sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — I de fall detta skett har doktorsavhandlingarna tagits med här men inte årsböckerna. 2004 togs ett antal tidigare inte redovisade delar i rapportserier m.m. med i Nationalbibliografin varför siffrorna fr.o.m. detta år blev betydligt högre . Denna ökning var särskilt markant inom områden som arkeologi, samhälls- och rättsvetenskap, teknik, industri och kommunikationer, ekonomi- och näringsväsen, matematik samt naturvetenskap. Nationalbibliografin åter stramats upp och delar i rapportserier och annan grå utgivning tas inte längre med. Av denna anledning är siffrorna lägre . Källa: Kungl. Anm.: finns en kod i datasystemet Libris för att söka på materialet från veckolistorna. är koden t.ex. nbv2011*, där siffran efter nbv anger året. och framåt har vi använt denna kod i sökningar i Libris. Dessa sökningar kan också avgränsas med vissa andra sökkriterier, vilket utnyttjats i tabellen ovan. Av resultaten framgår att av det material som redovisas har samma utgivningsår, den stora merparten av det övriga titlarna gavs ut året innan även om längre eftersläpningar förekommer. urvalsprinciper för veckolistan är att alla nyregistrerade böcker som är tryckta innevarande eller föregående år och uppfyller något av följande kriterier tas med: -Förlagsutgivet material och material med påtryckt svensk förlagsdistribution. -Material utgivet av institutioner som väljer att lägga ordet förlag till utgivaruppgiften i den aktuella boken (t.ex. ). -Doktorsavhandlingar och viktigare forskning avsedd för spridning utgiven av samhällsvetenskapliga och humanistiska institutioner (t.ex. actaserier, däremot inte rapporter). -Skrifter från vetenskapliga samfund, akademier eller motsvarande. -Viktiga riktiga böcker som det faller sig naturligt att fråga efter i bokhandeln. Vid osäkerhet kan en sökning i t.ex. Adlibris vara vägledande. -Förlagsutgivna e-böcker inkomna genom förlagsavtal. -Material inkommet via Bokrondellen. Från dessa kriterier finns också vissa undantag. Bland annat undantas böcker med utländska ISBN avsedda för spridning i . Källa: Kungl. Anm.: Ämnesområden anges i enlighet med SAB-systemet. Vissa ämnesområden av särskilt intresse har valts ut här. För den fullständiga redovisningen se Kungl. ämnesområden enligt decimalklassifikation (DDK) och därför tas bara uppgifter med i tabellen. Källa: Kungl. Anm.: Ämnesområden anges i enlighet med SAB-systemet. Vissa ämnesområden av särskilt intresse har valts ut här. För den fullständiga redovisningen se Kungl. ämnesområden enligt decimalklassifikation (DDK) och därför tas bara uppgifter med i tabellen. Källa: Kungl. Källa: Kungl. Källa: Kungl. Källa: Kungl. Anm.: Uppgifterna började redovisas . Källa: Kungl. Uppgifterna återfinns i myndighetens årsredovisningar och i förlagsregistret . Anm.: De enstaka numren innefattar inte s.k. 628-nummer som uteslutande används för avhandlingar. Det är värt att notera att flera print-on-demand-företag erbjuder sina kunder ur egna serier (ofta 1000-serier), varför egenutgivningen inte speglas direkt i dessa siffror. Källa: Svenska barnboksinstitutets bokprovningar. Anm.: I statistiken för ett visst år ingår de verk, exklusive läromedel, som inkommit till nästföljande år. Enbart nya verk eller nya utgåvor som skiljer sig från tidigare utgåvor tas med. Med svensk litteratur avses litteratur utgiven på originalspråk i (alltså inte enbart original på svenska språket). bygde de statistiska uppgifterna på Svensk bokförteckning och underindelningen av statistiken var annorlunda varför bara totala siffror redovisas för de tidigare åren. Källa: Svenska barnboksinstitutets bokprovning. Anm.: Fördelningen avser den totala utgivningen, dvs. både förstaupplagor och nya upplagor. Källa: Svenska Förläggareföreningens branschstatistik 1973/74–2011. Anm.: Tabellen innefattar endast allmänlitteratur, dvs. läroböcker och massmarknadslitteratur ingår inte. I tabellen redovisas böcker med nytt ISBN-nummer, dvs. både nya titlar och nya upplagor som bygger på en ny sättning av inlagan. Antal nya titlar och nya upplagor omfattar tryckta böcker, ljudböcker och digitala böcker med nytt ISBN. Volymer däremot innefattar inte nedladningsbara böcker. Antal tryckta volymer per titel är ett medelvärde vilket innebär att titlar som trycks i stora upplagor förskjuter snittet uppåt. Någon medianupplaga är inte tillgänglig. Källa: Svenska Förläggareföreningens branschstatistik 1973/74–2011. Anm.: Tabellen innefattar endast allmänlitteratur, dvs. läroböcker och massmarknadslitteratur ingår inte. I tabellen redovisas som original böcker med nytt ISBN-nummer, dvs. både nya titlar och nya upplagor som bygger på en ny sättning av inlagan. Antal nya titlar och nya upplagor omfattar tryckta böcker, ljudböcker och digitala böcker med nytt ISBN. Reprint är nytryckning där inlagan i huvudsak är oförändrad. Antalet tryckta volymer redovisas i tusental sammantaget för alla kategorier, dvs. in klusive både original och reprint. Källa: Svenska Förläggareföreningens branschstatistik 1973/74–2011. Anm.: Tabellen innefattar endast allmänlitteratur, dvs. läroböcker och massmarknadslitteratur ingår inte. I tabellen redovisas som original böcker med nytt ISBN-nummer, dvs. både nya titlar och nya upplagor som bygger på en ny sättning av inlagan. Antal nya titlar och nya upplagor omfattar tryckta böcker, ljudböcker och digitala böcker med nytt ISBN. Reprint är nytryckning där inlagan i huvudsak är oförändrad. Antalet tryckta volymer redovisas i tusental sammantaget för alla kategorier, dvs. inklusive både original och reprint. Facklitteraturen började indelas i svensk och översatt först . innefattas uppslagsböcker, som tidigare särredovisades, i facklitteratur i original. Källa: Svenska Förläggareföreningens branschstatistik 1973/74 –2011. Anm.: Tabellen innefattar endast allmänlitteratur, dvs. läroböcker och massmarknadslitteratur ingår inte. I tabellen redovisas som original böcker med nytt ISBN-nummer, dvs. både nya titlar och nya upplagor som bygger på en ny sättning av inlagan. Antal nya titlar och nya upplagor omfattar tryckta böcker, ljudböcker och digitala böcker med nytt ISBN. Reprint är nytryckning där inlagan i huvudsak är oförändrad. Antalet tryckta volymer redovisas i tusental sammantaget för alla kategorier, dvs. inklusive både original och reprint. De kraftiga svängningar i antalet barn- och ungdomstitlar kan ibland förklaras av t.ex. Pixiböcker, alltså små billiga böcker, som vissa år ges ut i stora mängder. Källa: Svenska Förläggareföreningens branschstatistik 1994–2011. Anm.: Tabellen innefattar endast allmänlitteratur, dvs. läroböcker och massmarknadslitteratur ingår inte. Siffrorna innefattar nya titlar och nya upplagor. Ljudböcker redovisas , e -böcker . Nedgången i antal pockettitlar kan delvis förklaras av att vissa förlag valt att lägga sin pocketutgivning hos Pocketförlaget som inte är medlem i föreningen. Ökningen 2011 kan förklaras av att Pocketförlagets utgivning ingår i underlaget för statistiken detta år (utan att vara medlem i föreningen). Källa: Svenska Förläggareföreningens branschstatistik 1973/74 –2011. Anm.: Tabellen innefattar endast allmänlitteratur, dvs. läroböcker och massmarknadslitteratur ingår inte. Försäljning uppdelat per litteraturkategori understiger total försäljning då förlagen inte alltid redovisat med denna detaljeringsgrad. Pocket och billighetsupplagor särredovisades 73/74-82/83 varför uppdelningen per litteraturkategori inte tagits med. ingår inte försäljning från bokklubb i statistiken, vilket var fallet . Istället ingår försäljning till bokklubb. Det innebär att sifforna inte är helt jämförbara bakåt . Försäljning till februarirean ingår även vilket den inte gjort tidigare. Källa: Svenska Förläggareföreningens branschstatistik 1993–2011. Anm.: Tabellen innefattar endast allmänlitteratur, dvs. läroböcker och massmarknadslitteratur ingår inte. Förlagen redovisar försäljning till återförsäljare i förlagsnettopriser, efter returer, exklusive moms. Internetbokhandeln ingick i kategorin bokhandel. Distributören /Förlagssystem ingick i kategorin bokhandel, ingår Seelig/Förlagssystem istället i Grossister. Grossister innefattar även bl.a. Bibliotekstjänst, Pocketgrossisten, Pocketstället, Sele ct och Läromedia. Den minskade försäljningen till varuhus beror på att Pocketgrossisten tagit över Åhléns bokförsäljning och denna redovisas således numera under grossister. Bokklubbar avser försäljningen till bokklubbar, både sådana som ägs av de redovisande företagen själva och sådana som ägs av andra. 2009 redovisades inte försäljningen uppdelad på bokhandel, internetbokhandel och varuhus/stormarklnader. Källa: Svenska Förläggareföreningens branschstatistik 1993–2011. Anm.: Tabellen innefattar endast allmänlitteratur, dvs. läroböcker och massmarknadslitteratur ingår inte. Förlagen redovisar konsumentpriser vid direktförsäljning, dvs. det priset förlaget fakturerar exklusive moms. Utlandsförsäljningen redovisas som nettointäkter av färdiga böcker på svenska, delupplagor på främmande språk och förlagens provisioner på utgivningsrätter och licensintäkter. Källa: Svenska Förläggareföreningens branschstatistik 1973/74–2011. Anm.: Tabellen innefattar endast allmänlitteratur, dvs. läroböcker och massmarknadslitteratur ingår inte. Anm.: Ovanstående är en uppskattning av nettoeffekterna av förändringar i vilka förlag som är med i föreningen som har gjort för utredningens räkning. Siffrorna bygger på att föregående års siffror använts för att skatta vad ett bortfall kan ha inneburit för statistiken nästföljande år. Det är viktigt att påpeka att det även finns många andra faktorer än tillkommande och bortfallande förlag som påverkar statistiken, t.ex. tillfälliga kampanjer med billiga böcker som säljs tillsammans med dags- eller veckotidningar eller serier av billiga böcker som säljs . En annan faktor som kan påverka statistiken är större förändringar som görs inom ett medlemsförlag. gjorde t.ex. ett medlemsförlag en större omorganisation som innebar att en omfattande barnboksutgivning utgick ur statistiken. Exakt hur stor denna utgivning var är okänt men uppskatt- ningsvis kan det röra sig om i försäljning, vilket motsvarar -14,i försäljning av litteratur för barn och unga 2007. Källa: Föreningen branschstatistik 1993–2011. Anm.: lämnade föreningen 2006 och högskoleområdet ingår inte i denna statistik . Föreningen delar numera in statistiken i följande kategorier: Förskola, Grundskola (FK -9), Specialundervisning, Gymnasieskola/Komvux, Övrig vuxenutbildning (studieförbund m.m.) och Övrig försäljning (ej stadiebundet material m.m.). Anm.: /96 är uteslutet eftersom det var 18 månader. Omräkningen till 1954 och priser är gjord av utredningen utifrån SCB:s konsumentprisindex. Anm.: Tioåriga stipendier delades inte ut . Anm.: /96 är uteslutet eftersom det var 18 månader. Vad gäller kategorin övrigt se anmärkningen till diagram 6.3 i kapitel 6. Källa: Regleringsbrev till och . Anm.: Anslag 5.2, ap. 9 var uppdelad i två anslagsposter, var den uppdelad i tre. Här har summorna räknats samman under den nya rubriken. Källa: Regeringens budgetpropositioner och . Anm.: Budgetåren 1975/76 /87 är det anslagets storlek som anges, därefter är det summan av beviljade medel inom respektive kategori (jfr tabell 29 nedan). /96 är uteslutet eftersom det var 18 månader. Omräkningen till priser är gjord av utredningen utifrån SCB:s konsumentprisindex. Anm.: I huvudsak avses beviljade medel . I några fall avses istället utbetalda medel. I dessa fall kan mindre summor redovisas två gånger (först som beviljade, sedan som utbetalda), effekten är dock försumbar eftersom den absoluta merparten av alla medel betalas ut som de beslutas. Uppdelningen i litteraturkategorier är inte helt självklar och en viss bok kan antingen re dovisas utifrån vilken arbetsgrupp som behandlat den, eller utifrån vilken kategori den egentligen borde hänföras till. Ett exempel är att viss litteraturvetenskaplig essäistik kan behandlas av arbetsgruppen för skönlitteratur istället för facklitteratur om kompetensen bedöms större i den förra gruppen. Eventuella skillnader i hur dessa avvägningar gjorts har inte kunnat beaktas här men det handlar om få titlar och den övergripande bilden påverkas inte. /96 är uteslutet eftersom det var 18 månader. Källa: , Böcker och kulturtidskrifter 2000, Kulturen i siffror 2001:9, för uppgifterna , därefter . Anm.: /96 är uteslutet eftersom det var 18 månader. Mottagarnas omsättning har huvudsakligen hämtats från . I de fall det rör sig om annat än aktiebolag har årsredovisningsuppgifter sökts på hemsidor och i motsvarande öppna källor. Mottagare som det överhuvudtaget inte gått att finna t.ex. en hemsida för har hänförts till kategorin mikroförlag och övriga utgivare. Mottagarnas omsättning har huvudsakligen hämtats från . I de fall det rör sig om annat än aktiebolag har årsredovisningsuppgifter sökts på hemsidor och i motsvarande öppna källor. Mottagare som det överhuvudtaget inte gått att finna t.ex. en hemsida för har hänförts till kategorin mikroförlag och övriga utgivare. Mottagarnas omsättning har huvudsakligen hämtats från . I de fall det rör sig om annat än aktiebolag har årsredovisningsuppgifter sökts på hemsidor och i motsvarande öppna källor. Mottagare som det överhuvudtaget inte gått att finna t.ex. en hemsida för har hänförts till kategorin mikroförlag och övriga utgivare. Mottagarnas omsättning har huvudsakligen hämtats från . I de fall det rör sig om annat än aktiebolag har årsredovisningsuppgifter sökts på hemsidor och i motsvarande öppna källor. Mottagare som det överhuvudtaget inte gått att finna t.ex. en hemsida för har hänförts till kategorin mikroförlag och övriga utgivare. Anm.: Utgivningsstödet till barn- och ungdomslitteratur innefattar stöd till litteratur på andra språk än svenska. Till exempel fördelades till denna typ av litteratur 2010. Källa: Regeringens budgetpropositioner och . Anm.: är det anslagets storlek som anges, därefter är det faktiskt fördelade medel. Ingen uppgift har kunnat återfinnas för /74. /96 är uteslutet eftersom det var 18 månader. Stödet för inläsning av kulturtidskrifter flyttades 2010 till Talboks- och . I och med det överfördes även dit. Källa: , årsredovisningar. Observera att inte är inkluderat i denna statistik eftersom svenskans ställning i är speciell. 1.Uppgifterna om antal studenter är ofullständiga. Detta innebär att totalt antal studenter för är en mycket osäker siffra och därför inte jämförbar med 2009 och 2011. står för ingen uppgift. Källa: , välfärdsstatistik, projektledare . Anm.: Undersökningen har genomförts med registerdata för den konstnärspopulation som togs fram för undersökning Konstnärernas inkomster – en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden –2005 (2009). Källa: , välfärdsstatistik, projektledare . Anm.: I de urval som analyserats har personer födda uteslutits. De procentandelar som redovisas i tabellen är antalet personer i ett visst ålderssegment i förhållande till totalt antal personer i respektive urvalsgrupp 25–. Undersökningen har genomförts med registerdata för den konstnärspopula tion som togs fram för undersökning Konstnärernas inkomster – en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden –2005 (2009). Källa: , välfärdsstatistik, projektledare . Anm.: Undersökningen har genomförts med registerdata för den konstnärspopulation som togs fram för undersökning Konstnärernas inkomster – en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden –2005 (2009). Källa: , välfärdsstatistik, projektledare . Anm.: Undersökningen har genomförts med registerdata för den konstnärspopulation som togs fram för undersökning Konstnärernas inkomster – en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden –2005 (2009). Källa: , välfärdsstatistik, projektledare . Anm.: Undersökningen har genomförts med registerdata för den konstnärspopulation som togs fram för undersökning Konstnärernas inkomster – en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden –2005 (2009). Källa: , välfärdsstatistik, projektledare . Anm.: Undersökningen har genomförts med registerdata för den konstnärspopulation som togs fram för undersökning Konstnärernas inkomster – en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden –2005 (2009). Källa: , välfärdsstatistik, projektledare . Undersökningen har genomförts med registerdata för den konstnärspopulation som togs fram för undersökning Konstnärernas inkomster – en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden –2005 (2009). Grupp 1= Personer med löneinkomst och utan näringsverksamhet. Grupp 2= Personer med löneinkomst och inkomst av näringsverksamhet. Löneinkomsten är större än inkomsten av näringsverksamhet. Grupp 3= Personer med löneinkomst och inkomst av näringsverksamhet. Löneinkomsten är mindre än inkomsten av näringsverksamhet. Grupp 4= Personer utan löneinkomst och med inkomst av näringsverksamhet; Grupp 5= Personer utan löneinkomst och utan inkomst av näringsverksamhet. Källa: , välfärdsstatistik, projektledare . Anm.: Undersökningen har genomförts med registerdata för den konstnärspopula tion som togs fram för undersökning Konstnärernas inkomster – en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden –2005 (2009). Källa: , välfärdsstatistik, projektledare . Anm.: Undersökningen har genomförts med registerdata för den konstnärspopulation som togs fram för undersökning Konstnärernas inkomster – en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden –2005 (2009). ASSA=Arbetsmarknadsstöd, sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning. Källa: , välfärdsstatistik, projektledare . Anm.: Undersökningen har genomförts med registerdata för den konstnärspopulation som togs fram för undersökning Konstnärernas inkomster – en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden –2005 (2009). Självförsörjningsandelen är den del av nettoinkomsten som består av löneinkomst, inkomst av näringsverksamhet och kapitalinkomst. Bidragsandelen är den del av nettoinkomsten som består av arbetsmarknadsstöd, sjukpenning, sjuk - och aktivitetsersättning, ekonomiskt bistånd och bostadsbidrag. Källa: , välfärdsstatistik, projektledare . Anm.: Undersökningen har genomförts med registerdata för den konstnärspopula tion som togs fram för undersökning Konstnärernas inkomster – en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden –2005 (2009). Självförsörjningsandelen är den del av nettoinkomsten som består av löneinkomst, inkomst av näringsverksamhet och kapitalinkomst. Bidragsandelen är den del av nettoinkomsten som består av arbetsmarknadsstöd, sjukpenning, sjuk - och aktivitetsersättning, ekonomiskt bistånd och bostadsbidrag. Källa: , Den svenska mediemarknaden (, 2011), s. 34. Anm.: Avser TS-kontrollerade, förlagsutgivna titlar. Titlar med förenklad upplagekontroll (39 stycken) har inte tagits med. Vi har i denna internationella utblick valt att fokusera på statliga insatser på litteratur- och läsfrämjandeområdet i ett antal europeiska länder, med särskild tonvikt på större nordiska länder, samt . De olika länderna har valt att organisera de statliga insatserna på skilda sätt. Även de nationella bokmarknaderna skiljer sig åt vad gäller struktur, aktörer och utgivning, grad av inter- nationalisering, koncentration och integration. Vi avgränsar oss i det följande till en beskrivning av reglering som påverkar den nationella bokmarknaden i form av momssatser och prissättning, statliga bransch- och utgivningsstöd, insatser för att främja inter- nationellt utbyte på litteraturområdet samt läsfrämjande insatser. Urvalet av länder är i viss mån olika i de fyra delarna. Utöver de större nordiska länderna har vi valt att fokusera på , , och . Dessa länder anser vi är principiellt intressanta eftersom de kan sägas vara kulturellt och ekonomiskt jämförbara med och även i viss mån represent- era olika förhållningsätt till statliga insatser på området. I avsnittet om läsfrämjande behandlas även insatser i . I den första delen om statliga regleringar som påverkar bokmarknaden beskriver vi dessa ur ett mer allmänt europeiskt perspektiv. Syftet med fram- ställningen är att lyfta fram relevanta exempel, ge en överblick över situationen utanför och möjliggöra en jämförelse med svenska förhållanden. har bistått utredningen med information om läsfrämjande arbete i olika länder. utsända kulturråd har bistått utredningen med framtagande av information om deras respektive stationeringsländer. Vidare har vi bl.a. in- hämtat information under en studieresa till samt vid ett möte med det norska . Regler som påverkar bokmarknaden De allra flesta europeiska länder (25 av 27 medlemsländer) har reducerad moms eller momsfritak (ingen moms alls) för tryckta böcker. , och Bosnien har full momssats om 25, respektive . , och har momsfritak för tryckta böcker. I övrigt är de nuvarande momssats- erna i följande: , , och , , , och , , , , och (har beslutat om sänkt moms till fr.o.m. ), , , och , , , och , och , och 2,5 procent.1 Frågan om reducerad momssats även för e-böcker är aktuell och omdebatterad, inte minst bland förläggareföreningar i och inom . Det finns en trend att även inkludera e-litteratur i särskilda momsregleringar, vilket har skett i ett antal länder.2 och införde genom ett gemensamt initiativ samma momssats för e-böcker som för tryckta böcker. I är momsändringen för e-böcker även fastställd i en lag om fasta bokpriser. har inlett ett överträdelseförfarande mot och för att avgöra om den sänkta moms- satsen på e-böcker strider mot . Inom EU anges att reducerad moms får tillämpas för böcker på alla fysiska bärare, dvs. även t.ex. cd-rom och usb-stickor. Det görs således en tydlig distinktion mellan litteratur på fysiska bärare och ned- laddningsbar litteratur. är lägre moms för e-litteratur som distribueras digitalt därför inte förenligt med bestämmelserna.3 Kommissionen har dock börjat diskutera en eventuell möjlighet till en gemensam momssats för tryckt respek- 1Se VAT/GST/: Global survey on books & electronic publications, (& PricewaterhouseCoopers, 2011) samt , m.fl, Till bokas lov – Utredning av litteraturpolitiske vvirkemidler i , . 2Se VAT/GST/: Global survey on books & electronic publications. 3Inom EU regleras momssatser i /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt. Enligt direktivet är litteratur som distribueras digitalt att betrakta som en elektronisk tjänst, för vilken reducerad moms inte är applicerbar. tive digital litteratur i medlemsländerna och förslag i frågan är aviserade till slutet av 2013. Vissa medlemsstater, Europeiska för- läggareföreningen och ett flertal lobbyorganisationer är aktiva i frågan om lägre moms för digital litteratur. En annan viktig fråga i sammanhanget är regler som påverkar prissättningen av böcker. har ungefär hälften av EU-länderna valt en ordning med fasta bokpriser. System med fasta bokpriser är framförallt vanligt förekommande i . Fasta bok- priser innebär att förlaget bestämmer en boks försäljningspris till slutkund i stället för återförsäljaren. I länder med fastprissystem kostar således en bok lika mycket oavsett inköpsställe (nätbokhandel, fysisk bokhandel, daglig- varuhandel etc.), vilket bl.a. innebär att nätbokhandeln inte kan priskonkurrera med den fysiska bokhandeln. Det finns dock olika rabattmöjligheter som skiljer sig åt beroende av land. Fria bokpriser innebär att det inte är tillåtet för utgivaren att sätta en boks försäljningspris till slutkund. Fastprissystem regleras antingen via lagstiftning eller genom avtal. Av 15 europeiska länder som den senast tillsatta norska litteraturutredning studerat har 9 fastprissystem och 6 en ordning med fria priser. Länder med fasta bokpriser reglerat genom lagstiftning är (), (), (), (), (), (), () samt ().4 De flesta av dessa länder har en reglering om fastpris under antingen eller 18 månader.5 Länder med fastprissystem som regleras genom avtal är , och .