sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — Det innebär alltså att aktieägaren under vissa förutsättningar inte behöver täcka upp risken för underskott för den aktuella försäkringen så länge det finns villkorad återbäring i Livfonden, dvs. på en kollektiv nivå. Det ska vägas mot att aktie- ägaren, i de fall det finns överskott på den aktuella försäkringen, går miste om denna. Aktieägaren Nordea fick skjuta till kapital och man införde även flytträtt i samband med ombildningen. 10.6.4Nya – ombildning via fusion Detta fall skiljer sig från övriga genom att ombildningen genom- fördes i samband med en fusion mellan det ömsesidigt verkande () och (). Det senare bolaget var ett vinstutdelande bolag inom samma försäkringsgrupp. Nyteckningen av försäk- ringar hade stoppats och godkände denna ombildning genom att ge tillstånd till att genomföra fusionsplanen. Fusionen genomfördes och eftersom fusionen i praktiken fick samma konsekvenser som en direkt ombildning för försäkringstagarna i , tillämpades samma regler om att försäkringstagarna skulle informeras och höras genom en omröstning. I detta fall överfördes endast driftskostnadsrisken på aktieäga- ren, medan resultatet av både kapitalavkastning och försäkringsris- ker tillfaller eller belastar försäkringstagarna efter ombildningen. Vid ombildningen omvandlades överskott som tillhörde försäk- ringstagarna till villkorad återbäring, som i likhet med Nordea Liv alltså bär en viss kollektiv risk. I samband med fusionen delades det förvaltade kapitalet upp avseende tjänstepensionsförsäkring respektive övrig livförsäkring, Övergång till eller från vinstutdelning – en bakgrund och återbäringsräntan redovisas separat för de två delarna. Målsätt- ningen var att återbäringsräntan skulle bli så lika som möjligt mellan portföljerna, men att det skulle kunna finnas skillnader i kapitalavkastning samt i in- och utbetalningsflöden. Vid denna ombildning behövde aktieägaren inte skjuta till något nytt kapital då var tillräckligt kapitaliserat för att ta emot försäkringsbestånden från , tillsammans med de tillgångar i form av konsolideringsfond och orealiserade vinster som fördes över från . Det kan vara en bidragande orsak till att man valde att avstå från en avkastningsdelning avseende det finansiella resultatet, till skillnad från övriga ombildningar. Av Finans- inspektionens beslut framgår att försäkringstagarna i fick rätt att flytta sitt pensionskapital till fondförsäkring i eller annan försäkringsgivare samt att flytträtten skulle gälla så snart som skattelagstiftningen skulle tillåta det1. 10.6.5Några erfarenheter från tidigare ombildningar Motiv för att ombilda För tre av de ombildade företagen, SPP, Nordea Liv och var bolagens svaga finansiella ställning en starkt bidragande orsak till att de ombildades. När det gäller fanns det vid starten av ombildningsprocessen ett betydande överskott i bolaget. Dessa överskott minskade dock snabbt fram till ombild- ningstidpunkten, efter att den s.k. livbolagskrisen inträffade i sam- band med stora börsnedgångar . Förutom nämnda ombildningar som genomförts, så föreslog styrelsen i Liv en ombildning av bolaget. Motivet var, enligt deras pressmeddelande, att skapa trygghet och ökad tydlighet för kunderna som livbola- gets konkurrenskraft stärks. Liv var vid tiden för styrelsens förslag ett finansiellt starkt bolag och en ombildning var i detta fall inte en lösning för möjliggöra kapitaltillskott från ägaren till hybridbolaget för att skydda kundernas intressen. Efter en lång prövningsprocess avslog först bolagets begäran om ombildning , med hänvisning till frågan om 1 Regeringen införde ett tillfälligt flyttstopp i syfte att förhindra att pensionskapital flyttades utomlands för att undgå beskattning det svenska regelverket anpassades till EG-rätten. Flyttstoppet hävdes efter att hade infört den administration som krävdes för att hantera situationen. Övergång till eller från vinstutdelning – en bakgrund gottskrivning av värden. lämnade sitt godkän- nande efter att Liv ändrat sin inställning avseende gottskrivning. Anledningen till att Liv inte direkt gick vidare med ombildningen var dels att man inte hann med att genomföra ombildningsprocessen till . Det gjordes dock även en omprövning av frågan inom som beslutade att inte gå vidare med en ombildning. Motiven för att inte ombilda var enligt moderbolaget ;s nytillträdde vd, att en ombildning på rimliga villkor för livbolagets kunder eller för inte längre var möjlig under över- skådlig tid. Bolaget menade att de yttre förutsättningarna hade förändrats och hänvisade till regelverksutveckling inom EU och Solvens II-direktivet samt till denna utredning, vilket också kunde förändra förutsättningarna för en ombildning. Bolaget ansåg att det under ombildningsarbete blivit tydligt att regelverket kring om- bildningar är svårtolkat. Till detta kan man tillägga att finansoron som påverkade läget för samtliga livförsäkringsbolag sannolikt ledde till att kostnaden för ägaren, i form av kapitaltillskott, för att ombilda Liv skulle öka, vilket också kan ha haft inverkan på beslutet att inte gå vidare med en ombildning. Företagets finansiella ställning, möjligheten att garantera företagets stabilitet och försäkringstagarnas rättigheter var det som både ledande beslutsfattare i de berörda bolagen och har vägt in i bedömningen. En annan faktor som fördes fram vid samtliga prövningar av ombildningarna, var att förmågan och möj- ligheten att ta finansiell risk skulle kunna öka efter en ombildning, eftersom man säkerställde ett större riskkapital. Detta skulle i sin tur kunna generera en bättre tillväxt för försäkringskapitalet. En tredje faktor som vägde in i sin bedömning var om försäkringstagare fick möjlighet att flytta om de inte var nöjda med utfallet av ombildningen. främsta uppgift vid en ombildning är att på grundval av de underlag som redovisas bilda sig en uppfattning om en ombildning inte kan antas försämra rätten för försäkringstagare och andra ersättningsberättigade på grund av en försäkring. Övergång till eller från vinstutdelning – en bakgrund Motivet att ombilda på grund av en svag finansiell ställning har sin grund i hybridbolagens särställning. Försäkringsrörelsen i ömse- sidigt bedriven verksamhet bygger på att den är självfinansierande, vilket betyder att riskkapitalet byggs med bidrag från försäkrings- tagarnas premiebetalning. finns det i dessa bolag en aktieägare som inte har något formellt ansvar för att skjuta till kapital, men som kan drabbas av en anseenderisk. Finansiella problem i hybridbolag, eller andra ömsesidigt bedrivna försäkrings- företag, kan förenklat sägas bero på att man antingen haft för små marginaler vid premiesättningen eller att man har haft brister i sin kapitalplanering och därmed valt mer riskfyllda placeringar, än man annars skulle ha gjort. Detta kan ha urholkat det befintliga risk- kapitalet (dvs. försäkringstagarnas överskott). Det är betydligt svårare att hantera sådana finansiella problem i ett livförsäkringsföretag i jämförelse med skadeförsäkring där man oftast har ettåriga avtal och därmed har andra möjligheter att snabbt förändra premiesättningen för att kunna förbättra den finansiella ställningen. Den mest närliggande åtgärden för att snabbt förbättra situationen i ett livförsäkringsföretag är i stället att stoppa nyförsäljning. Ett alternativ till ombildningar av dessa för- svagade företag kunde alltså ha varit att man avvecklade verksam- heten (run off) genom att stoppa nyteckning av försäkringar. Med en sådan åtgärd minskar man kraftigt kostnadsnivån i företaget vilket har en positiv inverkan på förmågan att generera nytt risk- kapital, men problemet med att riskkapitalet, åtminstone , kommer att vara otillräckligt finns kvar. Att ombilda och därmed få tillgång till nytt riskkapital kan mot denna bakgrund ses som en förändring med fördelar för både försäkringstagare och aktieägare. Hur blev utfallet efter ombildningarna? Det kan konstateras att kapitalsituationen har förbättrats i de ombildade företagen, men att de fortsatt är lågt kapitaliserade. När man i efterhand betraktar de ombildningar som har prövats och godkänts av , finns det hos de flesta bedömare en enighet om att de teoretiska resonemangen kring möjligheten att ta högre risk i kapitalförvaltningen framstod som sannolika. Enigheten är nog lika stor kring att utfallet i praktiken har visat att ägarna till de ombildade företagen har varit mindre benägna att ta risk med avsikt att uppnå en högre avkastning, än vad som fram- Övergång till eller från vinstutdelning – en bakgrund kom i ombildningsinformationen. En bidragande orsak till diskre- pansen mellan vad som uttalades inför ombildningen och det verk- liga utfallet är den långa period av sjunkande långräntor som präglat tiden sedan den första ombildningen av . Detta har också påverkat produktutbudet i de ombildade företa- gen. införde stopp för nyförsäljning av traditionell för- säkring med garanti redan före ombildningen. Det ombildade Nordea Liv har också nyteckningsstopp och i stället har man lanse- rat nya produkter med lägre risk för ägaren. SPP Liv har efter ombildningen bytt ägare. Man har förändrade förvaltningsstrategier för de traditionella försäkringarna och har även valt att fokusera på fondförsäkring där spararen bär den finansiella risken. Handels- banken är dock det exempel som tydligast visar på hur man som ägare helt har bytt strategi. Bolaget har gått från att vara en ivrig förespråkare för den vinstutdelande modellen till att fatta beslut om att stänga traditionell försäkring för nyteckning i . har även sålt SPP Liv efter ombildningen. Den tredje faktorn, fri flytträtt, har varit viktig för Finans- inspektionens bedömning. Flytträtt har kunnat ses som en reserv- utgång för försäkringstagare som varit negativa till en ombildning. efter ombildningarna kan man dock konstatera att det knappast finns några alternativ inom traditionellt förvaltad försäk- ring att flytta till, vilket i praktiken innebär att den reservutgången är stängd. En annan viktig aspekt är att inspektionens bedömning om att försäkringstagarnas rätt inte kan antas försämras vid en ombildning bygger på att en försämring inte får ske för det större kollektivet. Att ett fåtal enskilda försäkringstagare eller en mindre grupp av försäkringstagare eventuellt drabbas behöver alltså inte ses som ett hinder för att godkänna en ombildning. Även av detta skäl är möjligheten att flytta viktig som en reservutgång. Vilken betydelse har flytträtten haft för de ombildade företagen och deras försäkringstagare? är en stor aktör när det gäller flytt av pensions- kapital. Förutom att man arbetar aktivt för att flytta in nytt pen- sionskapital till bolaget, har man haft en tydlig strategi att flytta pensionskapital från traditionellt förvaltad försäkring till fondför- säkring inom samma bolag. En sådan intern flytt kan innebära för- Övergång till eller från vinstutdelning – en bakgrund eller nackdelar för kunderna, men att flöden går från ombildade traditionella försäkringar där aktieägaren bär risk till fondförsäk- ringar där spararen bär den finansiella risken, innebär bara fördelar för aktieägaren. För kunderna som velat lämna traditionell försäk- ring har flytträtten kunnat användas som reservutgång, men i detta fall kan flytträtten i stället sägas ha fått betydelse som en reserv- utgång för aktieägaren. Inom SPP finns stora bestånd med förmånsbestämd försäkring vilka saknar flytträtt, men för premiebestämd försäkring har flytt- rätten kunnat fungera som en reservutgång. Det saknas möjlighet att flytta in till Nordea Livs ombildade traditionella försäkring eller till de ombildade traditionella försäkringarna som förvaltas inom , men det finns möjlighet att använda flytträtten som en reservutgång även i dessa bolag. När det gäller har företaget riktat erbjudanden att flytta från traditionell försäk- ring till fondförsäkring i samma bolag. 11Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag 11.1.1Vilka associationsformer bör beaktas? Bedömning: I samband med översynen av ombildningsreglerna för hybridbolag bör man även behandla motsvarande för- ändringar i ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkrings- föreningar (övergång till vinstutdelning). Skälen för bedömningen: Livförsäkringsaktiebolag har en option enligt FRL att ombildas till ett livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst. Sådana aktiebolag ska tillämpa en överskotts- hantering enligt ABL. I propositionen som låg till grund för FRL gjordes ingen närmare översyn av gällande ombildningsregler. Där anges i stället att frågan om ombildning av livförsäkringsaktiebolag till vinstutdelande bolag skulle behandlas av förevarande utredning (se prop. 2009/10:246 s. 202). Vi har i det föregående (se avsnitt 5.5) föreslagit en motsvarande option för ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkrings- föreningar att dela ut vinst och tillämpa en överskottshantering enligt FL. Detta innebär bl.a. att företaget får dela ut vinst till ägare som skjutit till delägare- eller medlemsinsatser och, i förekom- mande fall, till externa intressenter som skjutit till förlagsinsatser. I båda fallen aktualiserar förändringarna frågor om skydd för försäkringstagares försäkringsfordringar och anspråk på överskott. Ett skydd för upparbetade överskott är relevant oavsett om upp- arbetade överskott kan komma att tas i anspråk för vinstutdelning till en aktieägare i ett försäkringsaktiebolag, till andra delägare eller medlemmar i ett ömsesidigt försäkringsbolag respektive en för- säkringsförening eller till externa finansiärer som bidrar med Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag externt villkorat riskkapital. Vår översyn av reglerna om övergång till vinstutdelning bör alltså beakta samtliga företagsformer på liv- försäkringsområdet. Det kan framhållas att finns bestämmelser för ömse- sidiga livförsäkringsbolag om att intagande av villkor om vinst- utdelning inte får försämra rätten för försäkringstagare och andra ersättningsberättigade (se 12 kap. 40 §). Motsvarande bestämmelse saknas emellertid för livförsäkringsföreningar. 11.1.2Vilka övergångar bör beaktas? Bedömning: Vår översyn bör inte bara beakta en övergång till vinstutdelning utan även sådana förändringar som innebär att ett livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst blir ett hybrid- bolag som omfattas av vinstutdelningsförbud samt motsvarande övergångar i ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkrings- föreningar (övergång från vinstutdelning). Detsamma gäller byten från ett hybridbolag till ett ömsesidigt livförsäkringsbolag eller en försäkringsförening samt det omvända fallet (byte av associationsform). Skälen för bedömningen: Gällande ombildningsregler i FRL avser en övergång till vinstutdelning i livförsäkringsaktiebolag och ömsesidiga livförsäkringsbolag. Men även andra förändringar kan på liknande sätt påverka försäkringstagarnas och andra intres- senters anspråk i överskott som är företagets riskkapital. Ett sådant fall är om ett livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst blir ett hybridbolag som omfattas av ett vinstutdel- ningsförbud. Enligt vår mening är ett sådant kategoribyte sannolikt inte intressant för livförsäkringsaktiebolag i praktiken. Det är emellertid inte förbjudet enligt gällande lagstiftning. Det kan också i praktiken genomföras enkelt genom borttagande av villkor i bolagsordningen om vinstutdelning (övergång från vinstutdelning). En sådan förändring innebär att det blir försäkringstagarna ensamma som efter kategoribytet måste ansvara för företagets riskkapital genom att avstå överskott till företaget, eftersom aktieägaren inte längre har rätt till vinstutdelning, mot att de får ett anspråk på överskott på grund av vinstutdelningsförbudet och bolagsordningen. Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag skottshantering enligt ABL skulle alltså i detta fall ersättas av en överskottshantering med konsolideringsfond enligt FRL. Vi bör även behandla en motsvarande övergång från vinstutdel- ning i ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar. Där är vinstutdelning till garanter och förlagsandelsinnehavare redan enligt gällande regler tillåten eller förbjuden beroende på vill- koren i bolagsordningen eller stadgarna. Våra förslag om över- skottshanteringen innebär dessutom att ömsesidiga livförsäkrings- företag och livförsäkringsföreningar mer konsekvent än ska få tillämpa två alternativa överskottshanteringar. Det är antingen en överskottshantering enligt FRL – som bygger på självfinansiering, ingen vinstutdelning och uppsamling av överskott i en konsolid- eringsfond. Eller också en överskottshantering enligt FL, med för- bättrade möjligheter till kapitalanskaffning från ägare och extern finansiering, vinstutdelning och uppsamling av överskott i över- skottsfonder enligt FL. Avgörande för vilken överskottshantering som ska tillämpas är om företaget har eller saknar villkor om vinst- utdelning i bolagsordningen eller stadgarna. Även i ömsesidiga liv- försäkringsföretag och livförsäkringsföreningar får således en över- gång från vinstutdelning genom borttagande av villkor om vinst- utdelning i bolagsordningen eller stadgarna väsentliga konsekvenser för försäkringstagarna som ägare och andra externa intressenter med anspråk på överskott. Det finns inget förbud mot en sådan förändring i gällande FRL. Övergången påverkar inte bara försäkringstagarna anspråk på överskott som ägare och fördelningen av överskott mellan ägare. Om extern finansiering finns påverkar övergången även externt villkorat riskkapital. Övergången innebär också en övergång till självfinansiering utan vinstutdelning där försäkringstagarna genom sina premieinbetalningar måsta svara för att bygga upp överskott som kan användas som företagets riskkapital. En övergång från vinstutdelning kan därför även i dessa företag påverka företagets möjligheter att infria försäkringsfordringar. För att även fortsätt- ningsvis ha ett riskkapital som ska trygga sådana fordringar upp- kommer frågor om delägar- och medlemskapital skulle kunna omföras till konsolideringsfonden eller om nytt riskkapital i from av garantikapital måste tas in fram till dess försäkringstagarna har byggt upp nya överskott i konsolideringsfonden. Sammanfattningsvis bör vi således även behandla frågor om övergång från vinstutdelning i ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar. Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag Värdeöverföringar från ett hybridbolag kan komma att ske genom att bolaget byter associationsform till ett ömsesidigt för- säkringsbolag eller en försäkringsförening, om förändringen inne- bär att värden, exempelvis i form av vederlag, betalas ut till aktie- ägare i samband med övergången. Bytet av associationsform kan även påverka försäkringstagarnas anspråk på överskott om risk- kapitalet fördelas ut på försäkringstagarna som återbäring i sam- band med övergången. Därför bör även byte till eller från en associa- tionsform som får dela ut vinst behandlas av oss i detta sammanhang. Det är enligt vår mening angeläget att regelverket utformas så att skyddet för försäkringstagarnas anspråk på överskott omfattar även andra förfaranden än bara övergångar till vinstutdelning i hybrid- bolag. Även byten till en vinstutdelande företagsform bör därför behandlas. Vi föreslår visserligen ett flertal ändringar som i väsentlig mån ska tillförsäkra försäkringstagare i hybridbolag motsvarande rättig- heter som försäkringstagare har i ömsesidiga livförsäkringsföretag. Byten av associationsform från hybridbolag till ömsesidigt livförsäkringsbolag eller livförsäkringsförening innebär dock att försäkringstagare kan få en tydligare roll som ägare i företaget och, regelmässigt, att en ensam aktieägares dominerande inflytande för- svinner. Av detta skäl bör enligt vår mening byte av associations- form från ett hybridbolag till ett ömsesidigt livförsäkringsbolag eller en livförsäkringsförening ändå underlättas. Vi behandlar därför om våra förslag till överskottshantering skulle kunna för- svåra en sådana frivillig övergång. Förutsättningarna för sådana över- gångar har behandlats i förslag. För fullständighetens skull behandlar vi även vad som bör gälla för en övergång från ett ömsesidigt försäkringsbolag eller en liv- försäkringsförening till ett vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag eller ett hybridbolag. I det senare fallet kan det alltså vara fråga om byte av associationsform som inte innebär någon övergång till eller från vinstutdelning. Sammanfattningsvis behandlas i det följande, utöver övergång till vinstutdelning genom införande av villkor om vinstutdelning i bolagsordningen eller stadgarna, övergångar från vinstutdelning och byten av associationsform för att bedriva livförsäkringsrörelse. Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag 11.1.3Bör andra jämförbara företagsändringar beaktas? Bedömning: Vår översyn bör, utöver en övergång till eller från vinstutdelning och byte av associationsform, beakta andra före- tagsändringar som kan få liknande konsekvenser för försäkrings- tagarnas anspråk på överskott (jämförbara företagsändringar). Hit hör inte bara fusion och, i hybridbolag, delning. Hit hör också beståndsöverlåtelse i förening med kompletterande inkråms- överlåtelse och det överlåtande företagets likvidation. Hit bör också hänföras beslut om upphörande av nyteckning i ett liv- försäkringsföretag som inte får dela ut vinst i kombination med erbjudanden om nyteckning i ett närstående livförsäkrings- företag som får dela ut vinst, oavsett om det livförsäkringsföre- tag som inte får dela ut vinst försätts i likvidation eller inte. Skälen för bedömningen: Vissa förändringar i ett livförsäkrings- företag som inte får dela ut vinst innefattar samma risk för en orättvis fördelning av överskott som en övergång till vinst- utdelning, och kan i detta avseende jämställas med en sådan över- gång. Det är sådana förändringar som påverkar försäkringstagarnas anspråk på överskott eller fördelningen av överskott och under- skott mellan olika försäkringstagare. Så är fallet för företagsändringar i form av beståndsöverlåtelse från ett livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst till ett liv- försäkringsföretag som får dela ut vinst. Beståndsöverlåtelser inne- bär att försäkringsbolagets försäkringsavtal helt eller delvis överlåts till en annan försäkringsgivare enligt ett särskilt reglerat förfarande där inte försäkringstagarnas individuella samtycke krävs. Om beståndsöverlåtelsen avser ett hybridbolags samtliga försäkrings- avtal och sker till ett nybildat vinstutdelande koncernföretag i kombination med en inkråmsöverlåtelse som hybrid- bolaget likvideras, har förfarandet i sak samma effekt som en ombild- ning till ett vinstutdelande bolag. Även partiella beståndsöverlåtelser av olika försäkringar kan få delvis liknande effekter som en övergång till vinstutdelning och bör därför behandlas i detta sammanhang. Fusioner innebär att ett eller flera företags tillgångar och skulder övertas av ett annat företag varefter de överlåtande företagen upp- löses utan likvidation. Fusion mellan ett livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst och ett livförsäkringsföretag som får dela ut vinst, innebär, såvitt avser det förstnämnda bolaget, samma effekter Övergång till vinstutdelning – överväganden och förslag som en formell ombildning. Fusioner bör därför i detta samman- hang beaktas och behandlas som en företagsändring jämförlig med övergång till vinstutdelning. FRL innebär att delning av bolag blir tillåten i försäkrings- aktiebolag men inte i övriga företagsformer. Delning innebär att ett bolags tillgångar och skulder övertas av två eller flera andra för- säkringsföretag, varvid det överlåtande bolaget upplöses utan lik- vidation. Om delningen avser ett livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst, berör delningen försäkringstagarnas anspråk på överskott genom att överskott och underskott för olika för- säkringar kan behöva fördelas och täckas.