sou · H0B324 · 2012-04-10 00:00:00 — Samverkan mellan kommuner är därför en nödvändighet inom gymnasiesärskolan, särskilt för elever med komplexa behov till följd av ytterligare funktionsnedsätt- ningar. Innevarande läsår finns två regionala undervisningsgrupper inom gymnasiesärskolan för elever med utvecklingsstörning som erhåller visst statligt verksamhetsbidrag (se avsnitt 8.2.3). Den ena är Parkskolan i kommun som tar emot elever som utöver sin utvecklingsstörning har olika ytterligare funktionsnedsättningar. En del av verksamheten består av elever med rörelsehinder och kommunikationssvårigheter. Tre elever använder Bliss10 och fyra använder tecken eller alternativ kommunikation. I ytterligare en grupp tar man emot elever med utvecklingsstörning och autism. Utöver elever från tas även emot elever från några omgi- vande kommuner. Även i finns regionala undervisningsgrupper för ele- ver med utvecklingsstörning i kombination med svåra rörelsehinder och/eller autism. Verksamheten ligger i anslutning den riksrekry- terande gymnasieutbildningen för elever med svåra rörelsehinder. Utöver elever från tas även emot elever från några om- givande kommuner. 10 Bliss är ett system av symboler där ord och begrepp representeras av bilder i stället för av bokstäver. Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän 8.2Förslag om utvecklat statligt stöd till kommunala och fristående skolhuvudmän Dagens statliga stöd för utbildningen av elever med funktions- nedsättningar är betydande och organisationen för detta omfattade. Det består bland annat av specialpedagogiskt stöd från Specialpeda- gogiska skolmyndigheten (SPSM) samt vissa verksamhetsbidrag från den så kallade SIS-anslaget, ett statsbidrag för särskilda insat- ser på skolområdet. Trots att stödet är omfattande finns utrymme för förbättringar vad gäller insatserna på gymnasial nivå för att elever som tillhör de aktuella målgrupperna ska kunna erbjudas en anpassad utbildning av hög kvalitet i den kommunala eller friståen- de gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. En elev som tillhör någon av målgrupperna för de riksrekry- terande gymnasiala utbildningarna ska kunna välja att studera i eller i anslutning till hemkommunen om hon eller han önskar det. Det ska till exempel inte finnas ekonomiska incitament för hemkom- munen att verka för att eleven ska välja ett riksrekryterande alter- nativ. Det är ett av skälen bakom att utredningen i kapitel 6 har lämnat förslag till att hemkommunen i princip ska stå för elevernas utbildningskostnader, även då de går på en riksrekryterande utbild- ning. Det behövs kunskap och kompetens hos den mottagande skolan och i många fall också fysiska anpassningar av skolmiljön för elever som tillhör någon av de föreslagna målgrupperna. Det gäller även om en elev har en hörselskada eller grav språkstörning som inte berättigar till riksgymnasieutbildning. Det är enligt utredningens uppfattning av stor vikt att skolhuvudmännen får stöd för att klara uppdraget erbjuda en anpassad utbildning i en anpassad utbild- ningsmiljö. 8.2.1Förstärkt och förlängd tidsbegränsad satsning Utredningens förslag: Den tidsbegränsade nationella samordnare som föreslås i utredningens delbetänkande – 2014 ges ett utvidgat uppdrag att omfatta utbildning även i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan för elever med svåra rörelsehinder, dövhet, hörselskada, dövblindhet och grav språkstörning. Ytterligare medel föreslås med för perioden – 2016. I satsningen ska ingå Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän ett statsbidrag på totalt med krav på med- finansiering för kvalitetshöjande åtgärder inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, t.ex. personalförstärkningar, kompe- tenshöjande åtgärder, utveckling av pedagogiska metoder, etc; kvalitetshöjande insatser som syftar till en ökad samverkan mellan skola och habilitering bör prioriteras, ett statsbidrag på totalt för fortbildning i teckenspråk på akademisk nivå för lärare i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan med grundläggande kunskaper i ämnet samt ett statsbidrag på totalt för att stödja etableringen av lokala eller regionala anpassade undervisnings- miljöer i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan för elever med svåra rörelsehinder, dövhet, hörselskada, dövblindhet och grav språkstörning; i uppdraget ska ingå att identifiera lämpliga orter och lämpliga skolhuvudmän, att aktivt verka för att verksamhet etableras samt att fastställa kvalitetskrav. I utredningens delbetänkande11 föreslås att regeringen ska tillsätta en tidsbegränsad nationell samordnare som –2014 ska stödja kommunala enskilda och statliga skolhuvudmän som bedri- ver utbildning för elever med dövhet eller hörselskada och elever med språkstörning i behov av teckenspråk. Enligt utredningens förslag ska uppdraget omfatta -statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder, -fortbildning i teckenspråk på akademisk nivå för pedagoger med grundläggande kunskaper i teckenspråk, samt -statsbidrag för att stimulera nya eller utvidga befintliga anpassa- de undervisningsmiljöer för elever med dövhet eller hörselskada. Enligt utredningen tydliggör en tidsbegränsad satsning, i stället för en permanent lösning, att det är hemkommunerna som har det primära ansvaret. Satsningen bör genomföras i samarbete med SPSM och bland annat leda till en ökad kännedom om det statliga stöd som finns. Utredningen övervägde att föreslå att SPSM skulle ansvara för satsningen men förordade lösningen med en kommitté, huvudsakligen för att SPSM är huvudman för specialskolan. 11 SOU 2011:30 Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans mål- grupp, s. 231 ff. Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän slaget avsåg insatser inom den obligatoriska skolan om totalt fördelade , varav 100 miljoner för kvalitets- höjande åtgärder. Med utgångspunkt i detta förslag aviserade regeringen i budget- propositionen sin avsikt att genomföra en tidsbegränsad satsning för att förbättra måluppfyllelsen för elever i behov av teckenspråk. Regeringen föreslår att anslaget för särskilda insatser på skolområdet ska ökas med och med , totalt , för en särskild satsning i syfte att stärka förut- sättningarna för samtliga skolhuvudmän att nå ökad måluppfyllelse för elever med vissa funktionsnedsättningar. Formuleringen ger således utrymme för en vidare målgrupp än elever med behov av teckenspråk. Förslag till utvidgad satsning Utredningen anser att det finns behov av kraftfulla tidsbegränsade satsningar även när det gäller utbildningen för ungdomar med vissa funktionsnedsättningar på gymnasial nivå. Vi föreslår därför att upp- draget för den tidsbegränsade nationella samordnare som föreslås i utredningens delbetänkande – 2014 ska ges ett utvidgat upp- drag. Förslaget innebär att uppdraget även ska omfatta utbildning i gymnasieskolan och i gymnasiesärskolan. Dessutom ska målgrup- pen vidgas och vara elever med svåra rörelsehinder, dövhet, hörsel- skada, dövblindhet eller grav språkstörning. Med tanke på det utvidgade uppdraget föreslås att ytterligare medel tillförs med samt att uppdraget för den gymnasiala utbild- ningen ska pågå – 2016, varav 8 miljoner till samordarens kansli. Samordnaren bör även i denna del genomföra uppdraget i nära samarbete med SPSM och detta bör bland annat leda till en ökad kännedom om det statliga stödet. I delbetänkandet föreslås ett tidsbegränsat statsbidrag med krav på medfinansiering för kvalitetshöjande åtgärder, t.ex. personalför- stärkningar, kompetenshöjande åtgärder, utveckling av pedagogiska metoder, etc. Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän Utredningen föreslår att denna satsning vidgas till att omfatta utbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan för elever med svåra rörelsehinder, dövhet, hörselskada, dövblindhet och grav språkstörning. Liksom för den obligatoriska nivån är det viktigt att bidraget går till verksamhet som syftar till en långsiktig och stabil utveckling. Ansökan bör bedömas och fördelas av den nationella samordnaren utifrån särskilda kriterier, t.ex. antalet elever i mål- gruppen och en bedömning av att insatserna främjar måluppfyllel- sen för berörda elever. Det är dessutom viktigt att bidraget för- stärker pågående verksamhet och inte leder till ett kortsiktigt projekt. Därför föreslås krav på medfinansiering. För flera av målgrupperna är det en stor fördel om skola och habilitering kan samverka så att eleverna kan få del av habilitering i anslutning till utbildningen, och till och med under skoldagen. Habilitering i grupp är eftersträvansvärt, särskilt vad gäller frågor som har att göra med ungdomarnas relation till sin funktionsnedsättning och deras vuxenblivande. Kvalitetshöjande insatser som syftar till en ökad samverkan mellan skola och habilitering bör därför prioriteras. Erfarenheterna av detta bör sedan kunna generaliseras. Eventuellt kan SPSM i ett senare skede, och mot bakgrund av dessa erfarenheter, ges ett mer permanent uppdrag att stimulera samverkan mellan skola och habilitering för elever med svåra funktionsnedsättningar. För att förbättra måluppfyllelsen för elever i behov av teckenspråk i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan föreslår vi också att den satsning på fortbildning i teckenspråk som föreslogs i delbe- tänkandet ska omfatta även lärare i gymnasieskolan och gymnasie- särskolan och att den förlängs . Lärarnas tecken- språkskompetens är helt avgörande för att elever som behöver teckenspråk ska ha möjlighet att tillgodogöra sig undervisningen. Det handlar inte endast om en generell teckenspråkskompetens utan också om kompetensen att undervisa i olika ämnen. Satsningen ska innebära utbildning på akademisk nivå för lärare med grundläggande kunskaper i teckenspråk och rikta sig till lärare såväl vid de riksrekryterande utbildningarna som vid andra gym- nasieskolor och gymnasiesärskolor som bedriver undervisning på teckenspråk. Satsningen bör omfatta minst 15 högskolepoäng. Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän Statsbidrag för att stimulera etablering av anpassade undervisningsmiljöer Så långt möjligt ska elever med funktionsnedsättning få sin utbild- ning inom ramen för den ordinarie skolan. menar i en rapport12 till regeringen att i de fall det finns behov av särskilda lös- ningar och individuell anpassning ska dessa utformas med hög kva- litet och utifrån väl underbyggda underlag. konstateras att för vissa elever kan sådan organisering som särskild undervis- ningsgrupp och särskilt inriktad fristående skola medföra en bättre skolsituation, men att det innebär att förekomsten av sådana lös- ningar tyder på att skolan inte lyckats göra verksamheten tillgänglig för alla elever. Det är mot denna bakgrund något av ett dilemma att föreslå en offensiv statlig satsning på vad som kan betraktas som särlösningar för elever som tillhör utredningens målgrupper. Utredningen före- slår trots detta ett tidsbegränsat statsbidrag för att stödja etableringen av lokala eller regionala anpassade undervisningsmiljöer för elever med svåra rörelsehinder, dövhet, hörselskada, dövblindhet och grav språkstörning. Att det för dessa grupper finns riksrekryterande gymnasial utbildning gör det tydligt att eleverna har behov som gymnasieskolan i många fall har svårt att möta. Att vi dessutom föreslår förtydliganden av målgrupperna elever med hörselskada och elever med språkstörning gör att det blir än viktigare att erbjuda alternativ till riksgymnasieutbildningen för dessa elever. Utredningen är av uppfattningen att det finns förhållandevis stora grupper elever med hörselskada respektive grav språkstörning som inte får sina behov av anpassad utbildning tillgodosedda. Vi menar att en kraftfull men tidsbegränsad satsning på att stödja etableringen av anpassade utbildningsmiljöer kan bidra till att elev- erna får tillgång en utbildning av hög kvalitet i sin hemkommun eller inom dess närområde och således kommer ha möjlighet att bo kvar i sin hemmiljö. Bidrag föreslås i första hand utgå till etableringskostnader, t.ex. att bygga eller fysiskt anpassa lokaler, att rekrytera och kompe- tensutveckla personal, etc. Bidraget ska kunna utgå till lokal verk- samhet eller verksamhet med regional upptagning. I uppdraget ska ingå att med utgångspunkt i behoven identifiera orter där det är lämpligt att etablera sådana regionala verksamheter, identifiera 12 (dnr. 2010:420) Förslag på delmål samt struktur för uppföljning inför en handi- kappolitisk strategi. Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän lämpliga skolhuvudmän och aktivt verka för att verksamhet etab- leras. Samordnaren bör utifrån tydliga kriterier kunna fördela det särskilda stimulansbidraget. Kriterierna bör omfatta krav på till- gänglighet, personalens kompetens samt där det är relevant tillgång till teckenspråkskompetens och stöd för talspråksutveckling. Vidare bör verksamheten så långt möjligt integreras med ordi- narie gymnasieskola eller gymnasiesärskola. Det är således inte av- sikten att oreflekterat etablera särskilda undervisningsgrupper. Lik- som vid de riksrekryterande gymnasiala utbildningarna är det vik- tiga att erbjuda eleverna en flexibel, anpassad utbildningsmiljö med kunskap och kompetens om utbildningen av elever i aktuell mål- grupp. Etableringen av sådana utbildningsmiljöer kan också bidra till att sprida kunskap till andra skolor. 8.2.2Aktivare roll för Specialpedagogiska skolmyndigheten Utredningens förslag: SPSM tillförs medel för att förstärka de nationella utvecklingsinsatserna inom området, främst avseende undervisning i språk för elever som använder teckenspråk samt för utbildningen i gymnasieskolan av elever med svåra rörelse- hinder i kombination med ytterligare funktionsnedsättningar och för elever med grav språkstörning. Statskontoret föreslås få i uppdrag att undersöka förutsättningarna att effektivisera verk- samheten i syfte att frigöra ytterligare resurser för utveck- lingsinsatser. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ska verka för att alla barn, elever och vuxenstuderande med funktionsnedsättning får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsätt- ningar för barnens utveckling och lärande samt till förbättrade kun- skapsresultat. SPSM ansvarar för specialpedagogiskt stöd samt för utbildning i specialskolan m.m.13 När det gäller specialpedagogiskt stöd ska SPSM enligt sin instruktion ge råd och stöd till skolhuvudmännen. Myndigheten ska därvid anordna och medverka i kompetensutveckling, bedriva och medverka i specialpedagogiskt utvecklingsarbete samt sam- manställa och sprida kunskap om resultat av forskning som är rele- 13 1 § förordning (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän vant för det specialpedagogiska området. För vissa målgrupper ska myndigheten dessutom erbjuda specialpedagogisk utredning inom resurscenter för barn och ungdomar. I verksamheten vid ett resurs- center ska det ingå att informera och utbilda lärare, annan personal samt vårdnadshavare. Myndigheten har även uppdraget att infor- mera om läromedel för funktionsnedsatta samt får vid behov utveckla, anpassa, framställa och distribuera sådana läromedel. Slut- ligen ska myndigheten sprida information till och aktivt arbeta för att göra sin verksamhet känd för berörda huvudmän, deras perso- nal, elever, andra studerande och vårdnadshavare.14 Det behövs ökad aktivitet på alla nivåer Utredningen har kunnat konstatera att olika aktörer, på olika nivå- er i systemet, ser ut att ha fått en roll som i mycket handlar om att erbjuda stöd i de fall en huvudman eller skola efter- frågar sådant stöd. Problemet är dock att få skolor och huvudmän har den beställarkompetens som behövs för att veta vilket stöd man ska efterfråga. Det framgår till exempel av den rapport15 från kommun som refereras ovan. För de 86 elever som omfattas av studien har få i personalen haft någon form av stöd. Endast för sex elever har personalen haft kontakt med kommunens hörsel- pedagog, för sju har lärare deltagit i arrangemang av hörselhabilitering och för fem elever har hörselhabiliteringens hörselingenjör konsulterats. Totalt har en lärare och två andra ur personalen deltagit i kurser anordnade av SPSM. Myndigheten har enligt studiens resultat inte konsulterats eller svarat för rådgivning för någon av de 86 eleverna. Utredningen finner det oroande att såväl kommunen, landsting- et som staten i detta exempel är så frånvarande. Vår bedömning är dock att den bild som studien ger är generell när det gäller ungdo- mar som har funktionsnedsättningar som inte är så uppenbara för mottagande skola. Bland utredningens målgrupper gäller det bland annat elever med hörselskada och elever med grav språkstörning. Det behövs ett mer aktivt förhållningssätt på samtliga nivåer, dvs. i kommunen, från landstingens habiliteringar samt från staten. 143, 5 och 6 §§ förordning (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndig- heten. 15Stockholms stad (dnr.11-007/6093), HUGIS Hörselskadade ungdomars gymnasiealternativ i , delrapport. Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän Eftersom skolan är ett kommunalt ansvar ska staten inte ta över kommunens ansvar för specialpedagogiskt stöd i den egna organi- sationen. Utredningen bedömer att det trots detta finns ett ut- rymme för och ett behov av en mer aktiv roll för SPSM än . Skolhuvudmännen bör stödjas att själva utveckla strategier för att identifiera specialpedagogiska behov och för att kunna möta dessa behov. Vi föreslår därför att myndigheten ska tillföras medel för att förstärka de nationella utvecklingsinsatserna inom området. Denna satsning bör vara långsiktig, men bör kortsiktigt kunna samverka med de lokala utvecklingsinsatser som kommer till stånd genom den tillfälliga satsning som redan föreslagits. Angelägna utvecklingsområden för nationella utvecklingsinsat- ser är undervisningen i språk, särskilt engelska för elever som använder teckenspråk. Det finns dessutom behov att utveckla metoder för att nå elever utanför RgT med utbildning i svenskt teckenspråk, svenska för teckenspråkiga och engelska för teckenspråkiga. Det finns vidare behov av att utveckla utbildningen i gymnasieskolan av elever med svåra rörelsehinder i kombination med ytterligare funk- tionsnedsättningar samt för elever med grav språkstörning. Det gäller främst för elever med kognitiva svårigheter, elever med bristande arbetsminne etc. Utredningen föreslår initialt att merparten av de som beräknas frigöras till följd av utredningens andra för- slag ska avsättas för detta ändamål. Utredningen bedömer dock att det är möjligt att omdisponera ytterligare medel inom SPSM och föreslår att Statskontoret ska ges i uppdrag att undersöka förut- sättningarna att effektivisera verksamheten i syfte att frigöra ytter- ligare resurser för utvecklingsinsatser. Förslaget knyter an till det förslag som redan lämnats i delbetänkandet om att Statskontoret ska ges i uppdrag att analysera kostnadseffektiviteten inom den statliga specialskolan, en verksamhet inom SPSM. Som del av utvecklingsarbetet bör SPSM undersöka möjligheten att göra den kunskap som finns inom bland annat de riksrekry- terande verksamheterna tillgänglig för andra skolhuvudmän och andra elever. Vid RgRh finns både kunskap om målgruppen och deras behov i skolan och om hur utbildning och habilitering kan samverka för elevernas bästa. Vid RgT finns kompetens i att under- visa på gymnasienivå i svenskt teckenspråk, svenska för tecken- språkiga och engelska för teckenspråkiga, en kompetens som bör göras tillgänglig även för elever i målgruppen som inte går på RgT. Lärare från lokala och regionala verksamheter kan exempelvis ges Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän möjlighet att ta del av verksamheten som ett led i sin kompe- tensutveckling. Vad gäller undervisning för elever som tillhör RgT:s målgrupp kan även distansundervisning övervägas i språken. 8.2.3SIS-anlaget bör ses över Utredningens bedömning: Den del av det så kallade SIS- anslaget som avser insatser av regional art bör ses över. Statliga bidrag ska utgå först efter en prövning av om verksamheten verkligen tillför en anpassad verksamhet av hög kvalitet som så långt möjligt är inkluderad i den ordinarie utbildningsmiljön. Huvudsyftet bör vara att bidra till anpassade utbildningsmiljöer där kunskap och kompetens kan utvecklas. En huvudman inom skolväsendet kan få statsbidrag till kostnader för insatser av regional art som huvudmannen vidtar för 1.elever med funktionsnedsättning eller andra särskilda behov i och gymnasieskolan, 2.elever med flera funktionsnedsättningar i grundsärskolan och gymnasiesärskolan, och 3.elever i för vilka särskild undervisning anordnas på ett sjukhus eller motsvarade institution.16 De båda första punkterna är tillämpliga för gymnasieutbildning och gymnasiesärskoleutbildning som är aktuell i detta betänkande. Med insatser av regional art avses samordnade utbildningsinsatser för elever med funktionsnedsättning eller med andra särskilda behov, som i stor utsträckning kommer även sådana elever till del vilka har en annan hemkommun än där utbildningen bedrivs17. Bidrag kan tilldelas för merkostnader för undervisningen och för kostnader för elevhälsa och andra elevstödjande åtgärder, om kostnaderna är sär- skilt stora18. Specialpedagogiska skolmyndigheten beslutar om för- delningen av de medel regeringen anvisar19. 161 § förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. 172 §, andra strecksatsen förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skol- området. 184 § förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. 193 § förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän Enligt SPSM:s regleringsbrev för 201120 får myndigheten utöver de syften som anges ovan även använda medel från anslagsposten för utvecklingsprojekt och analyser som syftar till att utveckla lärandemiljön för elever med funktionsnedsättning. Av i förbrukat anslag 2010 gick enligt SPSM:s års- redovisning21 45 miljoner till regionala undervisnings- grupper. Av 72 beviljade ansökningar 2011 har nio koppling till gymnasial verksamhet för någon av de målgrupper som omfattas av utredningen. Fyra av dessa handlar om stöd till regionala undervisningsgrupper. har fått beviljade för verk- samheten för elever med hörselnedsättning vid Katrinelunds- gymnasiet och har beviljats för verksamheten vid gymnasium för elever med rörelsehinder. Vidare har beviljats för verksamhet vid och beviljats för verksamhet vid Rh-gymn- asium, i båda fallen för elever med utvecklingsstörning i kombina- tion med ytterligare funktionsnedsättningar. Enligt SPSM bestäms storleken på bidraget till regionala under- visningsgrupper med hänsyn till faktorer som elever från egen kommun, elever från annan kommun, skolform och om det finns särskilt kostnadskrävande behandlingsinsatser (gäller elever med rörelsehinder). var schablonbeloppen för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan för en elev från egen kom- mun och för en elev från annan kommun. För gymnasieskola eller gymnasiesärskola med särskilt kostnadskrä- vande behandlingsinsatser, dvs. Rh-anpassad utbildning, var schab- lonbeloppen för elev från egen kommun och för elev från annan kommun. SPSM aviserar i årsredovisningen att myndigheten avsåg att ta upp frågan om en översyn av förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. SPSM menar att formuleringarna i förordningen inte är ändamålsenliga med hänsyn till bland annat hanteringen av bidrag till regionala insatser och till utvecklingsprojekt. SPSM har tillskrivit Utbild- ningsdepartementet bland annat med förslag till att förordningen ska gälla för utbildning från förskola till och med den kommunala 20U2011/3825/S. 21Specialpedagogiska skolmyndigheten, Årsredovisning 2010. Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän