sou · GZB343d2 · 2012-01-01 00:00:00 — I rättsutlåtandet ska redovisas en motiverad analys av i vad mån svensk associations- och kommunalrätt ger utrymme för att kontroll- kriteriet (se avsnitt 2 i detta avtal), såsom kriteriet utvecklats av EG- domstolen, kan vara uppfyllt i det fall en svensk upphandlande myndighet anskaffar varor eller tjänster från en fristående enhet som är knuten till myndigheten. Jag har fått vissa ytterligare instruktioner beträffande omfattningen av rättsutlåtandet,2 bland annat att det skall omfatta situationen att staten, en kommun eller ett landsting (upphandlande myndighet) anskaffar varor eller tjänster från ett direkt eller indirekt ägt aktie- bolag eller en ekonomisk förening där den upphandlande myndig- heten är medlem samt den motsatta situationen, att bolaget eller föreningen anskaffar varor eller tjänster från den upphandlande myndigheten. Med anledning av uppdraget får jag avge följande rättsutlåtande. 1Jfr avsnitt 2. 2Avtal daterat den . Det finns en relativt omfattande praxis från om anskaffande av varor och tjänster från aktiebolag som i större eller mindre grad ägs av upphandlande myndigheter. Ur praxis brukar två kriterier för när upphandling inte behöver ske extraheras, så kallade Teckalkriterier, som kan sammanfattas som att 1.den upphandlande myndigheten ska utöva en kontroll över den fristående enheten som motsvarar den som myndigheten utövar över sin egen förvaltning (kontrollkriteriet), och 2.den fristående enheten ska utföra huvuddelen av sin verksamhet tillsammans med den eller de myndigheter som innehar den (verksamhetskriteriet). Mitt uppdrag består endast i att utreda hur kontrollkriteriet skall uppfattas, varför jag i det följande lämnar verksamhetskriteriet å sido. Teckal-kriterierna har utvecklats av i målet Teckal SRL v. Comune di , Azienda Gas-Acqua Consorziale (AGAC) di Reggio Emilia3 (Teckal-målet). I Teckal-målet uttalade domstolen att om en juridisk person kontrolleras av en kommun och bedriver huvuddelen av sin verksamhet tillsammans med kommunen, finns det möjlighet att sluta avtal direkt utan att först göra en upphandling. I domen heter det bland annat: Vianos kommun i egenskap av lokal myndighet är en upphandlande myndighet i den mening som avses i artikel 1 b i direktiv /36. Det ankommer således på den nationella domstolen att kontrollera om förhållandet mellan den lokala myndigheten och AGAC även uppfyller de andra villkoren som föreskrivs i direktiv /36 för att utgöra ett offentligt varuupphandlingskontrakt.// I detta avseende är det enligt artikel 1 a i direktiv /36 i princip tillräckligt att avtalet har slutits mellan, å ena sidan, en lokal myndig- het, och, å andra sidan, en i förhållande till denna myndighet fristående juridisk person. Endast i det fallet att den lokala myndigheten, sam- tidigt, utövar en kontroll över den ifrågavarande juridiska personen motsvarande den som den utövar över sin egen förvaltning, och denna juridiska person bedriver huvuddelen av sin verksamhet tillsammans med den eller de myndigheter som innehar den, skulle något annat kunna gälla.4 3C-107/98. 4Avsnitten 46 och 50. Av domen följer alltså två kriterier som skall vara uppfyllda för att upphandling inte skall behöva ske, dels ett kontrollkriterium (kontroll över den ifrågavarande juridiska personen motsvarande den som den utövar över sin egen förvaltning) och ett verksam- hetskriterium (bedriver huvuddelen av sin verksamhet tillsammans med den eller de myndigheter som innehar den). Kontrollkriteriet utvecklas endast fragmentariskt i Teckal-målet och närmare slutsats än att en tämligen omfattande kontroll skall kunna utövas låter sig inte dras av domen. Kontrollkriteriet har utvecklats i senare mål – i Carbotermo SpA, Consorzio Alisei v. Comune di Busto Arsizio, AGESP SpA5 konstaterade domstolen att: Vid bedömningen av om den upphandlande myndigheten utövar en kontroll motsvarande den som den utövar över sin egen förvaltning, skall samtliga relevanta lagbestämmelser och omständigheter beaktas. Av denna undersökning skall framgå att det bolag som tilldelats kontraktet är underställt en kontroll som gör det möjligt för den upphandlande myndigheten att påverka de beslut som fattas av nämnda bolag. Det skall vara fråga om en möjlighet att utöva en avgörande påverkan i fråga om såväl strategiska mål som bolagets viktiga beslut //. Den omständigheten att den upphandlande myndigheten ensam eller tillsammans med andra offentliga myndigheter äger hela aktie- kapitalet i det bolag som tilldelats kontraktet tyder som regel på, utan att vara av avgörande betydelse för bedömningen, att den upphand- lande myndigheten utövar en kontroll över detta bolag //. Av handlingarna i målet framgår att [bolagsordningarna] ger styrelsen // långtgående befogenheter avseende den löpande och den icke-löpande förvaltningen. Enligt dessa stadgar förbehålls inte [kommunen] någon särskild kontrollbefogenhet eller rösträtt för att begränsa den handlingsfrihet som styrelserna har getts. Den kontroll som [kommunen] utövar över dessa två bolag motsvarar i princip den som majoriteten av aktieägarna har enligt bolagsrätten, vilket i betydande mån begränsar kommunens möjlighet att påverka dessa bolags beslut.6 Enligt bolagsordningen i bolaget hade [s]tyrelsen // vidsträckta och obegränsade befogenheter vad avser den löpande och den icke- löpande förvaltningen av bolaget. Bolagsstyrelsens kompetens kom därmed att begränsas endast av verksamhetsföremålet. 5C-340/04. 6Utdrag ur punkterna 36–38. grunden kunde inte kommunen anses utöva kontroll över bolaget. Den associationsform som var föremål för diskussion i domen var ett italienskt Società per Azioni, vilket inte motsvarar ett svenskt aktiebolag i fråga om bolagets styrning och kontroll. Den italienska bolagslagstiftningen (i dess nuvarande lydelse, artikel 2364 i den italienska civilkoden) anger att bolagsstämmans kompetens inskränker sig till att (a) besluta om kapitalfrågor, (b) utse styrelse- ledamöter, (c) besluta om ersättning och (d) besluta i frågor som förbehållits eller hänskjutits till stämman.7 Det som anförs i domen om att kommunen inte förbehålls någon särskild kontrollrätt torde få läsas i ljuset av rättsreglerna i italiensk rätt om styrning och kontroll i Società per Azioni. Någon motsvarighet till den svenska direktivrätten (8 kap. 41 § 2 st. ABL) förekommer inte i italiensk rätt. I Stadt , v. Arbeits- gemeinschaft Thermische Restabfall- und Energieverwertungsanlage TREA Leuna8 (Stadt Halle-målet) prövades om kommunfull- mäktiges beslut att överlämna uppdrag på avfallsområdet till ett aktiebolag som ägdes till av staden och av en privat aktör var förenligt med upphandlingsreglerna. I EG-dom- stolen behandlades frågan om ett aktiebolag delvis ägt av en kom- mun, delvis av en privat aktör kunde anses vara en del av kom- munen i upphandlingshänseende. Domstolen besvarade frågan nekande – alltså finns inget utrymme att frångå upphandlings- reglerna i förhållande till ett aktiebolag som delägs av en privat aktör. Utgången blev likartad i målet Europeiska Gemenskapernas kom- mission v. Republiken I fallet hade en kommun bildat ett bolag, tecknat kontrakt med bolaget och därefter överlåtit av aktierna till en privat aktör. Det konstaterades att i sådana kringgångsfall skall upphandlingsreglerna tillämpas. Av stort intresse är det så kallade Parking Brixen-målet – v. Gemeinde Brixen, Stadtwerke Brixen AG.10 Tvisten rörde huruvida flera fall av direkta upplåtelser att bedriva parkeringsrörelse inom kommunen var av den arten att de borde upphandlats. Det kommunala bolaget () hade bildats av kommunen (Gemeinde Brixen) genom om- 7Den tyska versionen (för ) av den italienska civilkoden biläggs detta yttrande. 8C-26/03. 9C-29/04. 10C-458/03. vandling av ett kommunalt affärsverk. I bolagsordningen framgick bland annat // att bolagets styrelse har följande befogenheter: 1)Styrelsen har full behörighet att i vidsträckt mening sköta bolagets löpande förvaltning, med befogenhet att företa alla handlingar som den finner lämpliga eller nödvändiga för att bolaget skall kunna uppnå sitt ändamål. 2)Om bolagsstämman inte har givit sitt tillstånd till detta får styrel- sen inte ställa säkerhet avseende mer än 5 (fem) miljoner euro samt inte heller underteckna eller acceptera växlar avseende ett högre belopp. 3)I den löpande förvaltningen ingår att köpa eller sälja andelar i andra bolag, att köpa, sälja eller utarrendera företag eller företagsdelar och att sälja eller köpa fordon upp till ett värde på 5 (fem) miljoner euro per affärstillfälle. 4)Styrelsen är ensam behörig att fatta sådana beslut som avser fastställelse och/eller förändring av ersättning såsom särskilda utgifter iden mening som avses i artikel 2389.2 i den italienska civillags- samlingen. Vid denna bedömning skall samtliga relevanta lagbestämmelser och omständigheter beaktas. Av denna undersökning skall framgå att den ifrågavarande enheten underställs en kontroll som gör det möjligt för den offentliga myndigheten att påverka de beslut som fattas av nämnda enhet. Det skall vara fråga om en möjlighet till avgörande påverkan på såväl strategiska mål som viktiga beslut. [Bolaget har] fått en marknadsmässig inriktning som gör det osäkert om kommunen kan utöva kontroll. För detta talar följande: a)Omvandlingen av [affärsverket //] till ett aktiebolag (Stadt- werke ) och karaktären av denna bolagstyp. b)Utvidgningen av verksamhetsföremålet. Bolaget har inlett verk- samhet på nya viktiga områden, bland annat på områdena person- transporter och transport av varor samt på informationsteknologi- och telekommunikationsområdet. Det skall erinras om att bolaget har be- hållit de många olika verksamheter som tidigare utövades av det särskilda företaget, däribland vattentillförsel och rening av avlopps- vatten, värme- och energiförsörjning, bortskaffande av avfall och väg- byggen. c)Det skall bli möjligt för utomstående att köpa aktier i bolaget. d)Utvidgningen av bolagets verksamhetsområde till hela och till utlandet. Bilaga 3 SOU 2011:43 e) Väsentliga befogenheter har tilldelats styrelsen utan att kom- munen i princip utövar någon förvaltningskontroll. [Bolagsstyrelsen //] har rätt att företa alla handlingar som den anser nödvändiga för att företagets ändamål skall kunna uppnås. Den i artikel 18 föreskrivna befogenheten att ställa säkerhet på eller att genomföra andra transaktioner utan att dessför- innan få ett godkännande av bolagsstämman visar att bolaget är mycket självständigt i förhållande till sina aktieägare.11 Även i detta fall rör det sig om ett italienskt Società per Azioni (beteckningen på ett sådant i det tyskspråkiga är Aktiengesellschaft, AG) som alltså bygger på helt andra styrnings- och kontrollprinciper än ett svenskt aktiebolag. Att EG- domstolen beaktat den aktuella bolagsformens specifika karaktärs- drag framkommer enligt min uppfattning i lokutionen // karaktären av denna bolagstyp //. Sammanfattningsvis kan följande slutsatser dras om innebörden i kontrollkriteriet från domar. Om den upphandlande myndigheten ensam eller tillsammans med andra upphandlande myndigheter äger samtliga aktier i ett aktiebolag tyder det på att kontrollkriteriet är uppfyllt.12 Om det finns en privat aktieägare i ett aktiebolag synes kontrollkriteriet däremot inte vara uppfyllt, oavsett storleken på det privata ägandet.13 Den upphandlande myndigheten eller de upphandlande myndig- heterna skall åtminstone kunna utöva kontroll över aktiebolaget. Med kontroll torde avses möjlighet att ge direktiv i förvaltningsfrågor.14 Det tycks inte vara tillräckligt att ha rätt att utse styrelseledamöter, om styrelsen sedan har en självständig rätt att utöva kontroll över bolaget. När kontrollkriterierna har diskuterats i har den aktuella associationens legala kontext, till exempel hur lagstift- ningen är utformad, beaktats. I de fall där det ansetts att kontroll- kriteriet inte är uppfyllts har det rört sig om associationer vars styr- nings- och kontrollfunktioner avviker från motsvarande funktioner i svenska aktiebolag såtillvida att ingen direktivrätt föreligger. redovisade praxis har följts upp i ett relativt stort antal mål, som i huvudsak bekräftar de dragna slutsatserna.15 11Utdrag ur punkterna 65 till 70. 12C-340/04, Carbotermo SpA, Consorzio Alisei v. Comune di Busto Arsizio, AGESP SpA. 13C-26/03, Stadt , v. Arbeitsgemeinschaft Thermische Restabfall- und Energieverwertungsanlage TREA Leuna. 14C-458/03, v. Gemeinde Brixen, . 15Praxis om teckal-kriterierna är totalt sett omfattande. Se utöver i detta utlåtande refererad praxis , C-360/96, , Kommissionen mot , C-84/03, , Kommissionen mot , C-29/04, , Auroux, C-220/05, Av särskilt intresse kan kanske anses vara att det i det sist refererade fallet kan anses klart att kontrollkriteriet kan vara upp- fyllt även med avseende på en upphandlande enhet som äger en liten del av ett aktiebolag, om övriga ägare är andra upphandlande enheter.16 3.Svensk praxis – RÅ 2008 ref. 26 Frågor liknande dem som blivit föremål för domar i de refererade målen har behandlats av Regeringsrätten i RÅ 2008 ref. 26 (SYSAV-målet). Det ingår inte i mitt uppdrag att analysera SYSAV-målet, men det kan konstateras att Regerings- rätten inte finner skäl att analysera kontrollkriteriet i sin dom. SYSAV-målet har därmed inget förklaringsvärde för de frågor som diskuteras i detta rättsutlåtande. 4.En upphandlande myndighets anskaffning av varor och tjänster Frågan uppkommer om kontrollkriteriet skall anses vara upp- fyllt vid en upphandlande myndighets anskaffning av varor och tjänster från ett aktiebolag eller en ekonomisk förening eller vid en sådan juridisk persons anskaffning av varor och tjänster från en upphandlande myndighet. 4.1Anskaffning av varor och tjänster från aktiebolag I det föregående konstaterades att för att kontrollkriteriet skall vara uppfyllt beträffande aktiebolag krävs att ifrågavarande aktie- bolag skall vara helägt av den upphandlande myndigheten eller ägas av flera upphandlande myndigheter, utan att det finns privata del- ägare. Ett sådant aktiebolag har i den internationella diskussionen om upphandling stundom kallats för ett in-house bolag, men kommer i det följande att benämnas helägt bolag. , Tragsa, C-295/05, , Asociatión Profesional de Empresas de Reparto, C-220/06, , Kommissionen mot , C-412/04, , Kommissionen mot , C-337/05, , Coditel, C-324/07, och stads renhållningstjänst, , C-480/06. 16 Jfr för diskussion konkurrensverkets referat . I domar finns inte täckning för någon slutsats om huruvida ägandet kan vara hur litet som helst men ändå ge en upphandlande myndighet rätt att tillämpa Teckalundantaget. Enligt min mening kan det vara rimligt att förutsätta att ägarna kommer överens om hur kontrollen skall utövas, till exempel i ett aktieägar- avtal, om ägandet är uppdelat mellan ett stort antal upphandlande myndigheter. Om ett helägt bolag föreligger skall det dessutom finnas förut- sättningar för den upphandlande myndigheten, eventuellt tillsam- mans med andra upphandlande myndigheter, att utöva kontroll över bolaget. Kontroll torde kunna utövas på flera sätt. I den svenska aktiebolagslagen finns en direktivrätt för överordnade bolagsorgan, med korresponderande lydnadsplikt för underordnade bolagsorgan, i 8 kap. 41 § 2 st. aktiebolagslagen. Genom att fatta beslut om så kallade aktieägardirektiv på stämman kan alltså aktie- ägarna styra ett aktiebolag genom rättsligt bindande styrmedel. Direktivrätten innebär att styrelsen och verkställande direktören skall rätta sig efter ett direktiv som beslutas av stämman om direk- tivet är förenligt med aktiebolagslagen, tillämplig lag om årsredo- visning, bolagsordningen, reglerna om funktionsfördelning mellan bolagsorganen i deras huvuddrag och bolagets intresse.17 Direktiv- rätten i den svenska aktiebolagslagen är i internationell jämförelse relativt långtgående och kan jämföras med rättsläget beträffande Società per Azioni, där utgångspunkten är den motsatta. Om styrelsen eller verkställande direktören inte rättar sig efter lagenliga direktiv som beslutats av stämman kan de bli skadestånds- skyldiga gentemot bolaget, eventuellt direkt gentemot aktieägarna. Stämman kan givetvis också besluta att välja en ny styrelse eller utse en ny verkställande direktör.18 Direktivrätten är således för- sedd med en sanktionsmöjligheter. Redan av den svenska aktie- bolagslagen torde alltså följa att aktieägarna har en god möjlighet att styra ett aktiebolag. I många offentligt ägda aktiebolag beslutar stämman om stående aktieägardirektiv till styrelsen och verk- ställande direktören. Ett sådant stående aktieägardirektiv omfattar regelmässigt styrnings- eller kontrollfrågor och kan därigenom sägas förstärka den legala styrningen av aktiebolaget.19 17 , Företagsstyrning. En studie av aktiebolagsrättens regler om ägar- och koncernstyrning, 2 uppl., , 2008, kap. 5. 18Beträffande det senare jfr NJA 1960 s. 698. 19Stattin, aktiebolagsrätt. Bolagsrätt och bolagsstyrning för kommun- och landstingsägda bolag, 2 uppl., 2007, s. 44 ff. Utöver det sagda gäller att det kan finnas behov för styrelsen i ett offentligt ägt aktiebolag att underställa stämman beslut i bolaget som är ingripande eller förändrar förutsättningarna för det offentliga ägandet i bolaget enligt doktrinen om oreglerad exklusiv bolagsstämmokompetens.20 Vid en jämförelse med verksamhet som bedrivs i förvaltnings- form framstår styrningsmöjligheterna som större om verksamheten drivs i aktiebolagsform. Den mer effektiva styrning som kan utövas i aktiebolagsform föreligger eftersom styrinstrumentet (aktieägar- direktiv) är rättsligt bindande och försett med effektiva sanktioner (skadestånd enligt 29 kap. aktiebolagslagen). Sammantaget tycks svensk rätt innebära att kontrollkriteriet är uppfyllt beträffande aktiebolag som ägs av en upphandlande myndighet eller flera upphandlande myndigheter. Möjligen bör det ställas ett krav på att en överenskommelse träffas om hur kontrollen skall utövas om ägandet är fragmentiserat, men ett sådant krav har då inte något uttryckligt stöd i domar. Det finns i övrigt inte anledning att ställa krav på några särskilda styrinstrument, utan aktiebolagslagens regler torde vara tillräckliga för att anse att kontrollkriteriet är uppfyllt. har inte prövat frågan om kontrollkriteriet kan anses vara uppfyllt i koncernförhållanden. Enligt min uppfattning borde detta emellertid vara fallet. Så länge bolagen i en koncern är indirekt helägda, genom andra koncernbolag, av en upphandlande myndighet torde inte kontrollen vara sämre. Tvärtom kan en koncernbildning ge upphov till bättre praktisk kontroll över en diversifierad verksamhet.21 4.2Anskaffning av varor och tjänster från ekonomiska föreningar Ekonomiska föreningar kan per definition inte innehas av en upp- handlande myndighet, eftersom de måste ha flera medlemmar. Det finns emellertid inget som hindrar att alla medlemmar i föreningen är upphandlande myndigheter. Om så är fallet uppfyller föreningen kriterierna på att vara helägd såsom beträffande ett aktiebolag. I övrigt är rättsläget likartat i ekonomiska föreningar som i aktiebolag. I 6 kap. 13 § 2 st. föreningslagen finns en direktivrätt som motsvarar direktivrätten i 8 kap. 41 § 2 st. aktiebolagslagen. 20A.a., s. 19 f. 21Jfr a.a., s. 50 ff. Det finns alltså möjlighet att lämna bindande direktiv till styrelse och verkställande direktör som de senare måste följa vid äventyr av skadeståndsskyldighet. Sammantaget torde således rättsläget vara detsamma beträffande ekonomiska föreningar som beträffande aktiebolag. 4.3Aktiebolags och ekonomiska föreningars anskaffning av varor och tjänster Den praxis som finns från gäller anskaffning av varor och tjänster från helägda juridiska personer. Det finns emellertid ur ändamålssynpunkt inget som hindrar att detsamma skulle gälla också i det omvända förhållandet, det vill säga om ett bolag eller en förening anskaffar varor eller tjänster från den upp- handlande myndighet som äger eller är medlem i bolaget eller föreningen. Skälet till att anskaffning av varor eller tjänster i så fall skulle tillåtas utan att upphandling sker torde vara att det i prak- tiken rör sig om samma verksamhetsorganisation, även om den juridiska organisationen består av olika delar. Ur ett ekonomiskt perspektiv är det nämligen ointressant åt vilket håll avtalsrelationer är riktade, så länge det rör sig om samma ekonomiska verksamhet. Detta argument gör sig därför gällande oavsett åt vilket håll anskaffningen av varor och tjänster sker. Sammanfattningsvis drar jag följande slutsatser utifrån EG- domstolens praxis och annat tillgängligt material. 1.En upphandlande myndighet torde kunna anses utöva kontroll över ett aktiebolag eller en ekonomisk förening som den upp- handlande myndigheten äger eller är medlem i tillsammans med andra upphandlande myndigheter i svensk rätt. 2.Det torde inte ha någon betydelse om kontrollen kan utövas direkt eller genom ett annat aktiebolag eller en annan ekono- misk förening över vilken den upphandlande myndigheten kan utöva kontroll. 3.Kontrollkriteriet torde få motsvarande betydelse vid aktie- bolagets eller den ekonomiska föreningens anskaffning av varor eller tjänster från den upphandlande myndigheten, även om rättsläget i detta fall torde vara mer osäkert. Därmed är mitt uppdrag avslutat. (Ordentliche Gesellschafterversammlung bei Gesellschaften ohne Aufsichtsrat) Die ordentliche Gesellschafterversammlung bei Gesellschaften ohne Aufsichtsrat: 1)genehmigt den Jahresabschluß; 2)bestellt die Verwalter und beruft sie ab; bestellt die Mitglieder und den Vorsitzenden des Überwachungsrats und, sofern dies vorgesehen ist, jene Person, der die Rechnungsprüfung übertragen wird; 3)bestimmt die und Überwachungs- ratsmitglieder, wenn diese nicht in der Satzung festgesetzt ist; 4)beschließt über die und der Über- wachungsratsmitglieder; 5)beschließt über die anderen vom Gesetz in die verwiesenen Angelegenheiten sowie über Genehmigungen, die allenfalls von der Satzung für die verlangt werden, wobei in jedem Fall deren Haftung für die vorgenommenen Handlungen aufrecht bleibt; 6)genehmigt eine allfällige Geschäftsordnung für die Gesell- schafterversammlung. Die ordentliche Gesellschafterversammlung muß wenigstens einmal im auf einen Tag einberufen werden, der innerhalb der von der Satzung festgesetzten Frist liegen und jedenfalls spätestens der einhundertzwanzigste Tag nach des Geschäftsjahres sein muß. Die Satzung kann eine längere Frist, die aber jedenfalls hundertachtzig nicht übersteigen darf, festsetzen, wenn die Gesellschaft einen konsolidierten Jahresabschluß aufzustellen hat und wenn besondere Erfordernisse im Zusammenhang mit der Struktur und dem dies verlangen; in diesen Fällen haben die Verwalter in dem in Artikel 2428 vorgesehenen Bericht die Gründe für die spätere Einberufung anzugeben. (Ordentliche Gesellschafterversammlung bei Gesellschaften mit einem Aufsichtsrat) Die ordentliche Gesellschafterversammlung bei Gesellschaften, in denen ein Aufsichtsrat vorgesehen ist: 1)bestellt die Mitglieder des Aufsichtsrats und beruft sie ab; 2)bestimmt die ihnen gebührende Vergütung, wenn sie nicht in der Satzung festgesetzt ist; 3)beschließt über die ; 4)beschließt über die Verteilung des Gewinns; 5)bestellt den Rechnungsprüfer. Der zweite Absatz des Artikels 2364 findet Anwendung. Rättsutlåtande ang. införlivning av de s.k. Teckal-kriterierna i svensk upphandlingsrätt Utlåtandet avges på uppdrag av Utredningen om offentliga företag – upphandling, kontroll, insyn (Fi 2009:08). Utlåtandet har utarbetats av , doktor i europeisk integrationsrätt och forskare vid för europapolitiska studier (Sieps). I yttrandet används för enkelhets skull Lissabonfördragets terminologi även vad gäller förhållanden som har ägt rum före fördragets ikraftträdande. Sålunda används beteckningen EU- domstolen och EU-rätt (unionsrätt) i princip genomgående. Fördraget om Europeiska unionen och Europeiska unionens funktionssätt förkortas (FEU) resp. EUF-fördraget (FEUF).