sou · H0B369 · 2012-10-23 00:00:00 — Med rätt att delta, - nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden Med rätt att delta Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden Slutbetänkande av Utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare () SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Fotograf omslagsbild: . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå åtgärder för att öka arbetskrafts- deltagandet och påskynda etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare (dir. 2011:88). Statsrådet med ansvar för integrationsfrågor förordnade departementsrådet att vara särskild utredare. Direktiven för utredningen framgår av bilaga 1 i betänkandet. Utredningen har antagit namnet (A 2011:06). I utredningens uppdrag ingick att kartlägga nyanlända utrikes födda kvinnors och mäns uttag av föräldrapenning. Denna del av uppdraget avrapporterades i delbetänkandet Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning (SOU 2012:9). Upp- draget i sin helhet avrapporteras i och med detta slutbetänkande. förordnades följande experter att ingå i utredningen: verksamhetschefen , forskaren , kanslirådet , strategen , kanslirådet , departementssekreteraren , utredaren , departementssekreteraren , utredaren , departementssekreteraren samt ämnesrådet . I hennes ställe tillförordnades forskaren och forskaren . Som sekreterare i utredningen anställdes seniorkonsulten fr.o.m. och departementssekreteraren fr.o.m. . På utredningens uppdrag har fil.dr. , båda verk- samma forskare vid , , bidragit med analyser av arbetskraftsdeltagande, inkomster och etableringsmönster baserade på registerbear- betningar från STATIV och (se kap 2, 3 och 5 samt bilaga 2 i har utarbetat utredningens författningsförslag. Utredningen överlämnar härmed betänkandet Med rätt att delta. Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden (SOU 2012:69). Utredningens uppdrag och arbete .......................................... Avgränsningar och definitioner .............................................. Invandring till kan ske på flera grunder..................... 2.1.1 Flyktingar och anhöriga har dominerat Arbetskraftsdeltagande och inkomster .......................... Arbetsgivarnas krav och föreställningar ................................. 3.1.1 Obalanser på arbetsmarknaden.................................... 3.1.2 Rekrytering via personliga kontakter missgynnar grupper med svaga nätverk ........................................... Etableringen på arbetsmarknaden ........................................... Arbetskraftsdeltagande, sysselsättning och arbetslöshet bland utrikes födda .................................. Villkor på arbetsmarknaden för dem som arbetar.................. 3.3.1 Företagande som alternativ till anställning.................. Utanförskapet bland utrikes födda ......................................... 3.5.1 Fattigdom och ekonomisk utsatthet ........................... Nyanländas ekonomiska situation ............................. Den en investeringsperiod................................. Aktörer och deras uppdrag .................................................... 4.3.1 Tjänster, program och insatser hos Kommunala arbetsförberedande insatser .................. Insatser för egenföretagande ...................................... 4.4.1 Utbildning i svenska för invandrare (sfi) .................. Svenska som andraspråk ............................................. Svenska med yrkesinriktning ..................................... 4.4.4 Kurser i svenska på studieförbund och Vuxenutbildning på folkhögskolor ........................... Nätverkens betydelse för inträdet i arbetslivet......... Det civila samhällets betydelse för nätverk............... Nyanländas försörjning vid deltagande i insatser ................ Aktivitetsstöd och utvecklingsersättning ................. Många varianter försvårar överblicken ...................... Finansiering av insatser.......................................................... 4.10.1 Ordinarie verksamhetsanslag ..................................... Nyanländas deltagande i insatser ............................... 5.1Kunskapsläget om insatser som ökar chansen att få ett 5.2 Nyanländas tillgång till tidiga insatser.................................. 5.2.1 kartläggningar av deltagande i insatser ....... 5.2.2 Deltagande i insatser bland kvinnor och män samt olika grupper av nyanlända................................ 5.2.3 Kortad tid till insats för nyanlända med 5.3 Typ av insatser som nyanlända deltar i ................................. 5.3.1 kartläggningar av vilka insatser nyanlända tar del av .................................................... 5.3.2 Programdeltagandet bland nyanlända 2000–2010..... 5.3.3 Nyanlända med en etableringsplan ............................ Förutsättningar för ett ökat deltagande i arbetskraften .. Disposition av kapitlet................................................ Förutsättningar och påverkansfaktorer ..................... 6.1.3 Relevanta insatser för etableringen på Viljan att arbeta och delta i relevanta insatser ...................... Inställningen till förvärvsarbete ................................. 6.2.2 Upplevelsen av att deltagande i insatser kan leda 6.2.3 Ekonomiska drivkrafter att delta i arbetskraften ...... Kan arbeta och delta i relevanta insatser ............................... 6.3.1 Att kombinera ansvar för hem och familj med 6.3.2 Tillräckligt god hälsa för att arbeta och delta i Kontakt mellan nyanlända och berörda aktörer ................... Den första kontakten.................................................. 6.4.2 Bibehållen kontakt vid avbrott för vård av barn ....... Aktörernas tillgång till relevanta insatser ............................. 6.5.1 Mandatet att erbjuda insatser ..................................... Verktygslådan av insatser ........................................... Matchningen av befintliga insatser ........................................ 6.6.1 Möjligheter att kombinera insatser med varandra .... 6.6.2 Aktörernas incitament att erbjuda den nyanlända 6.6.3 Kunskap om individens behov, förutsättningar 6.6.4 Fakta och föreställningar om den sökande................ Utredningens förslag och bedömningar ....................... 7.1.1 Individens behov av insatser ska vara utgångspunkten för vilket stöd som erbjuds ............ 7.1.2 Tidiga insatser är centralt ........................................... 7.1.3 Etableringsperioden är en investering för ett aktivt deltagande i arbets- och samhällslivet............. 7.1.4 Etableringsinsatser och drivkrafter på lika villkor för kvinnor och män ................................................... 7.1.5 Effektiva insatser med hög kvalitet förutsätter Introduktionsgarantin för nyanlända invandrare................. Förbättrad tillgång till relevanta utbildnings- och kompetenshöjande insatser för korttidsutbildade ............... 7.3.1 Ökad samverkan mellan Arbetsförmedlingen och 7.3.2 Komplettera studieväg 1 i sfi med baskunskaper...... 7.3.3 Ersättning till kommuner för utökat språkstöd inom studieväg 1 i sfi .................................................. 7.3.4 Komvux och folkhögskolor viktiga för 7.3.5 Studier vid folkhögskola som ett alternativ till komplettering av grundkunskaper inom komvux .... Incitament och stöd för både kvinnor och män................... 7.4.1 Familjebaserade ersättningar leder till lägre arbetskraftsdeltagande bland kvinnor ....................... 7.4.2 Könsneutrala anvisningar till insatser........................ Stärkta incitament och möjligheter att delta för 7.5.1 Ökade möjligheter till deltagande i insatser på deltid för småbarnsföräldrar ...................................... 7.5.2 Utökad kontakt med hemmavarande kvinnor.......... 7.5.3 Vårdnadsbidrag bör inte kombineras med 7.5.4 Förändrad föräldraförsäkring..................................... 7.6Stärkt kontakt mellan nyanlända och aktörer som kan erbjuda stöd för etablering..................................................... 7.6.1 Information i samband med invandring .................... 7.6.2 Uppsökande arbete ..................................................... Utökad uppföljning och analys ............................................. 7.7.1 Aktivt deltagande i samhällslivet................................ 7.7.2 Kommunernas stöd till nyanlända föräldrar.............. Konsekvenser av förslagen ......................................... 8.1Möjligheterna att nå de integrations- och Barnens situation och möjligheter ........................................ Ekonomiska konsekvenser för den offentliga sektorn ........ Ekonomiska konsekvenser för staten ................................... Introduktionsgarantin för nyanlända ........................ 8.4.2 Höjd schablonersättning till kommunerna ............... 8.4.3 Försöksverksamheter inom öppna förskolan............ 8.4.4 Utökad uppföljning och analys .................................. 8.4.5 Sammantagna kostnader och finansiering ................. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna ....................... Konsekvenser för berörda myndigheters uppdrag ............... Konsekvenser för det kommunala självstyret....................... Käll- och litteraturförteckning ............................................ Bilaga 1 Kommittédirektiv 2011:88 ............................................... Bilaga 2 Nyanlända utrikes födda på och utanför Enkät till ansvariga för arbetsmarknadsverksamheten Enkät till arbetsförmedlare som arbetar med Arbetskraftsdeltagande bland inrikes födda kvinnor och män 2011 ................................................................... Arbetsförberedande insats: erbjuds arbetssökande i syfte att stärka dennes möjligheter att få ett arbete. Kan vara t.ex. ett arbets- marknadspolitiskt program hos Arbetsförmedlingen eller verksam- het i regi. Arbetskraftsdeltagande: andelen av befolkningen i arbetsför ålder som antingen är sysselsatt eller som för tillfället befinner sig arbets- löshet. Bosättningsbaserade förmåner: rätten till en förmån grundas på bosättning i , exempel på sådana förmåner är föräldra- penning på grundnivå, barnbidrag och bostadsbidrag. Etableringsersättning: en statlig ersättning som utgår vid aktivt deltagande i etableringsplanens aktiviteter. Ersättningen är individuell och påverkas inte av hushållets sammanlagda inkomst. Etableringslagen: lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare syftar till att underlätta och påskynda vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Etableringsplan: Arbetsförmedlingen ska tillsammans med den nyanlände och i samverkan med bl.a. berörd kommun upprätta en individuell etableringsplan med insatser. Rätten till en etablerings- plan omfattar endast etableringslagens målgrupp. Flyktingmottagna: personer som beviljats uppehållstillstånd som flyktingar, skyddsbehövande i övrigt samt deras anhöriga som beviljats uppehållstillstånd från det att anknytnings- personen blivit folkbokförd. Flyktingmottagna i åldern 20–samt 18–19 åringar utan föräldrar i utgör målgruppen för etableringslagen. Folkbokförd: uppehållstillstånd eller registrerad uppehållsrätt än utgör grund för folkbokföring. Inkomstgrundade ersättningar: ersättningar som är relaterade till personens tidigare inkomst, t.ex. föräldrapenning på SGI-nivå, sjukpenning och arbetslöshetsersättning Nyanländ utrikes född: en utrikes född person som har varit folk- bokförd i än . Sfi: utbildning i svenska för invandrare. En grundläggande utbild- ning i svenska språket för vuxna folkbokförda i som saknar grundkunskaper i svenska och som inte har svenska, norska eller danska som modersmål. Svensk bakgrund: en inrikes född person med en eller två inrikes födda föräldrar. Sysselsättningsgrad: kvoten mellan antalet sysselsatta och det totala antalet personer i arbetsför ålder. Uppehållstillstånd: en utländsk medborgare (inte EU/EES-med- borgare) som vill stanna i mer än måste ha uppehållstillstånd. Kan vara tidsbegränsat eller permanent. Faktaruta – för invandring till enligt utlänningslagen, kapitel 2. Utländsk bakgrund: en utrikes född person eller en inrikes född person med två utrikes födda föräldrar. Utrikes född: person som är bosatt i men är född i något annat land. Utredningens uppdrag är enligt direktivet att analysera och för- djupa kunskapen om nyanlända utrikes födda kvinnors och anhörig- invandrares förutsättningar för etablering på arbetsmarknaden. En nyanländ person har ofta behov av att, parallellt med sitt jobb- sökande, bygga på kompetens och nätverk som kan ge en hållbar anknytning till både arbetsmarknad och samhällsliv. Utredningens fokus är därför att stärka förutsättningarna för att fler kvinnor och män arbetar eller söker arbete under sin första tid i samt efter behov deltar i relevanta insatser som möjliggör ett deltagande i arbetskraften. Analysen är inriktad mot att beskriva och förklara skillnader i deltagande mellan kvinnor och män respektive mellan dem som får uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl (flyktingar, skydds- behövande i övrigt och deras anhöriga) och övriga anhöriginvandrare som får uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning. Utred- ningen gavs även i uppdrag att kartlägga nyanlända kvinnors och mäns uttag av föräldrapenning, vilket har redovisats i del- betänkandet Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning (SOU 2012:9). Med utgångspunkt från analysen ska förslag lämnas om åtgärder som behöver vidtas för att öka kvinnors och anhöriginvandrares arbetskraftsdeltagande och påskynda deras etablering på arbets- marknaden. I slutbetänkandet Med rätt att delta. Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden (SOU 2012:69) pre- senteras utredningens analys och förslag till åtgärder. Nyanländas behov av stöd för etablering på arbetsmarknaden tillgodoses inte Majoriteten av dem som invandrat till har fått uppehållstillstånd av humanitära skäl eller på grund av familje- anknytning. fick 13 000 personer uppehållstillstånd som flykting eller skyddsbehövande i övrigt, medan 32 500 personer beviljades uppehållstillstånd som anhörig. Nya anknytningar utgör av anhöriginvandringen. I dessa fall har personen som söker uppehållstillstånd inte tidigare stadigvarande bott till- sammans med sin anknytningsperson. , eller cirka 3 000 personer, var anhöriga till en skyddsbehövande. Två av tre bland de övriga anhöriginvandrarna är kvinnor, och var tredje är gift med en person född i . kom anhöriginvandrarna framför allt från , medan dominerade som ursprungs- region för skyddsbehövande. Ålder, utbildningsbakgrund och familjesituation är faktorer som påverkar förutsättningarna för nyanländas etablering på arbets- marknaden. De flesta som invandrar som skyddsbehövande eller anhöriginvandrare är unga, genomsnittsåldern är . Utbildningsnivån varierar mycket. Mellan var tredje och var fjärde har högskoleutbildning. har minst var fjärde en utbildning på högst grundskolenivå. Kvinnor har oftare än män en kort utbild- ning. En mycket hög andel korttidsutbildade finns bland skydds- behövande och deras anhöriga som har invandrat , över hälften hade vid invandringstillfället en förgymnasial utbildning som var kortare än . Det var ovanligt att skyddsbehövande och anhöriginvandrare som invandrade 2000 och 2005 hade många barn. Ett eller två barn var vanligast, och fortfarande i landet var det som hade fler än fyra barn. Flyktingar och anhöriginvandrare har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden – och särskilt svårt har kvinnorna De nyanländas förutsättningar för att starta en ny tillvaro i ser självfallet mycket olika ut beroende på vad de har med sig i form av tidigare arbetserfarenhet, utbildning och språkkunskaper. Vissa individer får snabbt ett första jobb utan att behöva kontakta Arbetsförmedlingen, och lär sig svenska utan att delta i sfi. Andra har betydande svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Skyddsbehövande och deras anhöriga är den grupp som generellt har svårast att få fotfäste i arbetslivet. i har av de skyddsbehövande kvinnorna och av männen fortfarande aldrig haft ett arbete. Bland anhöriga till skyddsbehövande är det hälften av kvinnorna och av männen som aldrig har arbetat efter invandringen. Övriga anhöriginvandrare har generellt något lättare att etablera sig på arbetsmarknaden. Också i denna grupp är dock trösklarna för etablering relativt höga. Detta gäller särskilt bland kvinnorna, där en av fyra aldrig har arbetat i landet. i har även vissa av de övriga anhöriginvandrarna svårt att klara sin egen försörjning, av männen och av kvinnorna uppbär försörjningsstöd året efter invandringen. Det svenska försörjningskravets utformning säkrar därmed inte att de som invandrar på familjeanknytning kommer till en person som har förutsättningar att bistå i etableringsprocessen. Samhällets stöd för etablering når inte övriga anhöriginvandrare och nyanlända kvinnor För att påskynda inträdet på arbetsmarknaden erbjuds skydds- behövande och deras anhöriga särskilda etableringsinsatser i . Övriga anhöriginvandrare är tänkt att få stöd för etablering inom ramen för de generella insatser som erbjuds alla arbetssökande. Utredningens analys visar dock att mål- gruppen i låg utsträckning tar del av detta stöd . Det är bara cirka en av fyra arbetslösa anhöriginvandrare som är inskrivna på Arbetsförmedlingen i . Av dem som är inskrivna är det dessutom som har anvisats till en arbetsförberedande insats vid första inskrivningstillfället. Utredningens analys visar också att nyanlända kvinnor, oavsett om de är skyddsbehövande eller anhöriginvandrare, erbjuds ett mindre omfattande och relevant stöd jämfört med nyanlända män. Kvinnor registrerar sig senare än männen på Arbetsförmedlingen, de påbörjar sitt deltagande i sfi senare, och även reguljära studier påbörjas senare än bland männen. Kvinnor tar också i lägre utsträck- ning del av arbetsförberedande insatser, och det finns skillnader i vilken typ av insatser kvinnor och män deltar i. Bland nyanlända med en etableringsplan deltar männen i arbetsmarknadsutbildning så ofta som kvinnorna, och instegsjobb är dubbelt så vanligt bland männen. Det är också vanligare att kvinnor som saknar arbete inte heller deltar i kvalificerande eller arbetsförberedande insatser. Drygt en av tre respektive en av fyra kvinnor som kom till som anhöriga till en skyddsbehövande respektive som övrig anhörig varken arbetade, studerade eller deltog i arbetsför- beredande insatser i . Motsvarande andel bland männen var . Ett ökat arbetskraftsdeltagande är viktigt för samhället, för individen och för barnen Arbetslivet är navet i den svenska välfärdsmodellen. För individen ger arbete möjlighet till försörjning och makten att styra sitt eget liv. För samhället är hög sysselsättning en förutsättning för att upprätthålla generösa välfärdssystem för dem som av olika skäl inte kan arbeta. Också ur ett integrationsperspektiv spelar arbete en avgörande roll för nyanlända kvinnors och mäns möjligheter att komma in i det svenska samhället. Genom arbete och möjligheter att försörja sig själv och sin familj kan också individens känsla av delaktighet och att höra till i det nya landet växa sig starkare. Att öka nyanländas arbetskraftsdeltagande och sysselsättning är också viktigt för stärka nyanlända barns och ungdomars situation. Det är betydligt vanligare att barn till föräldrar som invandrat till är ekonomiskt utsatta än barn vars föräldrar är födda i . Nästan hälften av alla personer i barnhushåll med utrikes födda för- äldrar levde i relativ fattigdom 2011 – drygt 90 000 barn finns i dessa hushåll med låg inkomststandard och/eller för- sörjningsstöd. Utrikes födda har särskilt låga inkomster i , men föräldrar som invandrat till dominerar även bland barnhushållen som haft en låg ekonomisk lev- nadsstandard i rad. Ökad sysselsättning bland utrikes födda är en förutsättning för att barnfattigdomen ska kunna minska. Barn med utländsk bakgrund löper dessutom högre risk än barn med svensk bakgrund att själva bli arbetslösa. Med ökade möjlig- heter för nyanlända att delta i arbets- och samhällslivet minskar risken för att ett utanförskap hos föräldrarna går i arv till barnen. Deltagande i kunskapshöjande och arbetsförberedande insatser ger även nyanlända föräldrar en ökad förankring i och kunskap om samhället, vilket förbättrar deras förutsättningar att ge sina barn stöd i skolan och i sociala relationer. Även tillgång till förskola är betydelsefullt för både barn och föräldrar. I förskolan får barnet möjlighet till språkinlärning som kan underlätta skolgången. Forsk- ning visar att förskolan bidrar till ökad välfärd och social mobilitet för barn från fattiga och resurssvaga familjer. Förutsättningar för ett ökat arbetskraftsdeltagande Utredningen har analyserat faktorer som påverkar i vilken utsträck- ning nyanlända kvinnor och män söker arbete och deltar i insatser som kan stärka deras möjligheter att få ett arbete. Faktorer av betydelse är att nyanlända kvinnor och män vill respektive kan arbeta och delta i insatser, samt att de har kontakt med aktörerna som ska stödja etableringen, såsom Arbetsförmedlingen och kom- munen. Dessa aktörer måste dessutom ha tillgång till relevanta insatser, samt matcha befintliga insatser på ett ändamålsenligt sätt utifrån individernas behov. Utredningens sammantagna bedömning är att det finns flera brister i dessa förutsättningar som tillsammans försvårar för nyanlända att få ett relevant stöd att etablera sig i arbetslivet. Kvinnor och män erbjuds inte insatser utifrån sina individuella behov, samverkan brister mellan aktörerna, det saknas relevanta insatser för korttids- utbildade och övriga anhöriginvandrare erbjuds inte stöd fastän många har motsvarande behov som nyanlända som omfattas av etableringslagen. De ekonomiska incitamenten att arbeta är dess- utom motstridiga. Både vårdnadsbidraget för barn mellan ett och och möjligheten att ta ut föräldrapenning för äldre nyanlända förskolebarn höjer reservationslönen för kvinnor utan andra inkomst- källor och skapar därmed trösklar för nyanlända mammors deltagande i arbetskraften. Ytterligare ett hinder är väntan på förskola och längre avbrott på grund av vård av barn som försvårar i synnerhet kvinnors arbetskraftsdeltagande. Eftersom de flesta kvinnor som invandrar som anhöriga eller skyddsbehövande har ett eller två barn kan dock inte stort omsorgs- ansvar utgöra den avgörande orsaken till kvinnors lägre arbetskrafts- deltagande. Inte heller är målgruppens inställning till arbete ett hinder. De flesta utrikesfödda kvinnor som står utanför arbets- kraften är, principiellt sett, positiva till att förvärvsarbeta. Utifrån analysen sammanfattar utredningen följande fem utgångs- punkter vilka ligger till grund för utredningens förslag och bedöm- ningar om åtgärder som kan öka arbetskraftsdeltagandet bland nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare. Individens behov ska avgöra vilket stöd som erbjuds En förutsättning för att generella insatser ska bli effektiva är att de tar sin utgångspunkt i den enskilda individens behov. Vidare behöver det finnas ett brett utbud av insatser för att möta de individuella behoven. Tidiga insatser är centralt Nyanlända invandrare som har behov av insatser för att underlätta etableringen på arbetsmarknaden bör får ta del av dessa efter invandringen. Utredningens analys visar att det finns ett signifikant samband mellan att delta tidigt i arbetsmark- nadsinsatser och sannolikheten att vara sysselsatt efter folk- bokföring.