sou · H0B352 · 2012-08-24 00:00:00 — Höjningen är dock avsevärt lägre än i det föregående exemplet. I region 2 blir det en kraftig sänkning. Det ska dock understrykas att region 2 innehåller de flesta av landets kom- muner i den föreslagna indelningen. Där finns också den största differentieringen gällande värdenivå, vilket innebär att det finns fastig- heter av denna storlek som har väsentligt lägre taxeringsvärden än angivet vilket då kan innebära att det inte blir någon sänkning av avgiften. Detta gäller även i region 3. I denna region finns många fastigheter med ett taxeringsvärde som är avsevärt lägre än värdet i det valda exemplet vilket i dessa fall leder till en lägre sänkning. Tabell 7.2.15 Fritidshus (Tomtmark Hus ) Eftersom fritidshus i genomsnitt är avsevärt mindre än permanent- hus blir det i regel en sänkning för denna typ av fastighet. I grup- pen fritidshus finns det även många mycket små byggnader som är betydligt mindre än i ovanstående exempel som kan ligga i strand- lägen . Detta gör att sänkningen för dessa kan bli avsevärt större än i exemplet ovan. Tabell 7.2.16 Radhus (Tomtmark Hus ) ägare Garantipensionär årsinkomst . Exemplet visar hur avgiften förändras för pensionärer som har en skattereduktion där taket är max av inkomsten. Även om storleken på huset och marken skulle vara dubbelt så stor som i exemplet leder det inte till någon höjning i region 1 och 2 eftersom spärrbeloppet på inkomst hindrar detta. Tabell 7.2.17 och Fritidshus (Tomtmark 1200 + Hus 150 + ) 3 750 + 1 200 1 500 + 600 Exemplet visar hur det nya systemet slår för de som äger både en villa och ett fritidshus och utgår från att villan och fritidshuset ligger i samma region. Dessa fastighetsägare får i exemplet en sänkning av avgiften. Precis som i övriga exempel är detta beroende på vilka taxeringsvärden och storlekar de olika fastigheterna har. Men gene- rellt kan slutsatsen dras att många tar igen det de förlorar på per- manenthuset om de har ett mindre fritidshus. 7.2.3.2Ägare av flerbostadshus (näringsidkare) Vid en övergång till kvadratmetermodell så kommer generellt fastig- hetsägare med många stora lägenheter i sitt bestånd att få betala mer i fastighetsavgift. Motsatsen är de fastighetsägare med en stor andel små lägenheter till exempel studentlägenheter som kommer att få en rejäl sänkning av avgiften. I genomsnitt är en lägenhet i ca . För region 1 där de flesta fastighetsägare betalar max- beloppet per lägenhet, , går brytpunkten vid . Detta innebär att man för en lägenhet som är större än kommer att få betala mer i fastighetsavgift i det föreslagna systemet jämfört med i nuvarande system. Motsatsvis kommer ägare av de lägenheter som är mindre än betala mindre i det nuvarande systemet under förutsättning att de också tidigare betalt maxbeloppet per lägenhet. I region 2 är gränsen . Där finns det dock en större andel flerbostadshus som inte når upp i maxbeloppet per lägenhet och ägarna betalar i stället av taxeringsvärdet vilket gör jämförelsen något osäker. I region 3 blir brytgränsen vid . Där betalar dock den största andelen av flerbostadshusägarna under maxgränsen enligt nuvarande system vilket innebär att de kan få en höjning eller sänkning av avgiften oberoende av den genomsnittliga lägenhetsstorleken. I stället påverkas de av om lägenheterna är lågt värderade inom regionen. Nedan visas ett exempel för att åskådlig- göra detta. Fastighet 1: 7 lägenheter, , taxeringsvärde , skatt . Fastighet 2: 7 lägenheter, , taxeringsvärde , skatt . För fastighet 1 blir den nya skatten och för fastighet 2 blir skatten . Detta gör att fastighet 1 fått en sänkning av avgiften med och fastighet 2 fått en ökning av fastighetsavgiften med vilket är en ökning trots att de är exakt lika stora. Det beror på deras tidigare värde. Detta exempel är inte unikt för region 3 utan förekommer även i region 2 där det finns många fastigheter som inte når upp till maxbeloppet samt en stor spridning av värdenivåer. En annan påverkan på hur avgiften kom- mer att omfördela fastighetsavgiften är om huset är nyare. Ett nyare hus som ligger i samma område som ett äldre hus kan ofta ta ut en högre hyra vilket leder till ett högre värde. Detta kan komma att innebära att fastighetsavgiften kommer att höjas för vissa äldre hus och sänkas för nyare hus vid en övergång till det föreslagna systemet. Vid en omfördelning är det de boende som kommer att påverkas av förändringarna i och med att hyrorna troligtvis kommer att höjas för att täcka kostnaden för den nya avgiften. Likväl kan det innebära en sänkning av hyran i andra områden. Förändringar av fastighetsavgift för olika genomsnittliga lägenhetsstorlekar Lägenhetsstorlekarna är inte lika heterogena som småhusbeståndet. I samtliga regioner kommer det att finnas enskilda fastighetsägare som får en stor förändring av fastighetsavgiften. Flerbostadshus med i genomsnitt små lägenheter som ligger i områden med höga värde- nivåer kommer generellt att få en rejäl sänkning av avgiften. I mot- sats kommer fastigheter med större lägenheter att få en ökning av avgiften. För att åskådliggöra konsekvenserna för fastighetsägare som innehar fastigheter med olika sammansättning avseende lägen- hetsstorlek redovisas nedan tre exempel där avgift enligt nuvarande system och föreslaget system jämförs. Tabell 7.2.18 Genomsnittlig lägenhet Ett bestånd med i genomsnitt stora lägenheter, i exemplet , ger en rejäl ökning av fastighetsavgiften främst i region 1. Den relativa höjningen är dock högst i region 3 där den är . Tabell 7.2.19 Genomsnittlig lägenhet Vid beståndets genomsnittliga storlek närmar sig förändringen . Detta kan dock variera främst i region 2 eftersom spridningen på det nuvarande taxeringsvärdet i den regionen är störst. Tabell 7.2.20 Genomsnittlig lägenhet Små lägenheter till exempel studentbostäder torde erhålla en kraftig sänkning av fastighetsavgiften precis som exemplet visar. Sänkningen kan bli betydande främst i region 1 främst för att det är där de högsta värdena finns. Det finns över 900 000 bostäder i bostadsrättsföreningar. Det utgör en stor andel av ägarna till bostadsfastigheter. De slutsatser som dragits ovan avseende andra fastighetstyper är också tillämp- liga på bostadsrättsföreningar. Bostadsrättsföreningar med många små lägenheter i sitt bestånd kommer att få betala mindre i fastig- hetsavgift medan bestånd med många större lägenheter kommer att få betala mer, vilket är detsamma som för hyresrätter. Däremot kan en viss omfördelning ske mellan de båda upplåtelseformerna bero- ende på beståndets karaktär. Nedan redovisas omfördelningen mellan bostadsrättsföreningar och hyresrätter vid ett införande av det före- slagna systemet. Tabell 7.2.21 Omfördelning bostadsrätt och hyresrätt Totalt blir det en omfördelning där bostadsrättsföreningar får betala drygt 28 miljoner mer . Det skiljer dock mycket mellan de tre regionerna och förändringen kan uteslutande hänföras till region 1. Detta innebär att bostadsrättsföreningar i denna region kommer att få betala i genomsnitt mer i fastighetsavgift. De två andra regionerna visar motsatt förhållande till region 1 men de beloppsmässiga förändringarna är väldigt små. Dock blir den relativa skillnaden stor i region 3 där ägare av hyreshus i genomsnitt får betala mer i fastighetsavgift . Sammantaget kan det dock konstateras att det inte blir någon större omfördelning mellan dessa två ägarkategorier vid en över- gång till det föreslagna systemet. Flertalet av de allmännyttiga bostadsföretagen är aktiebolag och ägs av kommunerna, som också utser företagets styrelse. Tillsammans äger och förvaltar de kommunala bostadsföretagen över 700 000 bo- städer. , , är bransch- och intresseorganisation för cirka 300 allmännyttiga bostadsföretag. SABO-företagen finns över hela och är av mycket skiftande storlek, med allt från 115 till 23 600 lägenheter. Alla kommunala bostadsföretag är inte anslutna till . Tabellen nedan visar genomsnittlig storlek över olika ortsgrupper i . Grupperna kan inte rakt av jämföras med den föreslagna indelningen i regioner. Tabell 7.2.22 Ortstyper genomsnittlig area/lägenhet För kan noteras att de tre största allmännyttiga bolagen inte är medlemmar i och därför inte är medräknade i stati- stiken. Tabellen visar att de genomsnittliga storlekarna i dessa orter inte skiljer sig mycket från den i riket genomsnittliga storleken om per lägenhet för alla fastighetsägare. I materialet finns dock en viss spridning. Den minsta genomsnittliga storleken för ett företag är medan den största är . Detta innebär att för olika företag kommer förändringen att variera. Vissa kommer att få en höjd avgift medan andra kommer att få en sänkt avgift. Ett annat exempel på hur detta påverkar allmännyttiga bostadsbolag är deras taxeringsvärde i relation till andra fastigheter inom regionen (se avsnitt 7.2.3.2). De privata fastighetsföretagens bostadsbestånd finns i mer centrala delar och attraktiva bostadsområden än det kommunalt ägda bostadsbeståndet. De kommunala bostadsföre- tagens bostäder återfinns i hög grad i de så kallade miljonprogram- områdena. Detta innebär att de kommunala bostadsföretagens fastig- heter har ett lägre värde och därför i större utsträckning kan vara förlorare enligt tidigare nämnt exempel. I begreppet privata fastighetsägare innefattas både enskilda närings- idkare med ett litet bestånd, ofta bestående av en fastighet med få lägenheter, men även större aktiebolag med många fastigheter och lägenheter i sitt bestånd. Totalt ägs ca 700 000 bostäder av privata fastighetsägare. Gruppen privata fastighetsägare skiljer sig inte från bostadsrättsföreningar och allmännyttan när det gäller konsekvenser. Även denna grupp är beroende av hur den genomsnittliga lägenhets- storleken ser ut för de olika ägarna samt i vilket område (värdenivå) fastigheterna är belägna. Den genomsnittliga storleken på lägenheter i beståndet skiljer sig inte för de privata fastighetsägarna i förhållande till övriga ägarkategorier. I förenklingsavsnittet är konsekvensanalysen betydligt mindre om- fattande än i avvecklingsavsnittet. Det beror på att detta alternativ inte får lika långtgående verkningar som den systemförändring en avveckling av fastighetstaxeringen för bostäder innebär. Av utom- stående myndigheter är det bara som direkt berörs av förslagen. Många av åtgärderna utgör förbättringar och förändringar med hänsyn till införandet av skatteförfarandelagen (2011:1244) (SFL) varför de inte närmare kommer att analyseras här. Se förteck- ning över förslagen i tabell 7.3.1. 7.3.1Administrativa och samhällsekonomiska konsekvenser Utredningens bedömning: Slopandet av skattenämnder kom- mer att leda till en besparing hos . Förenklingsför- slagen i övrigt kommer att kräva anpassningar av befintliga system hos vilket initialt kan leda till ökade kostnader och högre administrativ belastning. Utredningen anser ändå att regel- förenklingarna på utgör administrativa lättnader, fram- för allt ur fastighetsägarperspektiv. För företag leder förslagen till vissa lättnader genom utvidga- de möjligheter till tyst godkännande av deklaration och en mer teknikneutral lagstiftning. Förslaget leder till en regelförenkling av föreskrifter och all- männa råd, vilket indirekt minskar den administrativa bördan för fastighetsägarna. Konsekvenserna när det gäller systemförändringar och besparingar m.m. har sammanställts av till en förväntad prognos som är en uppskattning av vad konsekvenserna för kan komma att bli. Slopandet av skattenämnder (avsnitt 4.2.3) innebär en besparing. hölls 55 sammanträden för fastighetstaxering i , , , och . Resekostnader och arvoden till ledamöterna uppgick till ca vilket kan vara utgångspunkt för uppskattningen av den årliga besparingen. När det gäller anpassningar av system kommer förändringen av tvåhektarsregeln till femhektarsregel (avsnitt 4.4.1) endast att kräva en liten anpassningsåtgärd som inte behöver ta mer än 25 arbets- timmar i anspråk. Förändringarna av de fastighetsrättsliga förhållandena och sam- manslagningen av klasser (avsnitt 4.6.2.3) påverkar system och program för värdeberäkningar. Eftersom informationen i databasen redan ligger sorterat i tabeller krävs troligen inte några större åt- gärder. Det blir ändå många mindre justeringar som kommer att kräva . Genomsnittshyra för bostäder i hyreshus (avsnitt 4.6.3) tilläm- pades redan vid den förenklade fastighetstaxeringen 2010 och syste- men är därför redan anpassade till rätt värderingsmodell. behövs antagligen ingen åtgärd. Däremot finns en farhåga hos Skatte- verket för att genomsnittshyra för bostäder i hyreshus kommer att leda till ökade kostnader vid förberedelsearbetet eftersom en finare indelning i hyresområden kan behövas. Det kommer också att krävas nya grepp för information till fastighetsägaren. Den höjda beloppsgränsen för bildandet av värderingsenhet för byggnad (avsnitt 4.4.5) kan komma att bli problematisk för Skatte- verket. Den nuvarande gränsen på medför att ett stort antal småhus inte får ett fastställt byggnadsvärde. Det rör sig om ca 135 000 småhus. Att höja gränsen till medför att ytter- ligare drygt 60 000 byggnader inte kommer att få något fastställt byggnadsvärde. Detta ger en hantering och vissa problem gällande ROT-avdrag men även vid kapitalvinstbeskattning gällande byggnader på ofri grund som då inte finns i systemet. Det bedöms av inte medföra någon statsfinansiell inbesparing utan snarare tvärtom med beaktande av risk för skattebortfall avseende t.ex. kapitalvinster. Enligt utredningens mening är en höjd belopps- gräns för bildandet av värderingsenhet för byggnad ändå befogad med hänsyn till penningvärdets förändring, den prisutveckling som skett på fastighetsmarknaden och de rationaliseringsvinster som uppstår. farhågor gäller förhållandevis få byggnader i fråga om kapitalvinstbeskattning och ROT-avdrag. De konsekvenser som uppstår med anledning av utredningens förslag gällande vårdbyggnader (avsnitt 4.4.3) är att ytterligare ett antal , ålderdomshem etc. som inte tidigare taxerats som specialbyggnader kommer att taxeras som vårdbyggnader i stället för hyreshus. Förslaget kommer att innebära viss ökad administrations- kostnad för , åtminstone inledningsvis. Det kan uppstå svårigheter i de fall där äldreboende har ordnats privat utan att anlita som då inte har behövt göra någon behovsbedöm- ning. Dessutom kan typ av boende variera över tiden vilket kommer att kräva omtaxering när det sker, något som innebär ytterligare kostnader. Värderelationen mellan kvadratmetervärdena för boende respektive lokaler kan komma att ändras vilket också kan föranleda ändring av skatteplikten, vilket i och för sig inte är unikt för just vårdbyggnader. Anledningen till att utredningen ändå föreslår förändringen är att den kommer att innebära att varken eller domstolar- na behöver göra någon bedömning av om boendet eller vården är det primära i ett särskilt boende för äldre, något som har förorsakat gränsdragningsproblematik och gett upphov till många domstols- De särskilda boendena kommer att betraktas som vård- byggnader i alla myndigheters ögon. Bedömningen kommer att göras av socialnämnderna när biståndet beviljas. Det kommer därmed att innebära en förenkling av det system som råder . Utredningen har med hjälp av en rapport från NUTEK16 kunnat göra uppskattningar av vissa administrativa konsekvenser av förenk- lingen av bostadstaxeringen även för företagen. Företagens admini- strativa kostnader för fastighetstaxering uppgår totalt till ca 65 mil- joner kr. Den övervägande delen av detta är externa kostnader för konsultstöd till lantbrukare, motsvarande ca . Att kostnaderna är så pass små beror på att deklarationerna endast skickas ut vart tredje respektive . Det år deklarationerna skickas ut är kostnaden betydligt högre, men sjunker när den fördelas jämnt över åren. Det underlättar också att stora delar av deklarationerna är förtryckta så att företagen kan koncentrera sig på att kontrollera och eventuellt rätta felaktiga uppgifter. För hyresfastigheter tar en deklaration uppskattningsvis förutom i de av fallen där större förändringar skett inom fastighetsbeståndet. För lantbrukare underlättar t.ex. lättnader i krav på undertecknande. Sju av tio allmänna och förenklade deklarationer accepteras med tyst god- kännande. För övriga handlar det ofta om justeringar av tillväxttakten för skogsbeståndet för inverkan av röjd och avverkad skog. Lantbrukaren tar i dessa fall ofta hjälp av en konsult som gör en schabloniserad beräkning vilket i genomsnitt beräknas ta ca . Företagen har enligt rapporten önskemål om ytterligare schablo- ner för vissa vanliga förändringar, eller beräkningsmetoder för att underlätta uppgiftslämnandet. Dessutom önskas bl.a. en utvidgning av det tysta godkännandet och slopande av uppgiftslämning för hyres- intäkter. Genom utredningens förenklingsförslag tillgodoses företagens önskemål när det gäller utvidgning av tyst godkännande. En mer teknikneutral lagstiftning främjar utvecklingen åt att alltmer ska kunna skötas online. Det har inte varit möjligt att i alla avseenden ta fram exakta admi- nistrativa kostnader och besparingar när det gäller förenklingsför- slagen. De synpunkter som har inkommit, främst från , har varit vagare än i avvecklingsdelen. För att ändå ge en överblick har utredningen valt att göra en grov sammanställning över förväntade 16 Näringslivets administrativa bördor, Kompletterande skattemätning R2008:15. administrativa konsekvenser för , företag och privat- personer som visas i följande tabell. Tabell 7.3.1 Översikt av förändrade administrativa kostnader med anledning av utredningens förslag Tyst godkännande av förtryckta Storleksgräns för bebyggd tomtmark Vårdbyggnader för åldringsvård ska omfatta alla särskilda boenden Gränsbelopp höjs för när byggnad ska få ett fastställt taxeringsvärde Värdefaktorn hyra ska grundas på Studentrum i korridor blir ny lägenhetstyp (avsnitt 6.3 och 7.4) 2 och klass 3 slås ihop Ändrad definition av tomtmark för Med – – respektive – avses att de administrativa kostnaderna minskas påtagligt respektive minskas marginellt. Med ++ respektive + avses att de administrativa kostnaderna ökas påtagligt respektive ökas marginellt. Med 0 avses att de administrativa kostnaderna är oför- ändrade. Utredaren ska analysera vilka som påverkas av förslagen. Utredaren ska dessutom kartlägga förslagens påverkan på de verksamheter och processer som använder data från fastighetstaxeringssystemet samt de samhällsekonomiska konsekvenserna av denna påverkan. I förenklingsdelen har tanken varit att göra systemet enklare för användarna, utan att försämra värderingsnoggrannheten. Det får konsekvenser för som inte kommer att behöva utfärda samma mängd föreskrifter och allmänna råd som , vilket in- direkt minskar den administrativa bördan för fastighetsägarna. Övriga intressenter har getts möjlighet att lämna synpunkter men inte sett några konsekvenser för sin verksamhet. Utredningens bedömning: Den föreslagna höjningen av be- loppsgränsen när vissa byggnader ska få ett taxeringsvärde fast- ställt innebär ett visst skattebortfall. Förslaget innebär en kostnad på . Underskottet kan tillsammans med kostnaden av förslaget om studentbostäder (se avsnitt 6.3 och 7.4) finansieras genom det överskott som uppstår genom den föreslagna nya tidplanen. Om taxeringsvärdena stiger med i genomsnitt nivåtidpunkten flyttas fram ökar fastighetsavgifts- intäkterna med ca . Utredaren ska enligt direktivet (dir. 2011:13, s. 13) redovisa de ekonomiska konsekvenserna av förslagen. De förslag som lämnas ska sammantagna vara offentligfinansiellt neutrala. Till den del som förslagen innebär minskade inkomster ska finansiering därför föreslås inom det berörda området. Avsnittet ska innehålla en analys av förslagens skattemässiga kon- sekvenser för staten liksom intäktsökningar respektive inkomst- minskningar för kommunerna och de skattemässiga effekterna för hushållen. Vidare ska fördelningskonsekvenserna för kommuner och hushåll belysas. Som nämnts i avsnitt 4.7.1 kommer avskaffandet av skattenämn- derna att innebära en besparing för . De expertgrupper som kommer att användas i stället innebär förvisso en samhällskost- nad, men det bör resultera i en omfördelning av medel från Skatte- verket till Lantmäteriet och andra som kan tänkas delta i expert- grupperna. När det gäller vårdbyggnader (avsnitt 4.4.3) har de finansiella konsekvenserna varit svåra att kartlägga helt. Den ändring som utredningen föreslår kommer att innebära att ytterligare ett antal , ålderdomshem och andra vård- och boendeformer som inte tidigare taxerats som specialbyggnader, kommer att taxeras som vårdbyggnader i stället för hyreshus. Hur många fastigheter och lägenheter det gäller har utredningen inte kunnat fastställa. Hur många av dessa boenden som ägs och drivs i enskild regi och för vilka den föreslagna ändringen även kan få konsekvenser i fråga om inkomsttaxering kan utredningen inte heller uppskatta. Den föreslagna höjningen av beloppsgränsen när vissa byggna- der ska få ett taxeringsvärde fastställt (avsnitt 4.4.5) innebär ett visst skattebortfall. Förslaget innebär en kostnad på . En ytterligare kostnad om uppkommer genom undantagsförslaget om studentbostäder (se avsnitt 6.3 och 7.4). De nämnda underskotten, sammanlagt , kan finansieras genom den föreslagna nya tidplanen. Om nivåtidpunkten, den värdenivå som ska gälla för att fastställa taxeringsvärden på vilken fastighetsavgiften grundas, ändras från att gälla mitten av nivååret, andra året före fastighetstaxeringen till året före fastighetstaxeringen finns det utrymme för ytterligare värdeutveck- ling och taxeringsvärdena kan öka. För att få in ytterligare 51 miljo- ner kr behöver taxeringsvärdena för småhus stiga i genomsnitt med . En sådan utveckling kan normalt förväntas och de finansiella konsekvenserna för förslaget skulle därmed gå jämnt ut. Denna beräkning gäller dock endast för småhus. Eftersom även hyreshus, industri, täkt och elproduktions- enheter berörs av förändringen gällande tidplanen så kan den värde- stegringen som krävs för att finansiera förslaget vara avsevärt mycket lägre än . 7.3.3Konsekvenser av ny tidplan och eventuellt förändrad värderingsnoggrannhet Utredningens bedömning: De föreslagna ändringarna i värde- ringsmodellen är mindre omfattande och ansluter till dagens struk- tur. Ändringar kommer inte påverka värderingsnoggrannheten på ett sådant avgörande sätt att förtroendet för taxeringsvärdena hos fastighetsägarna kommer att minska. Den ändrade tidplanen gör att förslag till fastighetstaxering kan sändas till rätt ägare när fastigheten bytt ägare sent före taxeringsåret. Detta underlättar både för och berörda fastighetsägare. Den ändrade tidplanen och framflyttade nivåtidpunkten medför att beslutade taxeringsvärden blir mer aktuella. Utredningen har föreslagit ett antal mindre ändringar i värderings- modellen för småhus och för bostadsdelen av hyreshus. De två största förändringarna gällande småhus är att nybyggnadsåret inte ska jämkas vid tillbyggnad samt att fastighetsrättsliga förhållanden klass 2 för övriga enheter slås ihop med klass 3. Värdeåret är en trubbig värdefaktor där endast tillkommande boyta leder till föränd- ring. En ändring innebärande att endast nybyggnadsår beaktas kom- mer att leda till att ett mindre antal byggnader kan komma att värderas något lägre . Den analys som är gjord visar dock inte på någon stor förändring i standardavvikelsen vid en sådan förändring. Ändringen av fastighetsrättsliga förhållanden kommer att leda till att de värderingsenheter som tidigare tillhört klass 2 nu kommer att få något lägre taxeringsvärde, vilket gör att värderingsnoggrannheten för dessa blir sämre. Utredningen anser dock inte att de ovan före- slagna förändringarna är av sådan betydelse att det påverkar värde- ringsnoggrannheten på ett sådant sätt att förtroendet för taxerings- värdena minskar.