskning kommer till nytta genom att minska avståndet mellan forskning och praktik samt omformulera praktikernas problem till frågor som går att forska på. Följande aktörer intervjuades april–av och enligt en intervjuguide som återfinns i Appendix B. Organisationer inom arbetsmiljöpraktik och arbetsmiljöpolitik (intervjuade av ) (f.d. anställd) Arbetsmiljöforskare (intervjuade av ) , Arbets- och miljömedicin , Avdelningen för samhällsvetenskap, , Avdelningen för arbets- och miljömedicin KTH, Skolan för teknik och hälsa , Arbets- och miljömedicin / , Metalund , För intervjuerna användes följande intervjuguide överväganden om inriktningen för en nationell aktör: anser att den kunskap som avses definieras av de områden/utfall där vi vet att arbetsmiljön har en väsentlig betydelse. Det betyder att kunskapen inte är avgränsad till typiska arbetsmiljöresultat som hälsa och ohälsa i arbetslivet, utan även innefattar kunskap om arbetsmiljöns betydelse för exempelvis produktion och kvalitet, lönsamhet och framgång för företag, individens och organisationens utveckling, och folkhälsan. Även kunskaper om hur arbetsmiljön kan utvecklas, både naturligt och genom målmedvetna insatser, ingår. anser dessutom att en nationell aktör bör ha en inriktning som sträcker sig vidare än kunskapsförmedling i betydelsen att ta in information, fram för allt från arbetsmiljöforskningen, och på olika sätt föra ut den – eventuellt i en tolkad skepnad – till avnämare i arbetslivet, politiken eller FoU- sektorn. Ytterligare eftersatta behov är långsiktig kunskapsbevakning och kunskapsvård. Kunskapsbevakning innebär att ha tillgång till och vara uppdaterat på aktuell kunskap som tas fram av andra aktörer, kunskapsvård innebär att bejaka och bevara tidigare insamlad kunskap. För var och en av 11 nedan stående uppdrag/aktiviteter/intresseområden ställs frågor om följande (utom för aktivitet 11, för vilken endast C-frågan är relevant): A.Hur väsentlig tycker du att aktiviteten är ur ditt eget avnämarperspektiv (hur mycket använder / skulle du själv eller din organisation ? B.Hur väsentlig tycker du att aktiviteten är för i en vidare mening, dvs. bortom de specifika behov som din egen organisation har? C.Vilka är dina befintliga källor om du vill få fram just denna typ av information (där frågan är relevant)? D.Hur tycker du att aktiviteten/uppdraget/området sköts i ? Vad gör din egen institution/organisation? 1.Nyhetsbevakning av nationell och internationell arbetsmiljöforskning. 2.Upprätta och underhålla publikationsdatabaser över svensk arbetsmiljöforskning. 3.Upprätta och underhålla register över svenska forskargrupper inom arbetsmiljöområdet. 4.Tillhandahålla webbportal/länksamling med svenska aktörer på arbetsmiljöområdet. 5.Erbjuda biblioteksservice på arbetsmiljöområdet 6.Samordna/bevaka nationella register/databaser med relation till arbetsmiljön. 7.Genomföra återkommande nationella arbetsmiljöundersökningar. 8.Ta fram och underhålla litteraturdatabaser med arbetsmiljörelevans. 9.Ta fram kunskapssammanställningar om aktuella och relevanta arbetsmiljöfrågor 10.Arrangera kunskapsmöten/workshops/konferenser/seminarier för avnämare i arbetslivet. internationell kontaktpunkt inom arbetsmiljöområdet. Efter genomgången av de 11 aktiviteter ovan ställs frågor som rör eventuella ytterligare aktiviteter: Anser du att det finns ytterligare aktiviteter som en sammanhållande nationell aktör för kunskapsförmedling, kunskapsvård och kunskapsbevakning inom arbetsmiljöområdet borde ägna sig åt? Är detta i så fall aktiviteter som redan finns i , men i en ineffektiv/okoordinerad form, eller finns de inte alls? – Objectives and Activities (English translation of chapter 1) The following text gives a summary of the viewpoints and suggestions of () regarding a coordinating agent for the dissemination of work environment knowledge1 or, in the words of , a has developed these suggestions with due consideration to the opinions of a multitude of stakeholders in work environment practice and research as interviewed by in late spring , and with consideration to policy documents2 behind the Governments 2010 action plan3 for the work environment policy. Needs and opportunities for a In earlier reports has shown that a good work environment and wise routines for managing the work environment are decisive factors for profitability, efficiency, and competitive power in both business and public organisations4, and for increasing the feasibility for groups with demonstrated diffi- 2009/10:248. 2In particular Ds. 2009/10:248. 4God arbetsmiljö – en framgångsfaktor? SOU 2009:47 (in Swedish with summaries in English). culties in attaining or retaining a job to be part of working life5. A wise and effective work environment management requires that up- to-date knowledge from researchers and practitioners is appropriately disseminated, and that those receiving the information recognize the importance of work environment issues. has concluded that the current level of dissemination of knowledge is dissatisfactory, a view supported by a majority of the interviewed stakeholders who represent worker representatives and employers, practitioners and researchers. Several stakeholders did, indeed, demonstrate knowledge dissemination, but did so from their own standpoint to meet specific commissions rather than in response to a recognized national need. In many cases, these endeavours lacked long-term stability in commitment, economy and focus. A solid dissemination of knowledge at a national level requires a long-term perspective regarding access to information on the work environment as well as an understanding of the long-term development of the work environment. is therefore of the opinion that there is both a need and a responsibility at the national level to develop, manage, update and support a strong centralized knowledge base concerning work environment conditions and effective development strategies for the work environment, and to do so with a stable, long-term commitment also emphasizes the fact that needs an official representation in certain international bodies and networks in the work environment sector. believes there are currently favourable conditions for realizing these national needs. The Swedish government has stressed that the work environment is a national concern through its action plan for the work environment policy, and the worker representatives and employers prioritize work environment issues. Also, the high standard of Swedish work environment research continues to be reputed internationally, although underscores their anxiety for its future, as expressed in reports by other authorities6. Thus, concludes that there is a strong base for creating – in some organisational form – an eminent and effective national centre for the dissemination and preservation of work environment SOU 2009:93 (in Swedish with summaries in English). 6Svensk arbetslivsforskning – en resurs för välfärd, hälsa och tillväxt. In Swedish; research, 2009. knowledge, in co-operation and agreement with present stakeholders. Superior aims, goals and marks of the shall, from a long-term and national perspective, work to make present knowledge about the work environment accessible and useful for relevant stakeholders in working life, education and politics. The long-term goal of the activities shall be to ensure that work environment management in Swedish enterprises and organisations is based on solid and up-to-date knowledge on the effects of the work environment on health, profitability and prosperity. The activities of the shall be characterized by credibility, effectiveness and foresight. Watch the work environment shall, with a long-term perspective, follow developments of the work environment, and focus its activities on issues considered important by practitioners dealing with the work environment. shall keep track of and disseminate recent results from work environment research, in particular within the issues identified as the most important. shall facilitate contacts between work environment practitioners and researchers, and act to make relevant results from research accessible and useful for work environment practitioners. shall be responsible for reviews of work environment knowledge in areas considered important from a national perspective, and where no other stakeholder acts. This can include methodological as well as thematic issues. Be a national representative shall represent in certain international work environment bodies and networks, and act as a national reviewer on international matters within its area. In the long run, additional activities may be appropriate for the , including: initiatives towards the development of infrastructure to facilitate long-term follow-up on issues concerning the work environment, for example, national registers, and recurrent work environment surveys; and initiatives towards engagement in work environment education and debate. However, believes that the core activities outlined above represent a reasonable initial portfolio. Target groups of the The target groups for the are those with either an role in the formation of the work environment, or those who contribute to creating and disseminating work environment knowledge. This would include, but is not limited to: political decision makers on issues that directly or indirectly have a bearing on the work environment; work environment practitioners in enterprises and public organisations; teachers in education programmes related to the work environment; researchers interested in reaching practitioners in working life; and people who develop and mediate work environment products. Organisation and location of the The Advisory Committee considers it necessary to decide about the aims and activities of a before discussions on issues such as resources, organisation, and location are relevant at anything more than a hypothetical level. 1.Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. 2.Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. 3.Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. 4.Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. 5.Bemanningsdirektivets genomförande i . 6.Missbruket, Kunskapen, Vården. 7.Transporter av frihetsberövade. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. 9.Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. En ny väg för arbetet mot dopning. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. 13.Uppföljning av signalspaningslagen. 14.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. 16.Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? 18.Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. 19.Tid för snabb flexibel inlärning. 20.Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. 21.Utrikesförvaltning i världsklass. 22.Spirit of Innovation. 23.Revision av livsmedelskedjans kontrollmyndigheter. 24.Sänkt restaurang- och cateringmoms. 25.Utökat polissamarbete i och EU. 26.Studiemedel för gränslös kunskap. 27.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. 28.Cirkulär migration och utveckling –förslag och framåtblick. 29.Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009. + Lättläst + + . 30.Med rätt att välja –flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. 31.Staten som fastighetsägare och hyresgäst. 32.En ny upphovsrättslag. 33.Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden – för barns och elevers bästa. 34.Etappmål i miljömålssystemet. 35.Bättre insatser vid missbruk och beroende –Individen, kunskapen och ansvaret. 36.Forskning och utveckling samt försvarslogistik – i det reformerade försvaret. 38.Ett myndighetsgemensamt servicecenter. 39.Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen + Bilagor. 40.Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. 41.Alkoholservering på särskilda boenden. 42.En reformerad domstolslagstiftning. 43.Offentlig upphandling från eget företag? –och vissa andra frågor. 44.Fjärrvärme i konkurrens. –objektivitet, beslag, dokumentation m.m. Ju. Framtida regelverk och ansvarsförhållanden på naturgasmarknaden i . 47.En samlad ekobrottsbekämpning. 48.Vård efter behov och på lika villkor –en mänsklig rättighet. –Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för medfinansiering. 50.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2010. 51.Fortsatt föräldrar - om ansvar, ekonomi, och samarbete för barnets skull. 52.Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen. 53.Ny instansordning för va-målen. 54.Större ekonomisk trygghet för förtroendevalda. Rätt till ersättning vid arbetslöshet. 56.Kunskap på djupet – kunskapsunderlag för havsplanering. 57.En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner. 58.Skolans dokument – insyn och sekretess. 59.Spara i goda tider –för en stabil verksamhet 60.Ett nationellt för arbetsmiljö – behov och förutsättningar. Transporter av frihetsberövade. Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? [16] Förvar. Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. Utökat polissamarbete i och EU. [25] Cirkulär migration och utveckling –förslag och framåtblick. [28] En ny upphovsrättslag. En reformerad domstolslagstiftning. [42] Förundersökning –objektivitet, beslag, dokumentation m.m. [45] En samlad ekobrottsbekämpning. [21] Spirit of Innovation. Uppföljning av signalspaningslagen. Forskning och utveckling samt försvarslogistik – i det reformerade försvaret. Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. Missbruket, Kunskapen, Vården. Barnen som samhället svek. Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. [15] Staten som fastighetsägare och hyresgäst. Bättre insatser vid missbruk och beroende – Individen, kunskapen och ansvaret. Ett myndighetsgemensamt servicecenter. [38] Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. [40] Alkoholservering på särskilda boenden. Vård efter behov och på lika villkor – en mänsklig rättighet. Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull. Ny instansordning för va-målen. [53] Kommunaliserad hemsjukvård. Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. Sänkt restaurang- och cateringmoms. Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen + Bilagor. Offentlig upphandling från eget företag? – och vissa andra frågor. Spara i goda tider – för en stabil verksamhet + Bilagedel. Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. Tid för snabb flexibel inlärning. [19] Studiemedel för gränslös kunskap. Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden – för barns och elevers bästa. Skolans dokument – insyn och sekretess. Revision av livsmedelskedjans kontrollmyndigheter. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. [14] Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. [18] Etappmål i miljömålssystemet. [34] Rovdjurens bevarandestatus. yttrande över SKB:s Fudprogram 2010. [50]. – kunskapsunderlag för havsplanering. Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. Fjärrvärme i konkurrens. Framtida regelverk och ansvarsförhållanden på naturgasmarknaden i . – Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för medfinansiering. En ny väg för arbetet mot dopning. Bemanningsdirektivets genomförande i . Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009. + Lättläst + + . Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen. Större ekonomisk trygghet för förtroendevalda. Rätt till ersättning vid arbetslöshet. En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner. Ett nationellt för arbetsmiljö – behov och förutsättningar.