sou · GZB336 · 2012-01-01 00:00:00 — Villkoret för att FMV ska kunna utöva det tekniska designansvaret är att det finns tydliga beställningar/uppdrag avse- ende vad som är ett förväntat åtagande. I de fall Försvarsmakten har anskaffat eller konfigurationsändrat materielen själv utövar FMV inte det tekniska designansvaret. FMV:s designansvar för materieltyp fortsätter att gälla under hela livscykeln. Myndigheten har även förvaltningsansvaret för en del av stödsystemen. Detta ansvar är under överförande till För- svarsmakten. Industrin kan gentemot FMV, via avtal, ta ett designansvar, men är alltid direkt ansvarig inför Försvarsmakten. För de stödsystem som FMV ännu inte har överfört till För- svarsmakten har FMV förvaltningsansvar. Försvarsmakten ansvarar fullt ut för PRIO. FMV deltar i designarbetet rörande införandet av den tredje fasen och ingår i . Därtill finns en samverkansgrupp med företrädare för Försvarsmakten och FMV. FMV genomför på uppdrag av Försvarsmakten och inom ramen för det tekniska designansvaret teknisk systemledning. I denna ingår ledning av systemets teknik, ekonomi och tid. I teknisk system- ledning ingår även systemarbete för etablering av gränssnitt och samverkansunderlag mot såväl samverkande yttre tekniska system som inom aktuellt tekniskt system. Resultatet dokumenteras och sammanhålls bland annat i s.k. systemarkitekturer. 32 Om det i dialogen med Försvarsmakten framkommer att det brister i förutsättningarna för att FMV ska kunna ta sitt designansvar återtar FMV det utfärdade systemsäkerhets- godkännandet eller informations-/IT-säkerhetsdeklarationen för det aktuella systemet. Teknisk systemledning33 omfattar även att identifiera behov av drifts- och underhållsåtgärder och omsättning av delkomponenter. I den sammanhållna dokumentstrukturen beskrivs även föreslagna tidpunkter för när en komponent eller produkts livslängd är slut och åtgärder behöver vidtas. Som underlag för dessa tidpunkter och beslut beräknas och analyseras livscykelkostnader. Den tekniska systemledningen utgör en väsentlig förutsättning och grund för att Försvarsmakten ska kunna utverka den strategiska systemsamord- ningen. Försvarsmaktens roll som ägarföreträdare Försvarsmakten är statens ägareföreträdare () avseende huvud- delen av försvarets materiel och svarar därmed inför regeringen för materiel och förnödenheters status, befintlighet samt redovisning. För materiel som är anskaffad för insatsorganisationen och över- lämnad till försvarsmakten är chefen för pro- duktion (C PROD) ägarföreträdare i syfte att bevaka statens intressen. Denna uppgift utövas genom de s.k. materielansvariga inom Högkvarterets produktionsenhet med stöd av teknikkontoren. Till ägarföreträdarens stöd finns en organisation med materiel- systemansvariga (MSA) för utövande av ägarföreträdande och med delegerat ansvar för materielsystemen. De materielsystemansvariga är, med några undantag, organisatoriskt centralt placerade i För- svarsmaktens produktionsledning. Ett syfte med den centrala placer- ingen är att uppnå ett balanserat Försvarsmaktsperspektiv i de beslut som berör de olika materielsystemen och att få kompetens avseende t.ex. driftsäkerhet nära beslutsfattare. Antalet MSA varierar med verksamhetens förändring. finns det 81 stycken MSA inom Försvarsmakten. Inom ett produktområde utvecklas ett antal produkter, eller materielsystem, för vilka MSA leder utvecklingsarbetet. Den materiel- systemansvariga beställer en produkt av FMV, via en central organisa- 33 Teknisk systemledning leds av SML och genomförs av SML och inom respektive anskaff- ningskontor vid FMV, kapitel 6 Försvarsmyndigheterna. tionsenhet som utgör den s.k. kundytan mellan Försvarsmakten och FMV. Vidare är det Försvarsmaktens ansvar att säkerställa att en utvecklingsgrupp finns tillgänglig. Utvecklingsgruppens uppgifter lägges ut på någon av myndighetens skolor, utvecklingsenheter eller förband. MSA är ansvarig för förbandsmålsättnings- dokumenten, TTEM-dokumenten, vilket indirekt utgör myndig- hetens beställning till FMV. MSA sammanhåller därigenom alla anskaffnings-, utvecklings- och vidmakthållandeuppdrag till FMV inom respektive materielsystem. Ägarföreträdarens representant () är en roll med delegerat ansvar, som lyder under MSA i vissa hänseenden. ÄFR representerar ägar- företrädaren vad gäller drift- och ekonomistyrning, uppföljning och analys, konfigurationsläge, modifieringar och teknisk orderverk- samhet av materielen. I och med detta ansvarar ÄFR även för att tillämpad konfiguration följer det tekniska designansvaret och tillåtna konfigurationer. Ägarföreträdarnas representanter är organisatoriskt placerad vid TeK, MsystK och MAK inom Försvarsmakten. För vissa materiel- system är ansvaret som ÄFR fördelat mellan flera teknikkontor beroende på komplexitet och omfattning. I FMV:s utövande av det tekniska designansvaret sker sam- verkan med Försvarsmaktens ÄFR. Detta sker bl.a. genom att HKV fastställer införandeplanering och ÄFR samordnar åtgärder avseende ändringar i materielens utförande. FMV utarbetar och fastställer åtgärder i samverkan med ÄFR, ofta med anledning av rapporterade driftshändelser. Innan en teknisk förändring fastställs samverkar FMV med ÄFR. Samverkan sker också med bl.a. förband, skolor och centra när en ev. teknisk förändring medför kompletter- ande utbildningsbehov. 5.3.2Särskilt om styrning och uppföljning av verksamheten Styrning och uppföljning inom FMV sker mot bakgrund av bl.a. förordningen om intern styrning och kontroll (2007:603), till vilken FMV har anpassat och utvecklat myndighetens regelverk och arbetssätt. Detta dokumenteras i FMV:s verk- samhetsledningssystem, vilket utgör en del av myndighetens kontroll- miljö för att säkerställa en effektiv intern styrning och kontroll. Verk- samhetsledningssystemet omfattar bl.a. myndighetens verksamhets- ordning med delegering av beslutsrätt, policies, verksamhetsprocesser, checklistor och vägledningar. Det finns få formuleringar i myndigheternas instruktioner och regleringsbrev som specifikt berör logistikverksamheten. Dock framgår att FMLOG ska utgöra en organisatorisk enhet inom För- svarsmakten samt att Försvarsmakten fortsatt ska rationalisera och effektivisera logistikverksamheten. I samordningsavtalet mellan Försvarsmakten och FMV (–FMV 2009)34 anges de aktiviteter som ligger till grund för en effektiv styrning inom och mellan myndigheterna. Myndigheternas interna styrning av logistikverksamheten sker mot bakgrund av strategiska styrdokument, arbetsordningar och verksamhetsplaner. I Högkvarteret finns en befattningshavare () med sak- områdesansvar för logistikverksamheten. FMLOG styrs genom uppdrag, uppgifter och order i form av Försvarsmaktens verksamhetsuppdrag (FM VU), Försvarsmaktens beredskapsorder (FM ) och i form av Försvarsmaktsorder (FMO). Därutöver styrs FMLOG av Högkvarteret genom en tjänstebeskrivning (fastställs av C FÖRBPROD), fastställda resurs- kort för aktuella tjänsteområden och särskilda uppdrag samt genom fastställda produktivitets- och resultatmål. Ekonomistyrningen baseras på intäktsfinansiering med tillhörande uppföljning av resultat och nyckeltal. 5.3.3Offentlig-privat samverkan, OPS Regeringen har i den försvarspolitiska inriktningen betonat att möjligheterna att nyttja olika former av offentlig-privat samverkan (OPS) i större utsträckning inom ramen för materielförsörjningen. Enligt utredningen kan detta även sägas vara gällande för de verk- samheter som här har hänförts till logistikförsörjningen. Möjlig- heterna till samverkan mellan offentliga aktörer och näringslivet ska utnyttjas för att åstadkomma ett effektivt och ändamålsenligt resursutnyttjande35. Regeringen har betonat att materiel- 34Samordningsavtal mellan FM och FMV, HKV 03 200:76010, FMV GD 03 200:59095/2008, 35Ett användbart försvar, prop. 2008/09:140, s. 87. försörjningens verksamheter inte bör läggas på privata aktörer om det förutspås leda till att svårbrytbara monopolförhållanden skapas eller om lagar och förordningar om finansiering av statlig verksam- het överträds36. En huvudprincip ska därför vara att alla möjligheter ska granskas för att finna kostnadseffektiva lösningar och, där så är lämpligt, ska verksamheten upphandlas på en konkurrensutsatt marknad. OPS används inom Försvarsmaktens som ett samlingsbegrepp för olika slags partnersamverkan och utkontraktering av verksam- heter. Möjligheterna att utnyttja offentlig-privat samverkan prövas där så bedöms möjligt och lämpligt. Syftet är dels att effektivisera resursutnyttjandet, dels frigöra resurser för en fortsatt utveckling av Försvarsmaktens operativa verksamhet. Potentialen i olika former av OPS-lösningar bedöms som betyd- ande och verksamhetens omfattning har successivt ökat . Ett ökat inslag av OPS bedöms vara av strategisk betyd- else och inriktningen har lagts fast i en fastställd OPS-strategi inom Försvarsmakten37. En särskild OPS-enhet har inrättats inom Högkvarteret för planering, genomförande och utveckling av OPS- verksamheten. Som ett led i OPS-aktiviteterna har, utöver strategin, en särskild metodik utvecklats för OPS-arbetet. Metodiken lägger fast själva tillvägagångssättet vid varje enskild OPS-prövning och omfattar ett antal väl definierade arbetssteg. Metoden bedöms inom För- svarsmakten som såväl resurs- som tidskrävande. Möjligheten att effektivisera metodiken med avseende på förhandlingsarbetet, avtalsutformning m.m. bedöms som stor liksom möjligheterna att öka attraktiviteten hos externa leverantörer. Huvuddelen av OPS- verksamheten bedrivs i egen regi. FMV biträder Försvarsmakten med upphandlingskompetens vid vissa prövningar. Aktuella verksamheter för OPS rör främst underhåll och vidmakthållande samt tjänster av generellt slag. Ett betydande antal OPS-lösningar har genomförts medan andra är föremål för OPS- prövning i olika skeden. En enkel sammanställning ger vid handen att genomförda OPS-verksamheter var: 36Budgetpropositionen , prop. 2010/11:1, Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, s. 47. 37Beslut avseende Offentlig Privat Samverkan (OPS), (HKV bet. 25 100:69043), . FM Central bok- och blankettförråd (dock återtaget enligt Hög- kvarterets direktiv), brandsläckar- och skyddsmaskservice, lagerdrift inom reservdelsförsörjning, central underhåll handeldvapen, fartygsunderhåll/Muskövarvet, förplägnadstjänst (förnyad), lokalvård (förnyad), Pågående eller planerade OPS-prövningar är: Teknisk tjänst mark (FMLOG markverkstadsenhet), PBL 39 (flygverkstad) och Fartygsunderhåll/Muskövarvet (förnyad). I det följande redovisas översiktligt systemstödets omfattning med koppling till logistikverksamheten. Planering, styrning, genomförande och uppföljning av aktiviteter inom ramen för logistikverksamheten ställer krav på att system- stödet är effektivt, säkert och ändamålsenligt. Försvarsmakten använder ett antal olika system till stöd för bl.a. planering, resursledning och uppföljning av logistikverksamheten. Av dessa är flera att betrakta som obsoleta och därmed föremål för avveckling och ersättning medan andra är utvecklade och driftsatta i en modern teknisk miljö. Arbetet med PRIO initierades 2003 genom ett inriktningsbeslut från ÖB om realisering av ett integrerat resurs- och ekonomiled- ningssystem. Arbetet inleddes året därpå med inriktningen att ett nytt system ska vara fullt ut infört vid utgången av 2012. Övergripande mål för PRIO38: ett adekvat besluts- och ledningsstöd från ÖB och högsta led- ning till lägre nivåer ska införas, uppfyllande av externa krav på uppföljning och redovisning och effektivisering, rationalisering och framtidsinriktning av För- svarsmaktens processer. PRIO avser inte enbart utveckling och införande av ett tekniskt stöd utan bör snarare betraktas som en viktiga del i en brett upp- lagd verksamhetsutveckling. Införandet av PRIO sker successivt i ett antal faser och införandesteg. Vissa införanden har implementerats inom försvars- maktens samtliga förband medan andra är föremål för utveckling. Den första fasen avsåg en nuläges- och verksamhetsanalys samt processbeskrivning av samtliga verksamhetsområden och funk- tioner på Försvarsmaktsnivå. Detta arbete avslutades . Den andra bestod i utarbetandet av ett upphandlingsunderlag och därpå följande upphandling, som avslutades . Den tredje, och sista fasen, omfattande utformning och införande av systemstödet, är organiserat i sex olika införanden och inleddes . Den ska enligt gällande planer vara avslutad vid halvårs- skiftet 2013. Det ursprungliga avtalet med leverantören omfattade den tredje fasen, införande 1 och 239 (fastprisåtagande) samt ytterligare optioner 38Försvarsmaktens svar på anmodan till Regeringskanslier(Försvarsdepartementet), HKV beteckning 23 250:55531 . 39PRIO är lånefinansierat fr.o.m. fas 3, dvs. Införande 1 och 2 sker enligt systemleveransavtalet till fast pris. () Enligt Försvarsmaktens budgetunderlag uppgår lånebehoven för perioden – 2010 till totalt 1 , med följande årsfördelning 2007=328 mkr, 2008=407 mkr, 2009=591 mkr och 2010=282 mkr. på införande av 3 till 6. tecknade Försvarsmakten senareläggning en avropsbeställning omfattande införande 3 och 4. Införande 3 har direkt koppling till försvars- logistiken, men även genomförda införanden 1 och 2 innefattar logistikfunktionalitet som stöd för upphandling och inköp samt en uppsättning av Försvarsmaktens ekonomimodell, FEM, utifrån en helhetssyn inkl. logistikverksamheten. Frågor med anknytning till PRIO redovisas närmare i kapitel 16 Försvarslogistik – en ny struktur och i den rapport som på För- svarsstrukturutredningens uppdrag har utarbetats (bilaga 8). Försvarsmakten har bedrivit ett omfattande arbete i syfte att utveckla logistikverksamhet med utgångspunkt i för- svarets nya inriktning. Inriktning är att utveckla ett nytt koncept för logistikområdet, med en sammanhållen logistik- och materiel- process. Ytterst är avsikten att mot bakgrund av försvarets behov: genomföra rationaliseringar med tillhörande kostnadsminsk- ningar. Utvecklingsarbetet har redovisats i Försvarsmakten, inom ramen för det interna projektet försvarslogistik. I projektets slutrapport40 redovisas ett antal alternativ till en framtida för- svarslogistik. Dessa alternativ behandlas vidare i betänkandets kapitel 16 Försvarslogistik – en ny struktur. 40 Slutapport från projekt beteckning 02311:63983 . Aktuellt förändringsarbete inom FMLOG Den pågående verksamhetsutvecklingen inom FMLOG bedrivs inom fyra fokusområden: logistikutveckling för insatsförsvaret, Offentlig – Privat Samverkan, samordning och ledning och koncentration av resurser. Genomförd verksamhetsutveckling har vidare resulterat i ett ökat inslag av geografiskt oberoende och specialiserad produktion med fokus på tillhandhållande snarare än produktion av logistik. Ytterligare exempel på utvecklingsaktiviteter inom Försvars- makten med anknytning till logistikverksamheten: förbättrad kvalitet i inköpssamordning (UEFA), OPS-prövning för delar av Gripen-systemet (PBL 39), OPS-prövning markarenan (Teknisk Tjänst , TTM) och samordning av upphandling i FMV och inköp i FM. Utöver ovanstående pågår inom Försvarsmakten ett arbete med inriktningen att fortsatt insatsorientera delar av FMLOG. Arbetet med en insatsorientering har delvis fått stå tillbaka i avvaktan på arbete. FMV remissvar till (10-punktsprogrammet) I sitt remissvar till framhåller FMV möjligheterna att genomföra rationaliseringar och effektiviseringar för att frigöra resurser till Försvarsmaktens operativa verksamhet. Enligt FMV bör åtgärderna vidtas på ett sådant sätt och i sådan takt att önskad operativ förmåga kan upprätthållas inom Försvarsmakten och att riskerna för oönskade effekter kan kontrolleras på såväl kort som lång sikt. FMV redovisar ett alternativt förslag som baseras på den rapport som FMV redovisat för (Försvarsdepartementet) . Förslagen, som av FMV bedöms ge betydande möjligheter, utgår från en renodlad myndighetsstruktur utan dubbel- arbete och överlappande verksamhet och en samordning av teknik- och materielförsörjningsprocessen och logistikverksamheten kombinerat med ett tydligare och förändrat gränssnitt mellan såväl stat och industri som Försvarsmakten och FMV. FMV föreslår ett åtgärdsprogram med samma bestående bespar- ingsvolym som i tre steg. Det första steget med- för en besparing på . De två resterande stegen innebär tillsammans en besparingspotential på 0,genom först förändringar i verksamheter och sedan förändringar i strukturer. Föreslagna åtgärder bedöms medföra besparingar enligt följ- ande. Förändring i forskning och utveckling En stödmyndighet för försörjning bibehålls och utvecklas och FM inköpsfunktioner förs över Teknikkontoren förs över till och FMV bedriver ett arbete inom ramen för ett hand- lingsprogram vars syfte är att i olika avseenden effektivisera verk- samheten. Vidtagna åtgärder ska bidra till att följande målsättningar uppnås innan utgången av 2012: FMV är och uppfattas som en kompetent och effektiv myn- dighet som har utvecklats i takt med omvärlden, FMV skapar ökad nytta för kunderna genom att inom ramen för materielförsörjningsstrategin, leverera optimerade och verifier- ade försörjningslösningar , FMV har, med minst bibehållen kvalitet och kapacitet, reducerat kostnaderna i materielförsörjningen med i förhållande till resultat, FMV har utvecklat det gemensamma arbetssättet så att led- tiderna för genomförande av kunduppdrag har reducerats med i genomsnitt och FMV har renodlat verksamheten och tydliggjort produkter och tjänster. Av de totala kostnadsminskningarna motsvarande avser besparingar rörande personal, resor och omkostnader för verksamheten. Resterande avser besparingar i materielförsörjningen i vid mening. Arbetet bedrivs inom följande åtgärdsområden med tillhörande aktiviteter: renodling, organisation och styrning, kompetens och medarbetarskap samt reduceringar av kostnader för materiel och tjänster från industrin. Utredningen har i föregående kapitel lämnat en översiktlig beskriv- ning över de aktuella verksamhetsområdena forskning och utveckling (FoU), materielförsörjning och logistikförsörjning. I detta kapitel beskrivs översiktligt försvarsmyndigheternas upp- gifter, organisation och ekonomiska resurser i de delar som berörs av utredningsuppdraget. Uppgifterna till Försvarsmakten framgår av förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten samt gällande regleringsbrev. Försvarsmaktens övergripande ansvar är bl.a. att: upprätthålla och utveckla ett militärt försvar. Grunden för detta ska vara förmågan till väpnad strid, försvara och främja svensk säkerhet genom insatser nationellt och internationellt, upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet samt värna suveräna rättigheter och nationella intressen utanför det svenska territoriet, med befintlig förmåga och resurser kunna lämna stöd till civil verksamhet. lösa ovanstående uppgifter självständigt, men även i samverkan med andra myndigheter, länder och organisationer. För att kunna ta detta ansvar har Försvarsmakten uppgifter i instruktion samt krav på operativ förmåga. Dessa uppgifter och krav på operativ förmåga beskrivs närmare i kapitel 9 – Det fram- tida försvaret. 6.2.2Organisation, styrning och ledning1 Allmänt om myndighetens ledning och styrning Av instruktionen framgår att Försvarsmakten leds av en myndighetschef, vilken är överbefälhavaren. Vid myndigheten finns en generaldirektör, vilken är ställföreträdande myndighetschef. Generaldirektören ska stödja överbefälhavaren med uppföljning och analys av de uppdrag eller andra uppgifter överbefälhavaren har ställt till underlydande befattningshavare. Generaldirektören ska också genomföra övergripande analyser för att säkerställa myndig- hetens förvaltningsmässiga utveckling på sikt.2 Myndighetens ledning stöds av Försvarsmaktens ledningsgrupp (FML). Ledamöter i FML är överbefälhavaren (ordförande), generaldirektören (vice ordförande), chefen för ledningsstaben, produktionschefen, insatschefen, chefen för militära underrättelse- och säkerhetstjänsten, chefsjuristen, ekonomidirektören, personal- direktören, informationsdirektören samt chefen för lednings- stabens planerings- och ekonomiavdelning. 1Beskrivningarna i detta avsnitt bygger främst på Förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten med ändringar t.o.m. SFS 2010:1468; Försvarsmaktens föreskrifter med arbetsordning för Försvarsmakten (FFS 2010:9) samt Instruktion med arbetsordning för enheter och processer i Högkvarteret (HKV 09 862:53114) och underliggande delar till denna instruk- tion. 2Generaldirektören ska ges tillfälle att yttra sig innan överbefälhavaren beslutar om strategiskt styrdokument, Försvarsmaktens utvecklingsplan (FMUP), Överbefälhavarens uppdrag (), årsredovisning, delårsrapport, budgetunderlag, yttrande med anledning av revisionsberättelse enligt 28 § myndighetsförordningen (2007:515) eller iakttagelser och rekommendationer i övrigt samt internrevisionens iakttagelser och rekommendationer. Vid Försvarsmakten ska finnas ett insynsråd3 som består av högst tio ledamöter. Rådets verksamhet omfattar inte försvarsunder- rättelseverksamhet, militär säkerhetstjänst eller för kvalificerade skyddsidentiteter. Utöver myndighetens ledning består Försvarsmakten av hög- kvarteret samt övriga organisationsenheter enligt vad som anges i bilaga 1 till förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvars- makten. Högkvarteret utgörs av: ledningsstaben; produktionsledningen; insatsledningen; militära underrättelse- och säkerhetstjänsten; juridiska staben; personalstaben; och informationsstaben.4 3I 9 § myndighetsförordningen (2007:515) finns närmare bestämmelser om insynsråd. Där anges att rådet ska utöva insyn i myndighetens verksamhet och ge myndighetschefen råd, samt att myndighetens chef är ordförande i rådet. 4I högkvarteret ingår även enheterna internrevisionen, säkerhetsinspektionen och general- läkaren. Figur 6.1 Försvarsmaktens högkvarter Källa: Försvarsmaktens arbetsordning. Chefen för ledningsstaben är tillika chef för högkvarteret. Produktionschefen, insatschefen, chefen för militära underrättelse- och säkerhetstjänsten, chefsjuristen, personaldirektören och infor- mationsdirektören lyder under chefen för ledningsstaben avseende framtagning av underlag för överbefälhavarens beslut samt samordning och genomförande av verksamheten i högkvarteret. Inom ledningsstaben finns funktioner för bl.a. strategisk planering och ekonomistyrning samt utveckling. Inom produktionsledningen finns funktioner för att bl.a. sam- ordna arbetet med och ta ansvaret för materiel- och logistik- försörjning. Inom insatsledningen finns funktioner för bl.a. operativ och taktisk ledning samt förmågeutveckling för de olika stridskrafterna. Övriga organisationsenheter (förband) En organisationsenhet består av förbandsledning, en stabsdel, en förbandsdel och en produktionsdel. Krigsförband som ingår i organisationsenheterna organiseras i förbandsdelen.5 Övrig 5 Krigsförband ingår i en organisationsenhet, såsom bataljon, kompani, fartygsflottilj, flyg- division m.m., och har en angiven beredskap att kunna genomföra nationella verksamhet organiseras i förekommande fall i förbandsledning, stabsdel och produktionsdel. Styrande dokument och verksamhetsledningssystem De regler och bestämmelser som gäller för Försvarsmaktens verksamhet dokumenteras och vidareutvecklas i ett myndighets- gemensamt verksamhetsledningssystem. Verksamhetslednings- systemet baseras på de författningar och andra regler, metoder, åtgärder och resurser som utgör grund för eller stödjer Försvars- maktens interna styrning och kontroll. Verksamhetsledningssystemets högsta styrande dokument är myndighetens arbetsordning.6 Med arbetsordningen som grund ska cheferna för organisationsenheterna besluta arbetsordningar för styrning och kontroll av den egna verksamheten. Strategiskt styrdokument och militärstrategisk doktrin Överbefälhavaren inriktar Försvarsmaktens övergripande verk- samhet med ett strategiskt styrdokument för Försvarsmakten och med militärstrategisk doktrin.