sou · H0B34 · 2012-02-07 00:00:00 — utplånande till senast efter det att uppdraget som den kompletterande aktören utför för Arbetsförmedlingen har avslutats. Skyldigheten att utplåna personuppgifterna innebär att de ska förstöras när tidpunkten för utplånande är inne. En kompletterande aktör kan vara förhindrad att behandla uppgifter om en viss arbetssökande. Detta gäller från det att uppgifterna inte längre behövs för utförandet av uppdraget. Förslaget behandlas i avsnitt 12.2.8. 17.2Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 12 b § Sekretess enligt 11 – 12 a §§ hindrar inte att Arbetsförmedlingen till kompletterande aktör lämnar de uppgifter som anges i 6 § lagen (2013:00) om kompletterande aktörer om det är nödvändigt för att den kompletterande aktören ska kunna fullgöra sitt uppdrag. Paragrafen, som är ny, ger möjlighet till ett uppgiftslämnande från Arbetsförmedlingen till kompletterande aktörer i de situationer där det är nödvändigt för att de kompletterande aktörerna ska kunna fullgöra de uppgifter de utför på uppdrag av Arbetsförmedlingen på ett effektivt sätt. Om uppgifterna inte får lämnas ut till kompletterande aktörer kan detta bl.a. leda till risk för att den arbetssökandes inträde på arbetsmarknaden försenas. Paragrafen innebär inte en uppgiftsskyldighet för Arbetsförmedlingen, utan det är Arbetsförmedlingen som avgör huruvida den kompletterande aktören behöver uppgiften för att fullgöra uppdraget. Vilka uppgifter som kan lämnas ut med stöd av bestämmelsen begränsas genom hänvisningen till 6 § lagen om kompletterande aktörer. Även om uppgifterna är sådana som faller inom 6 § i lagen om kompletterande aktörer måste Arbetsförmedlingen ha bedömt att uppgifterna är nödvändiga i det enskilda fallet innan ett utlämnande kan göras med stöd av den aktuella bestämmelsen. Användningen av begreppet nödvändigt innebär att paragrafen ska tilllämpas med urskillning och varsamhet. Med begreppet kompletterande aktörer avses de som faller inom definitionen i 2 § lagen (2013:00) om kompletterande aktörer. Förslaget behandlas i avsnitt 9. 13 § Sekretess gäller i ärende om arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och i ärende om medlemsavgift för arbetslös medlem enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. I ärende enligt första stycket gäller sekretess för uppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott och domar i brottmål, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Av paragrafen följer att sekretess gäller i ärenden om arbetslöshetsförsäkring enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och ärende om medlemsavgift för arbetslös medlem enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Föremålet för sekretessen är uppgifter om enskildas personliga förhållanden. Bestämmelsen är tillämplig i första hand hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Enligt bilagan till OSL är reglerna om handlingsoffentlighet och sekretess i ärenden om arbetslöshetsersättning tillämpliga även hos arbetslöshetskassorna. Däremot omfattas inte ärenden om medlemskap i en arbetslöshetskassa av dessa regler. Sekretessen för uppgifterna i de typer av ärenden som anges i paragrafen begränsas enligt första stycket genom ett rakt skaderekvisit, dvs. presumtionen är för offentlighet. Tillägget i andra stycket innebär sekretessen för uppgifter om lagöverträdelser som omfattar brott och domar i brottmål som förekommer i de i första stycket angivna ärendetyperna istället begränsas genom ett omvänt skaderekvisit, dvs. presumtionen är för sekretess. Ändringen föranleds av att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ges möjlighet att i databas behandla och söka på uppgifter om bidragsbrott, vilket innebär att sammanställningar över individer som utreds för denna typ av brott blir potentiella allmänna handlingar, jfr 2 kap. 3 § tredje stycket tryckfrihetsförordningen. Förslaget behandlas i avsnitt 15.4. 17.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare 14 § Den som är eller har varit verksam inom en yrkesmässigt bedriven verksamhet för nyanlända får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon då har fått veta om enskilds personliga förhållanden eller enskilds affärs- eller driftsförhållanden. Som obehörigt röjande anses inte 1.att lämna ut en uppgift om det är nödvändigt för att fullgöra det tilldelade uppdraget, 2.att fullgöra en uppgiftsskyldighet som följer av lag eller förordning, eller 3.att lämna ut uppgifter med den enskildes samtycke. Tystnadsplikten gäller inte mot den enskilde själv. Om ansvar för den som bryter mot första stycket finns bestämmel- Ändringen innebär att bestämmelsen får samma lydelse och innebörd som tystnadspliktsbestämmelsen i 3 § lagen (2013:00) om kompletterande aktörer. Enligt tidigare lydelse innebar att en uppgift inte fick röjas obehörigen att uppgiften fick lämnas ut om tillåtelse fanns eller om skyldighet att lämna ut uppgiften föreskrevs i någon annan lagbestämmelse. Ändringen innebär en utvidgning av möjligheten att lämna ut uppgifter utan hinder av tystnadsplikt, då den tillåter ett utlämnande utan medgivande från den enskilde om det är nödvändigt för att fullgöra ett uppdrag från Arbetsförmedlingen. 15 a § Vid behandling av personuppgifter hos leverantör av tjänster som anges i 12 § (etableringslots) tillämpas lagen (2013:00) om kompletterande aktörer. Paragrafen, som är ny, innebär att den behandling av personuppgifter som föranleds av ett uppdrag för en s.k. etableringslots regleras i lagen (2013:00) om kompletterande aktörer och inte av personuppgiftslagen (1998:204). Paragrafen gäller enbart etableringslotsar och inte andra anordnare av aktiviteter enligt lagen, t.ex. kommuner som anordnar svenskundervisning eller företag och organisationer som tar emot nyanlända för praktik eller föreningsaktivitet. Förslaget behandlas i avsnitt 7.2.2. 17.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten 1 § Denna lag tillämpas vid behandling av personuppgifter i Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Lagen tillämpas också vid behandling av personuppgifter i ärenden om ersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och i ärenden hos Arbetsförmedlingen om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. Det som sägs i denna lag om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska även gälla behandling av personuppgifter i dessa ärenden. Lagen ska inte tillämpas i den del av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten som även utgör hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). I den delen av verksamheten tillämpas i stället patientdatalagen (2008:355). Lagen ska inte tillämpas på behandling av personuppgifter i den databas som Arbetsförmedlingen tillhandahåller enligt 12 § lagen (2013:00) om kompletterande aktörer. För sådan behandling tillämpas i stället den lagen. Lagen gäller endast om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en struk- turerad samling personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. I paragrafen finns bestämmelser om lagens tillämpningsområde. Ändringen innebär att ett nytt tredje stycke har tillkommit. Bestämmelsen innebär att behandlingen som utförs i den databas som Arbetsförmedlingen tillhandahåller för kompletterande aktörer undantas från lagens tillämpningsområde. För denna behandling ska istället lagen (2013:00) om kompletterande aktörer tillämpas. Förslaget behandlas i avsnitt 13.1. 9 § I en arbetsmarknadspolitisk databas får inga andra känsliga personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen (1998:204) behandlas än sådana som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa. Utan hinder av vad som anges i första stycket får uppgift som avslöjar fackligt medlemskap för kontaktperson i samband med platsannonsering behandlas om denne lämnat sitt samtycke till arbetsgivaren. Känsliga personuppgifter som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa och sådana personuppgifter som avses i 21 § personuppgiftslagen får behandlas i en databas endast om de har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. Detsamma gäller för personuppgifter om sociala förhållanden samt för omdömen, slutsatser eller andra värderande upplysningar om en enskild. I paragrafen regleras under vilka förutsättningar det är tillåtet att behandla känsliga och ömtåliga personuppgifter i en arbetsmarknadspolitisk databas. Det nya andra stycket innebär att det blir tillåtet för Arbetsförmedlingen att behandla uppgift om fackligt medlemskap för kontaktperson i samband med platsannonsering, under förutsättning att den enskilde som uppgiften rör har lämnat sitt samtycke till arbetsgivaren hos vilken tjänsten utlyses. Ändringen syftar till att göra det möjligt att publicera uppgift om facklig kontaktperson i platsannonsen. Förslaget behandlas i avsnitt 14.5. 17.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:496) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 9 § I statistik- och tillsynsdatabasen får inga andra känsliga personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen (1998:204) behandlas än sådana som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa. Känsliga personuppgifter som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa och sådana personuppgifter som avses i 21 § personuppgiftslagen får behandlas i statistik- och tillsynsdatabasen endast om de har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. Detsamma gäller personuppgifter om sociala förhållanden samt omdömen, slutsatser eller andra värderande upplysningar om en enskild. I paragrafen regleras under vilka förutsättningar det är tillåtet att behandla känsliga och ömtåliga personuppgifter i statistik- och tillsynsdatabasen. Ändringen i andra stycket innebär att det blir tillåtet att behandla personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden i en arbetsmarknadspolitisk databas, under förutsättning att uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. Förslaget behandlas i avsnitt 15.5.1. 10 § Personuppgifter om att den enskilde har vårdats med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen (2005:716) får inte behandlas i statistik- och tillsynsdatabasen. Paragrafen innehåller ett förbud mot att behandla vissa typer av uppgifter i statistik- och tillsynsdatabasen. Det handlar om uppgifter som visserligen inte är känsliga personuppgifter i personuppgiftslagens mening, men som ändå är av integritetskänslig natur. Ändringen innebär att förbudet mot att behandla personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden i statistik- och tillsynsdatabasen har tagits bort, jfr 9 §. Förslaget behandlas i avsnitt 15.3.1. 13 § Sådana känsliga personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen (1998:204) samt sådana personuppgifter som avses i 9 § andra stycket och 10 § denna lag får inte användas som sökbegrepp. Med undantag från förbudet i första stycket får dock kod för hälsotillstånd eller för sådan funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, kod för arbetsmarknadspolitiskt program eller insats, kod för sökandekategori eller anvisningsgrund samt kod för åtgärd mot brott enligt bidragsbrottslagen (2007:612) användas som sökbegrepp för tillsyn, uppföljning, utvärdering och framställning av avidentifierad statistik. Regeringen får meddela föreskrifter om begränsningar i övrigt av de sökbegrepp som får användas. I paragrafen regleras under vilka förutsättningar Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen får använda vissa typer av uppgifter som sökbegrepp i en databas eller i ett register. Ändringen i andra stycket innebär ett undantag från förbudet att använda uppgifter som avses i 9 § andra stycket, vari 21 § personuppgiftslagen omnämns, som sökbegrepp. Ändringen möjliggör för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen att använda uppgifter i form av kod för åtgärd mot brott enligt bidragsbrottslagen (2007:612) som sökbegrepp för tillsyn, uppföljning, utvärdering och framtagande av avidentifierad statistik. Förslaget behandlas i avsnitt 15.3.1. Personup pgiftsbehandling ino m den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och i tillsynsverksamhete n över den na Beslut vid r egeringssam manträde d en En särskild utredare ska föreslå hur lagen (2 002:546) o behandling av personuppgifter i den ar betsmarkna dspolitiska verksamheten och lagen (2006:469) om behandling a v personup pgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsfö rsäkringen ska kunna bli mer ändamålsen ligt uppbyggda. Syftet är att myndigheterna och de kompletterande aktöre rna på ett rättssäkert och effektiv t sätt ska kunna fullg öra sina uppgifter samt idigt som de berördas personliga integritet skyddas. Utredare n ska bl.a. klargöra vi ka regler s om bör gälla och om det finns b ehov av särskilda regl er för beha ndling av personuppgifter hos de externa leverantörer av tjänster som på uppdrag av Arbetsförm edlingen b edriver arbetsmarknadspolitisk v erksamhet eller annan verksamhet beträffande vissa nyan lända invandrare, s.k. kompletterande aktör er. Utredare n ska också ta ställni ng till om det finns b ehov av en särskild se kretessbryta nde bestäm melse för utlämnand e av uppgifter om enskilda från Arbetsförmedlingen till kompletterande aktöre r. Vidare s a utredaren bedöma om det bör införas en författningsreglerad tystnadsplikt för uppgift er om de arbetssöka nde som be handlas i de kompletter ande aktöre rnas egna verksamhe ter. Utredare n ska vidare föreslå de författningsändri ngar som bedöms vara nödvändi ga. Uppdrag et ska redo visas senast den 1 febru ari 2012. Grundläggande bestämmelser om skydd för den personliga integriteten finns i regeringsformen (RF). Av det allmänna målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § RF följer att det allmänna ska värna om den enskildes privatliv. Av 2 kap. 6 § RF följer vidare att var och en är skyddad gentemot det allmänna mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär kartläggning eller övervakning av den enskildes personliga förhållanden. Denna rättighet är dock inte absolut utan kan begränsas i lag enligt de förutsättningar som närmare anges i 2 kap. 21 § RF. Enligt artikel 8 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () har var och en rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. En offentlig myndighet får inte inskränka dessa rättigheter annat än med stöd av lag. gäller som svensk lag. Av grundlag följer även att en lag eller annan föreskrift inte får meddelas i strid med åtaganden enligt konventionen (2 kap. 19 § RF). En bestämmelse om respekt för privatlivet och familjelivet finns även i artikel 7 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Av artikel 8 i stadgan följer vidare bl.a. att var och en har rätt till skydd för de personuppgifter som rör honom eller henne. Grundläggande bestämmelser om behandling av personuppgifter finns i personuppgiftslagen (1998:204), förkortad PUL. Genom lagen genomfördes och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. PUL är generellt tillämplig, men om det i en annan lag eller i en förordning har meddelats avvikande bestämmelser har dessa företräde. har det utöver PUL utarbetats en stor mängd särskilda s.k. registerförfattningar med bestämmelser om behandling av personuppgifter, däribland lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Syftet med de särskilda registerförfattningarna är att anpassa regleringen till de särskilda behov som myndigheterna har i sina respektive verksamheter samt att göra avvägningar mellan behovet av effektivitet i berörd verksamhet och behovet av skydd för den enskildes integritet. De sekretessregler som gäller i Arbetsförmedlingens och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens verksamheter finns i 28 kap. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Från att ha varit en myndighet som framförallt har tillhandahållit generella insatser för arbetssökande har Arbetsförmedlingen getts ett tydligare och allt större ansvar för de grupper av människor som typiskt sett står långt från arbetsmarknaden, dvs. grupper som generellt sett visat sig ha svårare än andra att få arbete. Arbetsförmedlingen har även haft i uppdrag att använda kompletterande aktörer som en del av sitt tjänsteutbud även inom förmedlingsverksamheten. Regeringen har föreslagit en rad ändringar i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten för att anpassa bestämmelserna i lagen till Arbetsförmedlingens utvidgade arbetsuppgifter och till att fler aktörer har engagerats i förmedlingens verksamhet. Även i lagen om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har regeringen föreslagit ett antal ändringar när det gäller hanteringen av personuppgifter. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ska utöva tillsyn över arbetslöshetsförsäkringen, arbetslöshetskassorna och Arbetsförmedlingens handläggning av ärenden som har samband med arbetslöshetsförsäkringen. För att inspektionen ska kunna utföra sitt uppdrag bör den ha liknande förutsättningar för personuppgiftsbehandling som Arbetsförmedlingen. Ytterligare ett antal frågor om behandlingen av personuppgifter i arbetsförmedlingsverksamheten bör utredas och övervägas. gäller bl.a. de kompletterande aktörernas behandling av och tillgång till personuppgifter. Även lagarnas ålder motiverar en generell översyn av lagarna i syfte att göra dem mer överskådliga och enklare att tillämpa. Uppdraget att skapa förutsättningar för en än mer rättssäker och effektiv personuppgiftsbehandling Utredaren ska i arbetet med sina överväganden och vid framtagande av sina förslag tillse att det råder en väl avvägd balans mellan skyddet för den enskildes integritet å den ena sidan och intresset av effektiva metoder å den andra sidan. Med de möjligheter som ny teknik ger bör utredaren sträva efter lösningar som förenar integritet och effektivitet på ett sådant sätt att en rättssäker och effektiv personuppgiftsbehandling uppnås. Hur kan de kompletterande aktörernas personuppgiftsbehandling bli mer rättssäker och effektiv? Arbetsförmedlingen har som beskrivits ovan fått ett utvidgat uppdrag att upphandla kompletterande aktörer även till förmedlingsverksamheten. Syftet är att göra utbudet av förmedlingstjänster större och mer diversifierat för att på så sätt förbättra matchningen och servicen till de arbetssökande. Med kompletterande aktör avses samtliga externa leverantörer av tjänster som på uppdrag av Arbetsförmedlingen bedriver arbetsmarknadspolitisk verksamhet eller annan verksamhet beträffande vissa nyanlända invandrare (se prop. 2010/11:1, utg.omr. 14, s. 86). Där det bedöms lämpligt får utredaren göra åtskillnad mellan aktörer som bedriver förmedlingsverksamhet och övriga aktörer, exempelvis utbildningsanordnare. De kompletterande aktörernas behandling av personuppgifter regleras av PUL och personuppgiftsförordningen (1998:1191), dvs. inte av Arbetsförmedlingens registerlag med tillhörande förordning. För den enskilde innebär detta att förutsättningarna för personuppgiftsbehandlingen är olika beroende på om han eller hon deltar i verksamhet hos Arbetsförmedlingen eller hos en kompletterande aktör. SOU 2012:4 Bilaga 1 Det finns specifika svårigheter i sammanhanget för kompletterande aktörer som är småföretagare. Det kan vara svårt för mindre företag att på egen hand upprätthålla tillräcklig kunskap om personuppgiftsregleringen och i vissa fall svårt och kostsamt att uppfylla kraven på t.ex. säkerhet. Detta kan innebära särskilda risker för integritetsintrång. Det finns därför ett behov av åtgärder för att säkerställa en rättssäker och effektiv personuppgiftsbehandling hos de kompletterande aktörerna. Arbetsförmedlingen har begärt att det görs lagändringar som möjliggör att ett systemstöd kan utvecklas som ger kompletterande aktörer rätt att behandla personuppgifter i ett av Arbetsförmedlingen tillhandahållet datasystem. Det bör dock utredas i vilken utsträckning personuppgifter som behövs i de kompletterande aktörernas verksamhet kan få behandlas i ett sådant datasystem, bl.a. måste det klargöras vilka regleringar som i så fall ska tillämpas. För att de kompletterande aktörerna ska kunna fullgöra sina uppdrag krävs att de har tillgång till viss information om de personer som ska placeras i deras verksamhet och att de kan behandla personuppgifter för dessa personer. För att möta de kompletterande aktörernas behov av tillgång till vissa personuppgifter har ändringar gjorts i Arbetsförmedlingens registerförfattningar (se budgetpropositionen [prop.2010/11:1 utg.omr. 14, s. 71 f.]). Ändringarna trädde i kraft . Regeringen har genom de lagändringar som föreslagits (se t.ex. prop. 2010/11:42 Borttagande av kravet på samtycke för vissa uppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten) önskat att effektivisera Arbetsförmedlingens verksamhet bl.a. genom att frigöra personella resurser från administrativa uppgifter som i stället kan användas för att mer aktivt arbeta med att sammanföra arbetssökande och arbetsgivare. Då det är regeringens ambition att de kompletterande aktörerna ska vara en naturlig del av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, bör det utredas om det bör införas en särskild sekretessbrytande uppgiftsskyldighet för Arbetsförmedlingen i förhållande till de kompletterande aktörerna. De uppgifter de kompletterande aktörerna behöver för sin verksamhet omfattas av sekretess hos Arbetsförmedlingen (28 kap. 11 § OSL), dvs. Arbetsförmedlingen måste göra en sekretessprövning innan den överlämnar uppgifter om en arbetssökande till en kompletterande aktör. Uppgifterna får t.ex. lämnas ut till de kompletterande aktörerna efter samtycke från den enskilde (10 kap. 1 § OSL). Myndigheten kan även med stöd i 10 kap. 2 § samma lag lämna ut uppgifterna, om utlämnandet är nödvändigt för att myndigheten ska kunna fullgöra sin verksamhet. Denna bestämmelse ska dock tillämpas restriktivt och i princip endast när ingen annan möjlighet står till buds. En ordning med sekretessprövning i varje enskilt fall innan uppgifter får lämnas ut lämpar sig inte när en verksamhet blir ett stående inslag på det sätt som de kompletterande aktörerna nu är i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Det finns därför behov av att överväga en annan lösning. Inom Arbetsförmedlingens verksamhet finns ett starkt sekretesskydd för uppgifter om enskildas personliga förhållande och enskildas affärs- eller driftförhållanden (28 kap. 11–12 a §§ OSL). Om någon inom Arbetsförmedlingen bryter mot handlingssekretessen eller tystnadsplikten i OSL finns det bestämmelser om ansvar i (14 kap. 2 § OSL och 20 kap. 3 § [1962:700]). Någon författningsstadgad tystnadsplikt som skyddar uppgifter om de arbetssökande som behandlas i de kompletterande aktörernas egna verksamheter finns inte.