sou · H0B316 · 2012-03-30 00:00:00 — Att angöra en kulturbrygga – till stöd för förnyelse och utveckling inom kulturområdet Delbetänkande av Kommittén Kulturbryggan SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Regeringen beslutade om direktiv (dir. 2010:77) till en kommitté med uppdrag att utreda vissa frågor om Kulturbryggan - en ny form för stöd till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Enligt direktivet ska en rapport med förslag till en långsiktig verksamhetsform lämnas , medan en slutrapport ska lämnas . Dåvarande rektorn vid förordnades som ordförande i kommittén . förordnades filmregissören , författaren , kulturkonsulten och kulturföretagaren som ledamöter i kommittén. Som kanslichef i kommittén anställdes historieforskaren fr.o.m. . Som sekreterare anställdes utredningssekreterare – . Handläggaren anställdes som sekreterare fr.o.m. . Sekreteraren anställdes som sekreterare på deltid och kulturproducenten anställdes som kommunikatör på deltid fr.o.m. respektive . anställdes som sekreterare och samordnare av kommitténs delbetänkande fr.o.m. t.o.m. på deltid, därefter på heltid t.o.m. och deltid t.o.m. . Kommittén, som antagit namnet Kulturbryggan, får härmed överlämna delbetänkandet Att angöra en kulturbrygga – till stöd för förnyelse och utveckling inom kulturområdet (SOU 2012:16). Uppdraget och dess genomförande .............................. En oberoende bidragsgivare på kulturområdet ............... Nästa steg efter Stiftelsen ......................... Nyskapande och breddad finansiering i andra länder ..... Berättigade och prioriterade bidragsmottagare...................... Nyskapande kultur – projektens innehåll............................... Allmänt om olika typer av myndigheter................................. Allmänt om förändringar i myndighetsstrukturen ................ Kulturbryggans särskilda förutsättningar ............................... Myndigheter med integrerade beslutsgrupper........................ Alternativ med en ny myndighet............................................. Överväganden och förslag ............................................ Statsbidrag till nyskapande kultur........................................... Kulturbryggans ledning och organisation ............................ Kulturbryggans budget och regleringsbrev .......................... Konsekvenser av förslagen......................................... Förutsättningar för konsekvensbeskrivningen .................... Kostnader och andra konsekvenser för staten ..................... Konsekvenser i övrigt ............................................................ Kommittédirektiv (Dir. 2010:177) ................................. Förordning om statsbidrag till nyskapande kultur (SFS 2011:317)................................................................. I delbetänkandet lämnar kommittén sina överväganden och förslag avseende en ändamålsenlig verksamhetsform för en långsiktig bidragsgivning till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Delbetänkandet innehåller sju kapitel som redovisas kortfattat nedan. Kapitel 1 Uppdraget och dess genomförande Kommittén Kulturbryggan har enligt sina direktiv två uppdrag av regeringen (se bilaga 1). Det ena uppdraget är att lämna förslag till ändamålsenlig verksamhetsform för en långsiktig bidragsgivning till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Det andra uppdraget är att etablera en försöksverksamhet som under 2011-2012 ska fördela avsatta medel som statsbidrag till nyskapande kulturprojekt. Det första uppdraget ska redovisas i en rapport , medan det andra uppdraget ska redovisas i en slutrapport . Villkoren för bidragsgivningen under försöksverksamheten och för den långsiktiga verksamheten är i huvudsak gemensamma. Kulturbryggan ska vara en efterföljare till Stiftelsen och ha en oberoende ställning som alternativ bidragsgivare. Verksamheten ska också kunna hantera och främja kulturområdets hela omfattning. En angelägen uppgift som pekas ut är även att hitta nya och alternativa finansieringsmöjligheter för att stödja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Utöver det styrande kommittédirektivet har regeringen beslutat om en förordning (2011:317) om statsbidrag till nyskapande kultur (se bilaga 2) och anvisat för bidragsgivningen i Kulturbryggan . I kapitel 1 redovisas även kommitténs arbete och betänkandets disposition. Kapitel 2 En oberoende bidragsgivare på kulturområdet Kapitel 2 beskriver hur önskemålen om en oberoende bidragsgivare på kulturområdet, vid sidan av de traditionella myndigheterna, låg till grund för bildandet av Stiftelsen 1994. upphörde stiftelsen med sin bidragsgivning 2010. Den hade då fördelat sammanlagt i projektbidrag sedan starten. I den kulturpolitiska propositionen 2009 (prop. 2009/10:3) förordade regeringen att en efterföljare till stiftelsen skulle inrättas , med uppgift att fördela statsbidrag till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Mot den bakgrunden beslutade regeringen om direktiv till kommittén Kulturbryggan. Kapitel 3 Nyskapande och breddad finansiering i andra länder I kapitel 3 redovisas utvecklingen i några andra länder med avseende på två centrala aspekter som legat till grund för satsningen på Kulturbryggan i . Det gäller dels förekomsten av offentliga bidrag med inriktning på nyskapande och experimentell kultur, dels hur man i olika länder verkar för en breddad finansiering av kultursektorn genom att uppmuntra den privata sektorn och näringslivet att bidra. De länder som beskrivs är , , och . Dessutom redovisas slutsatserna från en omvärldsstudie med faktorer som har visat sig vara viktiga i andra länder för att skapa ett gott samarbete mellan näringslivet och kultursektorn. Kapitel 4 Försöksverksamheten 2011 Kommitténs två uppdrag hänger samman genom att erfarenheterna av försöket ska ligga till grund för förslagen om den långsiktiga verksamheten. I praktiken är det dock bara möjligt att hämta erfarenheter från försökets första år. Kulturbryggan har självständigt utformat två olika bidragsformer för nyskapande kulturprojekt, varav det ena, startstödet, betonar nya initiativ och risktagande och det andra, genomförandestödet, skapar incitament för en breddad finansiering. Erfarenheterna är att de båda stödformerna har fungerat väl och att det därför kommer att vara möjligt att ansöka om båda stödformerna även . I de styrande dokumenten, direktiv och bidragsförordning, har regeringen fastställt olika villkor som gäller för dem som ansöker om statsbidrag från Kulturbryggan samt även angett vissa prioriteringar som gäller den samlade bidragsgivningen. Ett villkor är att endast projekt är stödberättigade, medan verksamhet som är mera löpande och långsiktig inte kan beviljas stöd. Bidragsgivningen är däremot öppen för såväl fysiska som juridiska personer. Den samlade bidragsgivningen ska prioritera det fria kulturlivet framför det mer institutionaliserade. Vidare ska hela kulturområdet omfattas av bidragsgivningen, vilket tolkas som att ingen del ska uteslutas och att hela landet ska omfattas. Med utgångspunkt från de nationella kulturpolitiska målen ska Kulturbryggan också främja bl.a. internationellt kulturutbyte och samverkan samt särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Erfarenheterna visar att såväl fysiska som juridiska personer har ansökt och beviljats stöd av Kulturbryggan. Hela kulturområdet omfattas av bidragsgivningen, men det finns en klar övervikt för scenkonstområdet, medan litteratur/tidskrifter, arkitektur/design och kulturarv står för en mindre andel. Det finns också en viss geografisk spridning över landet både vad gäller ansökningar och bifallsbeslut, men det är en kraftig övervikt för storstäderna, i första hand . Kvinnliga projektägare står för av bifallsbesluten. Projekt som är inriktade på barn och ungdom respektive mångfald står för vardera av bifallen och det finns därmed ett utrymme för sådana projekt att ta större plats i kommande års bidragsgivning. Nyskapande är en lika central som svår bedömningsgrund för bidragsgivningen i Kulturbryggan. Genom de bedömningar som externa bedömare gjort av alla ansökningar är det ändå möjligt att dra slutsatsen att bidragsgivningen 2011 har främjat projekt med nyskapande innehåll. Ett annat innehållsligt kriterium är projektens kvalitet och under det första försöksåret har de båda kriterierna ofta samvarierat, men i de fall de inte har gjort det har graden av nyskapande varit avgörande för bifallsbesluten. Ett av Kulturbryggans viktigaste uppdrag är att etablera samverkan med andra finansiärer och kommittén arbetar med detta uppdrag på flera plan. Ett krav på medfinansiering ställs t.ex. på dem som ansöker om genomförandestöd. Minst hälften av ett projekts intäkter måste komma från annat håll och minst en medfinansiär ska vara privat. Även inom ramen för startstödet har många projektägare anmält en extern medfinansiering. Sammantaget genererade Kulturbryggans bidragsgivning på en medfinansiering på , varav kom från privata finansiärer. Kommittén arbetar även med finansiell samverkan på ett övergripande plan. Det är ett långsiktigt arbete som påbörjats och fortsätter . En av de mest kännetecknande delarna av Kulturbryggans verksamhet är den bedömningsprocess som används. Den innebär bl.a. att externa bedömare i en bedömarpool yttrar sig över samtliga ansökningar innan kommittén fattar sina beslut och de sökande ska själva önska vilken typ av kompetens som bedömaren av projektet ska ha. Kommittén har valt att arbeta med en modell som innebär att två bedömare ska granska varje ansökan. Av de bidrag som beviljades beräknas kunna slutredovisas . Ett betydande antal beviljade projektbidrag kommer dock att återrapporteras först och eventuellt inte . Dessa kommer därför att behöva hanteras av den organisation som ska ta vid efter det att kommittén har avslutat sitt uppdrag. Avslutningsvis i kapitel 4 beskrivs kommitténs kansli och dess arbete med kommunikation, identitetsbygge, seminarier, konferenser m.m. Kapitel 5 Tillgängliga verksamhetsformer En huvuduppgift för den organisation som ska ta över efter Kulturbryggans försöksperiod blir att fördela statsbidrag. Det är en typisk myndighetsuppgift och därför är det bara inom ramen för en förvaltningsmyndighet den långsiktiga verksamheten kan bedrivas. Därmed finns det två tillgängliga alternativ: att Kulturbryggan placeras i en befintlig myndighet på kulturområdet eller att det bildas en ny separat myndighet för Kulturbryggan. Den allmänna trenden i statsförvaltningen är att antalet myndigheter minskar, genom nedläggningar och sammanslagningar, men det finns också exempel på att nya bildas. Gemensamma drag för dessa är att de är förhållandevis små, har ett relativt brett ansvar inom ett politikområde och präglas av uttalade förväntningar från regeringens sida om oberoende och självständighet. förutsättningar beskrivs också i kapitel 5, liksom för- och nackdelarna med de tillgängliga alternativen. Kapitel 6 Överväganden och förslag Kommittén föreslår i kapitel 6 att en ny myndighet, med namnet Kulturbryggan, ska inrättas . Myndighetens uppgift ska vara att, med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen, främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Myndigheten ska särskilt pröva frågor om statsbidrag till nyskapande kultur och verka för samverkan med andra finansiärer. En organisationskommitté bör få i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten. Det främsta skälet till att kommittén förordar en ny separat myndighet framför att placera Kulturbryggan i en befintlig myndighet på kulturområdet är den centrala vikt regeringen har lagt vid att verksamheten ska ha en oberoende ställning som alternativ bidragsgivare och kunna hantera och främja kulturområdets hela omfattning. Mot bakgrund av erfarenheterna från försöksverksamheten 2011 föreslår kommittén en ny bidragsförordning för statsbidrag till nyskapande kultur , med i huvudsak samma inriktning och bestämmelser som finns i den bidragsförordning som gäller . Det är angeläget att den nuvarande balansen mellan tydliga riktlinjer från uppdragsgivaren och ett betydande manöverutrymme för den praktiska hanteringen kan finnas kvar i den nya bidragsförordningen. Därutöver föreslår kommittén att tre villkor för statsbidrag i den nuvarande bidragsförordningen ändras i den nya. Det grundläggande villkoret om nyskapande som grund för statsbidrag till kulturprojekt ska kompletteras med ett villkor om att projekten också ska ha hög kvalitet för att vara berättigade statsbidrag. Det ska vidare klargöras att bidragsgivningen i första hand, men inte enbart, ska riktas till det fria kulturlivet. Med bibehållande av en modell med relevant extern bedömning av ansökan innan ett statsbidrag beviljas ska det inte längre anges i bidragsförordningen att ett visst minsta antal bedömare ska anlitas för uppgiften. Förslaget är att den nya myndigheten ska organiseras som en enrådighetsmyndighet och ledas av en direktör. Vid myndigheten ska det finnas ett kansli och ett beslutande råd med uppgift att pröva frågor om statsbidrag till nyskapande kultur. Rådet ska bestå av en ordförande och högst sex andra ledamöter som regeringen utser. Rådet ansvarar för sina beslut och ansvarar för sin verksamhet inför myndighetens ledning. Förslaget bygger också på att myndigheten kan dockas till en större värdmyndighet för olika gemensamma lösningar med lokaler, kontorsservice och viss administration. Kommittén föreslår att Kulturbryggan anvisas ett bidragsanslag på och ett förvaltningsanslag på för . Kapitel 7 Konsekvenser av förslagen Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg.omr. 17) beräknat att ska avsättas för ändamålet med Kulturbryggans bidragsgivning . har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2010/11:KrU1, rskr. 2010/11:113). Kommitténs förslag är att minst den anslagsnivån ska anvisas . Ett eventuellt ökat bidragsanslag bör finansieras inom ram. De medel som finansierar kommitténs arbete borde med fördel kunna föras över till ett statsanslag på utgiftsområde 17 och vara en grund för finansieringen av de nödvändiga förvaltningskostnaderna för den nya myndigheten. Finansieringen bör i övrigt rymmas inom ram. Genom att Kulturbryggan dockas till en större värdmyndighet bör den nya myndigheten kunna få relativt sett lägre kostnader för viss administration och även uppnå andra samordningsvinster. Kommitténs förslag kan i övrigt få positiva konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företag, för jämställdheten mellan kvinnor och män samt för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. förordning med instruktion för Kulturbryggan Härigenom föreskrivs följande. 1 § Kulturbryggan har till uppgift att, med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen, främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. 2 § Myndigheten ska särskilt 1.pröva frågor om statsbidrag enligt förordningen (2012:000) om statsbidrag till nyskapande kultur, och 2.verka för samverkan med andra finansiärer. 3 § Myndigheten ska i sin verksamhet integrera ett jämställdhets-, mångfalds- och barnperspektiv. 4 § Utöver de uppgifter som framgår av 1 och 2 §§ får myndigheten utföra uppdrag och andra tjänster inom sitt verksamhetsområde. 5 § Myndigheten leds av en myndighetschef. 6 § Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan som benämns Kulturbryggans beslutande råd och som prövar frågor om statsbidrag enligt förordningen (2012:000) om statsbidrag till nyskapande kultur. 7 § Rådet består av en ordförande och högst sex andra ledamöter. Rådet är beslutfört när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. 8 § Rådet ansvarar för sina beslut. Rådet ansvarar för sin verksamhet inför myndighetens ledning. 9 § Myndigheten ansvarar inför regeringen för att rådet tilldelas medel och resurser i övrigt för sin verksamhet, att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt och att den redovisas på ett tillförlitligt sätt. 10 § Direktören är myndighetschef. 11 § Regeringen utser för en bestämd tid ledamöter i det råd som avses i 6 §. 12 § När myndigheten utför de uppgifter som anges i 2 § 2 får den ta ut avgifter för verksamheten inom ramen för full kostnadstäckning. Avgifternas storlek bestäms av myndigheten, utom i de fall som avses i 15 § avgiftsförordningen (1992:191). Myndigheten får disponera avgiftsinkomsterna. 13 § För verksamhet som anges i 4 § ska myndigheten ta ut avgifter motsvarande full kostnadstäckning. Avgifternas storlek bestäms av myndigheten, utom i de fall som avses i 15 § avgiftsförordningen (1992:191). Myndigheten får disponera avgiftsinkomsterna. Denna förordning träder i kraft . förordning om statsbidrag till nyskapande kultur Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag till nyskapande kultur. Statsbidrag lämnas i mån av tillgång på medel. 2§ Ändamålet med statsbidraget är att främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Det innefattar dels att främja kulturell verksamhet som bygger på nya uttryck, teorier eller metoder, dels att främja nya verksamhets- och finansieringsformer inom kulturområdet. 3 § Statsbidrag får ges till 1.nyskapande kulturell verksamhet av professionell art och hög kvalitet som bedrivs i projektform, 2.samverkansprojekt som syftar till att utveckla nya former för att bedriva kulturell verksamhet, eller 3.projekt som syftar till att utveckla nya sätt att finansiera kulturell verksamhet. Projekten kan avse ett enskilt konst- eller kulturområde eller vara konstområdesöverskridande. De kan också bygga på samverkan mellan kultursektorn och andra samhällsområden. 4 § Statsbidrag får lämnas till fysiska eller juridiska personer. 5 § Vid fördelningen av statsbidrag ska detta i första hand, men inte enbart, riktas till det fria kulturlivet. 6 § För att få statsbidrag krävs finansiering även från annan part. Medfinansiering krävs dock inte om det finns särskilda skäl och om statsbidrag ges för att påbörja en försöksverksamhet eller för att vidareutveckla en projektidé. 7 § Stöd får inte lämnas till sökande som har skulder för svenska skatter eller avgifter hos eller som är i likvidation eller försatt i konkurs. 8 § Frågor om statsbidrag enligt denna förordning prövas av det beslutande rådet vid Kulturbryggan. 9 § Ansökan om statsbidrag ska göras skriftligen till Kulturbryggan. Ansökan ska innehålla de uppgifter som behövs för prövningen. 10 § Innan ett statsbidrag beviljas ska Kulturbryggan låta göra relevant extern bedömning av ansökan. 11 § Kulturbryggan ska i beslut om statsbidrag ange vilket ändamål bidraget beviljas för och vilka villkor som ska gälla för bidraget. I beslutet ska också sista dag för redovisning anges. 12 § Statsbidrag beviljas för högst i taget. 13 § Mottagare av statsbidrag är skyldiga att redovisa för Kulturbryggan hur medlen har använts och lämna de övriga uppgifter Kulturbryggan behöver för uppföljning och utvärdering. 14 § Kulturbryggan får besluta att ett beviljat statsbidrag tills vidare inte ska betalas ut om det kan antas att bidraget har beviljats på grund av felaktiga uppgifter. 15 § Mottagaren av ett statsbidrag är återbetalningsskyldig om 1.mottagaren av bidraget genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.bidraget av något annat skäl än vad som sägs i 1 har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta, 3.bidraget inte används för det ändamål det har beviljats för, 4.det projekt bidraget har lämnats för inte slutförs eller om bidraget av någon anledning har förbrukats, 5.den som har tagit emot bidraget inte lämnar sådan redovisning som avses i 13 §, eller 6.villkor i beslutet inte har följts. 16 § Om en bidragsmottagare är återbetalningsskyldig enligt 15 §, ska Kulturbryggan besluta att helt eller delvis kräva tillbaka bidraget. Om det finns särskilda skäl får Kulturbryggan helt eller delvis efterge kravet. 17 § Om ett belopp som har återkrävts enligt 15 § inte betalas tillbaka i rätt tid ska dröjsmålsränta tas ut på beloppet. För uttag av dröjsmålsränta gäller i tillämpliga delar räntelagen (1975:635). 18 § I 22 § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut enligt 14 § får dock inte överklagas. Denna förordning träder i kraft . 1Uppdraget och dess genomförande Kommittén Kulturbryggan har enligt sina direktiv (dir. 2010:77) två huvudsakliga uppdrag. Det ena är att lämna förslag på vilken verksamhetsform som är ändamålsenlig för en långsiktig bidragsgivning till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Det andra uppdraget är att etablera en försöksverksamhet som under 2011-2012 ska fördela avsatta medel som bidrag till nyskapande kulturprojekt. Det första uppdraget ska redovisas i en delrapport och det andra i en slutrapport . Villkoren för försöksverksamheten under 2011-2012 och för den långsiktiga verksamheten är i huvudsak gemensamma. Enligt direktiven handlar det i båda fallen om att skapa en ny bidragsgivande statlig verksamhet, som ska vara en efterföljare till Stiftelsen och som ska ha i uppgift att stödja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Av särskild vikt är att den bidragsgivande verksamheten ska ha en oberoende ställning som alternativ bidragsgivare och kunna hantera och främja kulturområdets hela omfattning. Detta ställer särskilda krav på såväl dialogformer som uppföljning. Enligt direktiven är det en angelägen uppgift att hitta nya och alternativa finansieringsmöjligheter för att stödja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. En fungerande riskkapitalförsörjning är viktig för att ge förutsättningar för innovativt och gränsöverskridande kulturskapande. Det ger också möjligheter att hitta nya former för att organisera kulturskapande verksamhet och för breddad samverkan. Regeringen ser det också som avgörande att bidragsgivningen ger incitament till finansiering från flera parter. Kommittén ska sträva efter att etablera samverkan med Uppdraget och dess genomförande För räkning har ett fördjupat underlag om verksamhetens inriktning och förutsättningar tagits fram (dnr Ku2009/2273/KT). Enligt direktiven bör övervägandena i underlaget om verksamhetens inriktning vara en utgångspunkt för kommittén. När det gäller den långsiktiga verksamheten ska förslag bl.a. lämnas om verksamhetsmål, organisation och budget. Förslag ska också lämnas om eventuella nya förordningar eller förordningsändringar som krävs för att den föreslagna verksamhetsformen samt, om förslaget inbegriper bildandet av en ny myndighet, förslag till instruktion och regleringsbrev. Enligt direktiven ska kommittén särskilt överväga hur de nya kulturpolitiska målen kan få genomslag, såväl i försöksverksamheten som i förslagen om en långsiktig verksamhet. Kommittén ska även, förutom att redovisa de överväganden som ligger till grund för dess förslag, särskilt redovisa hur förslagen bidrar till ökad effektivisering och helhetssyn inom den statliga verksamheten på kulturområdet. En plan för uppföljning av bidragsgivningen inom försöksverksamheten ska ingå i det förslag till långsiktig verksamhetsform som kommittén lämnar. Det är av särskild vikt att kommittén kontinuerligt samråder med berörda myndigheter och aktörer inom kulturlivet och näringslivet. Kommittén ska också löpande informera (Kulturdepartemetet) om uppdragets genomförande. För bidragsgivningen under försöksverksamheten har regeringen utfärdat förordningen (2011:317) om statsbidrag till nyskapande kultur. Den gäller till och med .