sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Såväl utgivningsstödet, med det tillhörande distributionsstödet, som stödet till litterära evenemang, bidrar till att stärka den översatta kvalitetslitteraturens ställning och öka dess synlighet i . har även ett stöd som kan sökas av organisationer som främjar internationellt kulturutbyte.30 Inom litteraturområdet beviljades t.ex. bidrag till författar- och översättarcentrum () och () samt för det internationella on Books for , (), Konstnär- 30 Bidragsgivningen regleras i förordningen (2008:556) om statsbidrag till internationell och interkulturell kulturverksamhet. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet liga och () och (). Utöver dessa bidrag har regelbundet fått olika avgränsade uppdrag inom litteraturområdet. Ett aktuellt exempel är att koordinera aktiviteter och marknadsföra samt att i samverkan med förmedla information om aktiviteter till utlandet och de svenska utlandsmyndigheterna. 13.3Nobelpriset i litteratur och är troligen den internationellt mest upp- märksammade företeelsen inom kulturområdet i . Priset har ett stort internationellt genomslag och sätter kvalitetslitteraturen i fokus. bidrar även till att som kultur- och vetenskapsnation uppmärksammas internationellt och ur en sverigefrämjande synvinkel torde det vara oöverträffat. Det första delades ut och prissumman utgår ur en fond som bildats av efterlämnade för- mögenhet.31 Fonden förvaltas av men litteraturpris- tagaren utses av . Prissumman för är . delar utöver ut ett större antal andra priser och stipendier inom litteraturområdet, totalt . Den svenska staten har instiftat ett internationellt pris för barn- och ungdomslitteratur som i mycket liknar , Litteratur- priset till minne (). Priset instiftades 2002 och syftet är att stärka och öka intresset för barn- och ungdoms- litteratur i världen. delas ut och prissumman är , vilket gör priset till världens största internationella barn- och ungdomslitteraturpris. Det kan ges till författare, illustratörer, berättare eller organisationer och personer som arbetar med att stimulera barns och ungas läsning. Högsta konstnärliga kvalitet premieras och priset ska gå till personer och organisationer som verkar i humanistiska anda och som värnar demokratiska värderingar. 31 Se , – en introduktion (, 2006). Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet Priset administreras av . Inom finns ett särskilt kansli bestående av tre årsarbetskrafter och en jury som arbetar med priset. Pristagaren utses av juryn som har kompetens inom internationell barn- och ungdomslitteratur, läsfrämjande och barns rättigheter. ALMA-kansliet och juryn samarbetar med drygt 400 nomineringsinstanser över hela världen, vilket stärker det internationella utbytet med organisationer, institutioner och individer som verkar för barn- och ungdoms- litteratur. Tillkännagivandet av priset, prisutdelningen och pris- tagarveckan med läsfrämjande prägel (seminarier, författarbesök och workshops etc.) skapar uppmärksamhet bland allmänheten och i media kring barn- och ungdomslitteratur och pristagarens litterära verk. ALMA-kansliet deltar även bl.a. vid de internationella bok- mässorna i och samt vid andra litteratur- arrangemang i världen. Det utåtriktade arbetet har ett läsfrämjande syfte och synliggör barn- och ungdomslitteraturen som konstform och uppmärk- sammar och stärker barns rättigheter. Kansliet och juryn har även tagit fram så kallade läsnycklar, dvs. broschyrer om pristagarna och deras verk samt tips på hur lärare, bibliotekarier eller föräldrar kan använda dessa som vägledning och inspiration för samtal om litteratur med barn och unga. Administrationen av (kostnader för kansli, jury, information, aktiviteter kring nominering, tillkännagivande och prisutdelning) uppgick till cirka 4,4 miljoner kronor.32 Utöver kostnad för administration tillkommer själva prissumman som är . Inskränkningar av yttrandefriheten är en realitet i många delar av världen. Författare och andra skrivande personer utsätts inte sällan för förtryck, hot och förföljelse.33 För att skydda hotade författare och skribenter från olika delar av världen och erbjuda dem en plats 32Kulturrådets årsredovisning 2011, s. 51. 33Enligt var 888 personer hotade, fängslade, attackerade, försvunna, i rättegång, dödsdömda eller dödades . , Writers in , Half-yearly Caselist: To (2011). Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet där de kan leva och arbeta utan att bli censurerade, tystade eller fängslade, har fristäder för författare skapats runt om i världen.34 Det mer organiserade samarbetet för att skapa fristäder för hotade författare startade då organisationen grundade . Bakgrunden till initiativet var förföljelsen av . upplöstes nätverket och i stället bildades det internationella of (). Många fristäder för författare är medlemmar i , men det finns även fristäder i världen för författare i exil som inte är kopplade till nätverket. ICORN och är två betydelsefulla organisa- tioner i det internationella arbetet för yttrandefrihet bl.a. genom deras engagemang för fristadsförfattare. ICORN:s roll är att underlätta samarbete mellan de städer i världen som tar emot fristadsförfattare samt mellan projektledare och fristadsförfattare. ICORN har ett program för fristadsförfattare som söks av skribenter som i sitt hemland är hotade eller förföljda på grund av att de uttrycker sina idéer eller åsikter genom konstnärligt eller professionellt arbete.35 är en viktig samarbets- partner i ICORN:s arbete med att välja ut författare som ska erbjudas skydd. Systemet är uppbyggt så att ICORN koordinerar arbetet, medan städerna ansvarar för val av författare. I sker detta genom att kommunerna samråder med och . Städer som är medlemmar i åtar sig bl.a. att tillhanda- hålla bostad för författaren och i förekommande fall även för dennes familj, ge författaren stipendium under vistelsen, hjälpa författaren att socialt och konstnärligt interagera med lokal- samhället samt att utse en fristadskoordinator med uppgift att stödja författaren i juridiska och praktiska spörsmål.36 Kommunen bör räkna med en budget om för en fristadsförfattare. har ICORN cirka fyrtio medlemsstäder, varav de allra flesta finns i . I finns sju fristäder: , , , , , och 34Begreppet författare innefattar i ICORN:s terminologi skön- och facklitterära författ- are, dramatiker, poeter, översättare, förläggare, journalister och serieskapare/illustratörer. 35ICORN har ett antal urvalskriterier vid val av författare, se Qualification Requirements for ICORN Guest Writers på . 36Se The Membershop Agreement på Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet Umeå.37 Den första svenska staden som valde att bli var . Antalet svenska städer som engagerar sig för yttrandefriheten och väljer att vara fristäder ökar. Statens kulturråds insatser för fristäder och fristadsförfattare har i uppdrag av regeringen att verka för fler fristäder för förföljda författare samt för att de fristadsförfattare som finns i ska få större möjligheter att bli en del av den litterära offentligheten. Uppdraget ska genomföras i samarbete med berörda myndigheter, , kommuner och landsting. har avsatt medel för bidrags- givning till projekt med anknytning till fristadsförfattare. Regioner, kommuner eller län kan söka bidrag hos för kostnader i anslutning till inbjuden fristadsförfattares vistelse i . Bidrag beviljas bl.a. för projekt som ökar författarens möjlighet att ta del av och delta i den litterära offentligheten, t.ex. debatter, seminarier, uppläsningar, möten och andra publika evenemang. I arbetet att motivera fler kommuner att bli fristäder för hotade och förföljda författare arrangerade 2011 bl.a. ett kulturforum med tema yttrandefrihet. kommer även publicera en som avser att bli fristäder. använde till egen- initierad verksamhet och bidrag i samband med fristadsprojekt. Utöver detta beviljas bidrag från om för arbete med den s.k. Dissidentbloggen där bl.a. fristadsförfattare erbjuds möjlighet att publicera sig. Inom stödet till litterära evenemang har även bidrag beviljats till publika evenemang som rör fristadsförfattare, t.ex. Tribunal 12 och Diásporas/Encuentros inom Shahrazad. Shahrazad är ett EU- finansierat projekt där ett flertal fristäder samarbetar i syfte att skapa möjligheter för fristadsförfattare från hela världen att publicera sina verk, skapa nätverk och möta allmänheten. 37 , och är nya fristäder och har därför ännu inte tagit emot någon författare. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet Inom ramen för det internationella litteratursamarbetet fördelar styrelsen för bidrag till litterära upphovsmän för internationella utbyten och för provöversättning av svensk litteratur och dramatik. När regeringen beslutade att förstärka verksamheten och flytta ansvaret för översättningsstöd för svensk litteratur och annan tillhörande verksamhet till , förstärktes genom särskilda medel till också bidragsgivningen för enskilda författares och översättares närvaro och deltagande i internationella utbyten. Författarfonden hade även en begränsad bidragsgivning för resor och internationella utbyten, men de nya medlen inom ramen för det internationella litteratursamarbetet kom att stärka det internationella inslaget i verksamheten. Bidragsgivningen regleras i förordningen (2007:1435) om stats- bidrag till internationellt utbyte och samarbete på litteratur- området. Syftet med stödet är enligt förordningen att främja inter- nationellt utbyte på litteraturområdet samt internationell spridning av svensk litteratur och dramatik. Medel för verksamheten disponeras av på anslag 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter, eftersom fonden inte kan ha egna anslag på statsbudgeten. I regleringsbrev anges att ska överföras till efter rekvisition.38 Utöver de medel som erhålls via anslag ingår dock även medel för deltagande i internationellt kulturutbyte i anslagsposten 5:2, ap. 9, Bidrag till författare m.fl. tillförde fonden från anslagsposten för bidrag till resor och internationellt utbyte. Bidrag kan sökas av aktiva yrkesutövande litterära upphovsmän inom samtliga kategorier, dvs. av författare, dramatiker, tecknare, fotografer, kulturjournalister samt översättare. Grundläggande krav för ansökan är att den sökande skriver på svenska, översätter till eller från svenska eller är stadigvarande bosatt i . Beslut om bidrag för resor och internationella utbyten fattas fem gånger av fondens internationella utskott. Det är högt söktryck på de internationella medlen. inkom 292 ansökningar om bidrag till resor och internationella 38 och har diskuterat detta förfarande. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet Sammanlagt beviljades 92 bidrag för resor och internation- ella utbyten om totalt med ett medelbelopp om cirka 10 000 kronor.39 Ungefär hälften av de bidrag som fördelades 2011 utgick för medverkan vid festivaler, kongresser, seminarier, mässor och workshops etc. En fjärdedel gick till arbete, studier och vistelse på gästhem eller i andra miljöer av betydelse för skrivandet. Resterande del gick till litterära samarbeten, kontakt- skapande, möten och egna initiativ, bl.a. i samband med utgivning. Ungefär hälften av de beviljade bidragen gick till översättare från svenska, en fjärdedel till skönlitterära författare och sedan i fallande ordning till facklitterära författare och kulturjournalister, dramatiker, översättare till svenska och till fotografer/tecknare. De vanligast förekommande resmålen var () och sedan i fallande ordning, (), , , och Afrika.40 beviljades även 27 bidrag för provöversättningar till en total kostnad om 135 000 kronor.41 Styrelsen för författar- fond delar även ut ett mindre antal arbetsstipendier till översättare av svensk litteratur till andra språk med medel från biblioteks- ersättningen. Antalet varierar beroende på söktryck och konkurrens. fördelades 5 stipendier om totalt . 13.6Särskilt om författar- och översättarresidens Konstnärers mobilitet och möjligheter till residensvistelse är en viktig kulturpolitisk fråga inom det internationella området och prioriteras även på nordisk och europeisk nivå. Genom residens- verksamhet erbjuds konstnärer möjlighet att tillbringa en tid 39Se författarfonds verksamhetsberättelse för , s. 36–37. Att notera i sammanhanget är att utfallet gällande yrkeskategorier, resmål och ändamål ofta varierar . 41Sveriges författarfonds verksamhetsberättelse för , s. 37. Författarfonden beslutade att upphöra att bevilja bidrag för provöversättning till översättare av svensk litteratur och dramatik. Bidraget bedöms inte ha vara ändamålsenligt eftersom antalet kvalificerade ansökningar varit för litet och antal utgivna titlar och uppförd dramatik varit för få. En svårighet har enligt Författarfonden varit att i bidragsgivningen placera sig rätt i förhållande till den omfattande verksamhet med prov- översättningar som svenska förlag och agenter bedriver på kommersiell grund och att få genomslag med detta riktade bidrag till den enskilde översättaren när publiceringsbesluten oftast avgörs av andra mer affärsmässiga överväganden. Bidragen sägs också bli överlappande i förhållande till det översättningsstöd som beviljar utländska förlag. Beslutet fattades efter samråd med . Se budgetunderlaget för , s. 12–13 och 18–19. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet utanför sin vanliga miljö. Residensvistelse ger möjlighet till möten och kulturutbyten som kan stimulera den kreativa processen. Detta främjar i sin tur litteraturen som konstform och mångfalden inom det litterära fältet, vilket i förlängningen även gynnar läsarna. Genom residensverksamhet skapas internationella nätverk mellan professionella konstnärer och t.ex. branschaktörer. Residensverksamhet kan på lokal och regional nivå även innebära utveckling och möjligheter till möten mellan konstnärer och befolkningen på orten. Vad gäller finansiering är vissa residens kostnadsfria för upphovsmännen och ibland utgår även stipendium, medan andra bekostas av upphovsmannen själv. Vissa residens har öppna ansökningsomgångar och andra väljer att själva bjuda in konstnärer. Vidare omfattar en del residens samtliga konstformer och andra är specialiserade på en specifik konstart. Det finns ett internationellt nätverk för residensverksamhet, Res , en organisation som består av cirka 400 residenscenter i över 50 länder i världen. På europeisk nivå finns som består av 52 medlemmar i 29 europeiska länder. Möjligheterna för utländska litterära upphovsmän att ansöka om residens/gästhemsvistelse i är relativt begränsade. Större möjligheter finns dock för svenska upphovsmän att ansöka om residensvistelse utomlands, eftersom många länder numera har olika typer av Writer in Residence-program. I finns utbytesprogram och residensverksamhet inom ett flertal konst- områden, varav Iaspis på bildkonstområdet och Internationella dansprogrammet på dansområdet kan betraktas som föregångare för internationell kulturutbytesverksamhet i Sverige.42 På litteratur- området stödjer staten residensverksamhet genom bidragsgivning till författar- och översättarcentrum. författar- och översättarcentrum i är enda större residens för litterära upphovsmän. Verksamheten grundades på svenskt och ryskt initiativ och är ett inter- 42 har fått i uppdrag av regeringen att utveckla en verksamhet för internationellt kulturutbyte på musikområdet som bygger på erfarenheter från Iaspis och Internationella dansprogrammet. En delredovisning ska lämnas till . representerar även på regeringens uppdrag i OMC-gruppen Mobility Support Programs 2011–2012. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet nationellt centra för bl.a. professionella författare och översättare från i första hand de nordiska länderna och länder kring . I mån av plats välkomnas även litterära upphovsmän från andra länder. Centret ingår i det europeiska nätverket för översättarresidens kallat Réseau Européen des Centres Internationaux de Traducteurs littéraires (RECIT) och Nordic-Baltic Circle. Verksam- heten finansieras bl.a. av , Region , och i perioder även av EU. Externa finansiärer är , Kulturkapitaal () och Finland-Swedish Writers Union. Centret har även publik verksamhet, t.ex. arrangeras , ett litterärt evenemang där de flesta av de del- tagande författarna och översättarna har vistats på centret. Sedan starten har författar- och översättar- centrum tagit emot cirka 3 800 författare och översättare. vistades 228 personer (150 kvinnor och 78 män) på centret. Av dessa var 148 författare (), 40 översättare (), 10 dramatiker () och 30 annat ().43 Av residenterna var 95 personer svenskar (), 42 från övriga nordiska länder, 27 från , och , 30 från övriga europeiska länder, 13 från , och samt 19 från övriga delar av världen, varav 7 från . tog centret emot tio personer från delar av världen utanför Europa.44 Även vissa andra verksamheter har som ändamål att underlätta för svenska och utländska upphovsmän att vistas i för litterärt arbete. hyr bl.a. ut tre lägenheter på Författarnas internationella gästhem i Författarnas hus i . Det kostar per natt för ett enkelrum, men möjlighet till rabatt finns. Gästlägenheterna är tillgängliga både för svenska och utländska författare och översättare. Det finns även olika typer av gästbostäder för författare och översättare runt om i som antingen drivs i eller 43Det framgår inte av årsredovisningen vilka yrkesgrupper kategorin annat innefattar. 44Östersjöns författar- och översättarcentrums årsredovisning 2011. Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet privat regi (ofta i stiftelseform). Den ideella föreningen i har fem gästbostäder för internationella konstnärer inom samtliga konstformer. Verksamheten är till stora delar självfinansierad genom ateljéhyror, men den publika verksamheten får även bidrag från bl.a. . I är gästbostaden ett exempel på ett Nordiskt samarbetsprojekt som finansieras av . Några exempel på residens i stiftelseform är , , Ruuthska stipendiebostaden på , förmedlar en del av dessa gästbostäder till sina medlemmar. Gästbostäderna är i de flesta fall främst tillgängliga för svenska författare och översättare. Svenskfinansierade residens och motsvarande i utlandet har åtta kultur- och forskningsinstitut i utlandet. i och i lyder under , utanför och Hanaholmen utanför under och de tre s.k. Medelhavsinstituten i , och under Utbildnings- departementet. Dessa har samtliga viss gästbostadsverksamhet. på har nära anknytning till , men är en fristående stiftelse utan statligt stöd. Ytterligare exempel är Skandinavisk Förenings Konstnärshus i som erbjuder residensvistelser inom litteratur, bildkonst, musik, scenkonst och film för konstnärer från hela . Generellt tilldelas vistelsestipendium , men vistel- sen kan vara kortare eller längre. De arrangerar även bl.a. författar- samtal och litterära evenemang. Verksamheten finansieras av , , i samt ett antal finansiärer från övriga nordiska länder. 45 Se Författarförbunds förteckning över gästbostäder och residens i och i utlandet, . Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet Planer på litteraturhus i På många platser i finns en lång tradition av litteraturhus, varav flera har internationell inriktning. I har allt fler städer intresserat sig för att satsa på litteratur och litteraturhus med olika utformning och innehåll. Initiativ till att starta litteraturhus finns bl.a. i städer som . I finns tillbaka planer på att starta ett internationellt litteraturhus och en stiftelse grundades för ändamålet. Initiativet är gemensamt från , och . Syftet är att skapa ett centrum för yttrandefrihet, demokratiutveckling, läsande, litteratur, bokmarknad och internationellt litteraturutbyte. Avsikten är att litteraturhuset bl.a. ska innefatta en litterär scen, arbetsrum för författare och översättare, gästbostäder, bokkafé, bokhandel och kanslilokaler. I övrigt är tanken att det kring litteraturhuset ska skapas ett nätverk av regionala, nationella och internationella intressenter. Enskilda organisationer, föreningar och näringsidkare ska få utnyttja lokalerna för att genomföra program. Internationella litteraturhus har även ambitionen att bygga upp en läsfrämjande verksamhet. I fick kritikern i uppdrag av kulturnämnd 2011 att undersöka möjligheterna att etablera ett litteraturhus i staden.46 I arbetar den ideella föreningen för att ett litteraturhus i staden ska förverk- ligas. Författarna är initiativtagare. har beslut på och regional nivå om finans- iering av verksamheterna varken fattats i , eller . () har, enligt 1 § förordningen (2007:1224) med instruktion för , till uppgift att sprida information och kunskap om i utlandet och främja samarbete och långsiktiga relationer med andra länder inom områdena kultur, utbildning och forskning och demokrati samt 46 Uppdraget redovisas i rapport hus: Plats för författare, rum för läsare (2012). Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet samhällsliv i övrigt. Genom sin verksamhet ska SI främja svenska intressen i utlandet och bidra till tillväxt, sysselsättning och kulturell utveckling. SI ska enligt förordningen bl.a. inom ramen för offentlig diplomati skapa intresse och förtroende för samt löpande följa och utvärdera Sverigebilden utomlands. Myndigheten ska också hantera vissa statliga stipendier och bidrag för att främja internationellt utbyte inom områdena kultur, samhälle, utbildning och forskning. Vad gäller svenskundervisningen i utlandet ska SI enligt 3 § i förordningen särskilt öka kunskaperna om och intresset för och det svenska språket genom stöd för undervisning i svenska på högskolenivå i andra länder och ansvara för den övergripande samordningen av det statliga stödet för svensk- undervisning utomlands för icke-svenska medborgare. I 7 § anges att SI inom ramen för reformsamarbete i även ska bidra till att stärka öppenhet och demokratiska strukturer samt främja en demokratisk kultur i samarbetsländerna genom utbyte och samarbete inom kulturområdet och samhällsområdet i övrigt. Enligt 2 a § ska SI bedriva sin verksamhet i nära samarbete med de svenska utlandsmyndigheterna samt främja samarbete med och medverkan av personer, myndigheter, företag och andra organisa- tioner såväl på lokal och regional nivå som på nationell nivå i och utomlands. Vidare ska myndigheten i nära samarbete med UD löpande utveckla samarbetet med de svenska utlands- myndigheterna samt genomföra och finansiera utbildningsprogram och kompetenshöjande insatser för utsänd och lokalanställd personal med Sverigefrämjande arbetsuppgifter vid utlands- myndigheterna. SI bygger nätverk inom kultur, samhällsliv, utbildning och forskning och utformar bl.a. informationsmaterial och webbplatser samt arrangerar utställningar, seminarier och presentationer. Verksamheten omfattar satsningar i enskilda länder och tematiska projekt som presenteras i flera länder. Vidare arrangeras idé- och erfarenhetsutbyten mellan och andra länder genom t.ex. studiebesök i av utländska experter. De organisationer som utgör i utlandet (UD, Visit , Invest , och SI) ansvarar för extranätet . Webbplatsen har skapats för att underlätta samordningen av främjande- insatser och används främst för att sprida information och utbyta Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet kunskaper och erfarenheter. Genom extranätet kan SI kommuni- cera med utlandsrepresentationen och tillhandahålla olika typer av informationsmaterial. SI har skapat s.k. tool-kits för olika ämnesområden i syfte att stödja och underlätta för utlands- representationen i deras Sverigefrämjande arbete. Bland annat finns ett tool-kit för litteraturområdet med viss generell information och även för specifika satsningar som . Även svenskstuderande och svensklektorer har tillgång till webbplatsen. Särskilda insatser av betydelse för litteraturområdet i är enda kulturinstitut i utlandet och sorterar under SI. Institutet har en bred programverksamhet och presenterar svensk kultur inom alla konstområden.