sou · H0B324 · 2012-04-10 00:00:00 — i sin gymnasieskola/gymnasiesärskola ta emot elever som enligt beslut av i specialskolan och till gym- nasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning (nämnden) har rätt till utbildningen, erbjuda ett brett utbud av program för elever vid den riksrek- ryterande utbildningen; detta gäller även för elever vid Rgsär som har förutsättningar att gå på nationellt program, verka för att elever så långt möjligt integreras i den ordinarie utbildningsverksamheten, tillhandahålla habilitering i enlighet med lagar och övriga författ- ningar,(avser RgRh) tillhandahålla boende och omvårdnad i boendet för elever som enligt beslut av nämnden har rätt att bo tillfälligt på studieorten; boendet ska erbjuda så hemlika förhållanden som möjligt; om- vårdnadsinsatserna i boendet ska tillhandahållas i enlighet med lagar och övriga författningar; samma krav på säkerhet ska gälla oavsett boendeform,(avser RgRh respektive Rgsär) tillhandahålla boende under så hemlika förhållanden som möjligt för elever som har behov av tillfälligt boende på studieorten; samma krav på säkerhet ska gälla oavsett boendeform, (avser RgT) ha det övergripande ansvaret för att tillfälligt boende elever som nämnden tagit emot vid utbildningen erbjuds en så meningsfull fritid som möjligt, ansvara för att personalen inom respektive verksamhet har den kompetens som lagar och övriga bestämmelser samt som elever- nas behov kräver; personal som arbetar med elever som helt eller delvis har behov av teckenspråk ska så långt möjligt kunna teck- enspråk eller annars utbildas i teckenspråk, ha tillfredsställande försäkringsskydd för verksamheten, delta i regelbundna möten med SPSM, enskilt och tillsammans med övriga anordnande kommuner i syfte att utveckla verksam- heten och öka likvärdigheten mellan de olika riksrekryterande verksamheterna, delta i arbetet med att identifiera behov av gemensam kompe- tensutveckling samt delta i kompetensutveckling med relevant personal, lämna det underlag för ekonomisk uppföljning och verksam- hetsuppföljning som SPSM beslutar om efter samråd med de anordnande kommunerna, delta i arbetet med att utveckla och samråda om nyckeltal för uppföljningen av verksamheten, i samverkan med SPSM informera om verksamheten. Det bör också framgå att kommunen får uppdra åt annan huvud- man att utföra och ansvara för habilitering (RgRh), boende och omvårdnad i boendet (RgRh och RgsärT) respektive för boende (RgT). Utredningen anser inte att avtalen bör innehålla detaljer som är föremål för utveckling, kan revideras relativt ofta eller är omfat- tande, t.ex. kvalitetsmått för uppföljningen av verksamheten. Avta- len bör i stället klargöra hur SPSM i samråd med de anordnande kommunerna tar fram och dokumenterar sådana nyckeltal för upp- följning och verksamhetsuppföljning. Det bör för tydlighetens skull skiljas på nyckeltal för utbildning, boende och eventuell om- vårdnad i boendet samt habilitering. Utredningen bedömer att behovet av att utveckla gemensamma nyckeltal för uppföljningen är stort. Vårt arbete med att belysa verksamheterna och att ta fram ekonomiska underlag har visat att många uppgifter har varit svåra att få fram, särskilt på ett enhetligt sätt. Att de riksrekryterande utbildningarna för elever med vissa funktionsnedsättningar så långt möjligt ska utgöra en integrerad del av de anordnande kommunernas gymnasieskola eller gymnasie- särskola innebär att uppgifter om elever, resultat och personal etc. redovisas till som en del av kommunens övriga skol- verksamhet. Åtagandet att ta emot elever i en riksrekryterande verksamhet innebär enligt vår uppfattning att uppgifter för ekono- misk uppföljning och verksamhetsuppföljning dessutom måste lämnas så att det går att följa upp just dessa verksamheter. Avtalet bör vidare innehålla uppgifter om giltighetstid, inkl. vill- kor för uppsägning av avtalet. Utredningen har noterat att dagens avtal med kommun om Rgsär D/H kan sägas upp så sent som en månad före kommande bidragsår. Detta är naturligtvis en alldeles för kort uppsägningstid. I övriga avtal varierar uppsäg- ningstiden mellan och . Slutligen bör avtalet innehålla uppgifter om beräkning och utbetalning av statsbidraget. Av den senare punkten bör framgå om bidraget består av en fast och rörlig del och i så fall vad den fasta delen avser att Den fasta ersättningen (grundersättning) bör i första hand svara för den anordnande kommunens overheadkostnader för riks- gymnasieverksamheten, t.ex. för ledning, administration och sam- ordning av verksamheten (utbildning, ev. habilitering, boende och ev. omvårdnad i boendet). I detta ingår uppgiften att lämna upp- gifter för ekonomisk uppföljning och verksamhetsuppföljning av verksamheten samt samverkan med SPSM och övriga anordnande kommuner. För RgT kan här även ingå en ersättning för särskilda insatser för elever med dövblindhet. Den rörliga delen bör utgå från antalet elever i utbildning, eventuell habilitering respektive boende och eventuell omvårdnad i boendet. Utredningen har i kapitel 6 kommit till slutsatsen att vissa kommuner bör kunna kompenseras för de kostnader som uppstår på grund av att antalet elever vid den riksrekryterande utbildningen överstiger statistiskt förväntat i det fall det uppstår påtagliga extra kostnader för kommunen på grund av detta. Hur detta ska ske bör framgå här. I denna del av avtalet bör också framgå om och hur statsbidraget ska indexuppräknas och hur eventuella överskott och underskott ska hanteras. I vissa delar kan säkert indexuppräkning tillämpas och vara till fördel. måste bidragen utgå från aktuella elevers behov. Det finns dessutom ett utrymme att effektivisera delar av verksamheten. I dessa fall bör bidraget prövas tills en ny nivå på bidraget stabiliserats. 7.6Utökat ansvar för SPSM De förslag som lämnats ovan innebär ett väsentligt utökat ansvar för SPSM. Myndigheten får ansvar för merparten av statsbidragen till den riksrekryterande gymnasiala verksamheten. Dessutom får myndigheten ansvar för att sluta avtal med samtliga anordnande kommuner avseende såväl utbildning, eventuell habilitering som boende och eventuell omvårdnad i boendet. Med detta utökade ansvar följer ansvar för att samordna verk- samheten, att i samråd med de anordnande kommunerna utveckla uppföljningsinstrument för uppföljningen av både ekonomi och verksamhet för såväl utbildning, eventuell habilitering som boende och eventuell omvårdnad i boendet. 8Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän Utredningen ska beskriva det framtida behovet av andra typer av insatser inom utbildningsområdet och ta ställning till hur staten kan stödja gymnasieutbildning för aktuella målgrupper. 8.1Kommunala och fristående alternativ Det är angeläget att elever med funktionsnedsättning, liksom andra elever har möjlighet att välja skola. För flera av utredningens mål- grupper bör de riksrekryterande utbildningarna utgöra alternativ till en anpassad utbildning som erbjuds av hemkommunen. För ele- ver som är beroende av teckenspråk i undervisningen är den riks- rekryterande utbildningen i många fall det enda alternativet. För andra grupper är utbildning inom eller fristående gym- nasieskola den vanligaste lösningen. Generellt gäller att kunskapen om utbildningen för elever som tillhör utredningens målgrupper i eller fristående gymnasieskola eller gymnasiesärskola behöver förbättras. 8.1.1Gymnasieutbildning för elever med svåra rörelsehinder Som framgår av avsnitt 3.2 går mer än hälften av de elever som landstingens habiliteringar bedömt1 tillhör målgruppen för de riks- rekryterande gymnasieskolorna med Rh-anpassad utbildning inte på en sådan utbildning. Man borde kunna utgå från att det innebär att flertalet av dessa elever studerar i hemkommunens gymnasie- 1 har för särskilt utbildningsstöd (Sisus) och senare Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) samlat in bedömningar från habiliteringar om hur många ungdomar födda vissa år som tillhör målgruppen. Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän skola eller i en annan eller fristående gymnasieskola. Utredningen har försökt att ta reda på hur det förhåller sig med detta, men funnit att det är synnerligen svårt att följa upp2. Kommunerna inte alltid medvetna om sina Rh-elever Utredningen har kontaktat ett antal kommuner som enligt habilite- ringarnas uppgifter ska ha flera elever med svåra rörelsehinder som inte får sin utbildning vid RgRh, men tillhör målgruppen, och funnit att kommunerna ofta inte känner till att de har mer än någon enstaka sådan elev i sin gymnasieskola. Det kan finnas olika för- klaringar till detta. Eleverna kan ha så begränsade behov att de inte föranleder spe- ciella insatser som är kända av kommunens skoladministration. Om skolan är modern och handikappanpassad innebär inte en elev som är rullstolsburen en så stor praktisk eller ekonomisk utmaning att det behöver föranleda centrala beslut. Många av de elever det här är frågan om har dock omfattande behov av stöd och anpassning och bör därför vara kända för kommunen. Det finns indikationer på att elever på grund av bland annat sina kognitiva svårigheter i vissa fall har tagits emot i gymnasiesärskolan i stället för i gymnasieskolan. Det kan uppfattas som en praktisk lösning eftersom gymnasiesärskolan ofta har andra elever med svåra rörelsehinder. Det kan också vara svårt att bedöma om en elev med kognitiva svårigheter tillhör gymnasiesärskolans målgrupp eller inte. Om eleven inte har en utvecklingsstörning är emellertid gymnasie- särskolan en felaktig placering som strider mot bestämmelserna och kan få livslånga konsekvenser för eleven. De uppgifter som habiliteringarna lämnat har avsett elever som enligt deras uppfattning tillhör gymnasieskolans målgrupp, varför det är oroväckande att de inte går att hitta i kommunernas gym- nasieskolor. Det går inte att utesluta att det finns enstaka elever i målgruppen som inte går i gymnasieskolan alls. har i en rapport visat att i stort sett varannan ungdom i åldern 20–som har insatser enligt Socialtjänstlagen (SoL)3 har grundskola som högsta avslutade utbildning. För samtliga ungdomar i åldersgrup- pen gäller det drygt var tionde. Detta innebär dock inte att hälften av ungdomarna i åldersgruppen med insatser enligt SoL inte har 2Uppgifterna från habiliteringarna går att hänföra till person. 3Socialtjänstlag (1980:620). Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän gått i gymnasieskolan alls. Många har gått i gymnasieskolan utan att ha slutfört utbildningen. Utredningen har även, med större framgång, följt upp ett be- gränsat antal elever via några av de tidigare uppgiftslämnarna vid landstingens habiliteringar. Av dessa uppgifter, som avser fyra kom- muner, framgår att av nio elever saknas uppgift för en. Av övriga åtta går sju på nationellt program i gymnasieskolan och en går fortfarande i årskurs 9 i och planeras för gymnasiesärskolan. Varierande omfattning på habiliteringen Landstingens habilitering har för flertalet av de åtta eleverna som utredningen följt upp hjälpt till med anpassningen av elevernas skollokaler. I övrigt varierar av olika orsaker mängden habilitering mellan eleverna. Flera av ungdomarna har habiliteringsinsatser av sjukgymnast, ortoped, arbetsterapeut och läkare samt stödjande och rådgivande insatser av kurator och psykolog. Några elever har stora behov av samtalsstöd med psykolog på grund av sin livs- situation. I flera fall omfattar habiliteringen någon timme på skoltid och dessutom tid utanför skoltid. Många elever vill emellertid inte gärna belasta skoltiden med habilitering eftersom det påverkar skolarbetet, och avstår därför från vissa insatser. En av eleverna tillgodoser visst behov av habili- tering genom regelbundet idrottsutövande, men ersätter annan önskvärd regelbunden habilitering med en veckas intensivhabili- tering . Habilitering i form av träning genomförs ofta av eleverna själva i vardagen och med hjälp av personlig assistent. Personalen vid landstingens habiliteringar har uppfattningen att stödet till elevernas personliga utveckling och möjligheten att för- bereda eleverna inför vuxenlivet är bättre vid RgRh än för elever som studerar hemma. Det är svårare att få till habiliteringsinsatser i grupp för elever som studerar hemma. Personalen menar att elever vid RgRh ges andra möjligheter att växa och får ett annat socialt liv än elever som går i hemkommunens gymnasieskola. Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän Regionala lösningar är ytterligare en möjlig lösning för att kunna erbjuda anpassade utbildningsalternativ för elever med svåra funk- tionsnedsättningar. Det går dessutom att ansöka om statsbidrag från Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) för regionala undervisningsgrupper (se avsnitt 8.2.3). För elever med svåra rörelsehinder finns en sådan regional gym- nasieverksamhet vid gymnasium i . Innevarande läsår består verksamheten av tolv elever, varav hälften kommer från andra kommuner i . Hälften av ele- verna är integrerade i stor klass, medan hälften går i liten under- visningsgrupp. börjar eleverna i liten grupp för att sedan slussas ut. Studiernas längd varierar. Det är vanligt att elever läser tre och ett halvt eller . Skolan erbjuder främst utbildning på yrkesprogram eller på introduktionsprogram. Målgruppen sammanfaller i allt väsentligt med den för RgRh. Flera elever har CP-skada, ryggmärgsbråck eller någon form av muskelsjukdom. Det finns flera elever med kommunikationssvårig- heter, både bland de integrerade eleverna och bland dem i liten grupp. Exempelvis använder en integrerad elev för sin kom- munikation. Eftersom verksamheten inte är styrd av en särskild lagstiftning anser man sig inte behöva precisera målgruppen när- mare än att det handlar om en Rh-anpassad utbildning. Man har med något enstaka undantag inte heller haft behov av att tacka nej till någon elev. I det fallet hade eleven en annan funktionsned- sättning än verksamheten är avsedd för. De elever som utredningen samtalat med i verksamheten upp- skattar att utbildningen är Rh-anpassad och att de kan planera sin utbildning över än . Eleverna tycker att de får en bra undervisning och hjälp samt pekar på att det alltid finns elevassis- tenter. Flera har besökt något eller några av de riksrekryterande utbildningarna innan de tog ställning till var de ville gå, men inte tyckt att det var något för dem. Eleverna har prioriterat att kunna bo hemma och kunna upprätthålla kontakten med familj och kamrater. Dagliga resor på i något fall upp emot per dag avskräcker inte. Det är möjligt för eleverna att få habilitering på skoltid. Det är dock elevernas hemhabilitering som ska svara för denna. 4 Bliss är ett system av symboler där ord och begrepp representeras av bilder i stället för av bokstäver. Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän en ambition att hitta en lösning där habilitering i Lin- ska svara för habiliteringen för samtliga elever i verksam- heten. Det handlar ju om elever inom samma landsting. En sådan lösning skulle möjliggöra mer habilitering, vilket enligt personalen är önskvärt. Det skulle också möjliggöra habilitering i grupp, för att bättre kunna stödja eleverna att leva med sina funktionsned- sättningar och förbereda dem på vuxenlivet. har 17 elever slutat vid den Rh-anpassade utbildningen i , sju med fullständiga betyg från gymnasieskolan. En elev har gått vidare till högskolan medan fyra har läst på folkhögskola, någon på komvux och någon på särvux. Som för elever från RgRh är det svårt för ungdomarna att etablera sig i arbetslivet. En elev har dock ett eget företag. Fem elever har fått någon form av praktik och två har fått någon annan form av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Fyra elever är i daglig verksamhet. Den Rh-anpassade verksamheten vid gym- nasium kom till som en konsekvens av att föräldrar till elever som gick Rh-anpassad utbildning på efterfrågade en liknande utbildning för sina ungdomar när de när- made sig gymnasieåldern. Kommunen investerade då i att bygga nya anpassade lokaler i gymnasium. Kostna- derna för utbildningen är jämförbar med kostnaderna för utbild- ningen vid RgRh och betalas, med undantag för ett mindre stats- bidrag, av elevernas hemkommuner som också står för de dagliga resorna till och från skolan, en ofta stor utgift. Det statliga bidrag som verksamheten får, innevarande läsår (se avsnitt 8.2.3), bedöms av kommunen inte vara avgörande för att verksam- heten ska upprätthållas. 8.1.2Gymnasieutbildning för elever med dövhet, hörselskada eller språkstörning Merparten av de ungdomar som har teckenspråk som undervis- ningsspråk väljer den riksrekryterande gymnasieutbildningen RGD i . Det finns dock undantag. I finns exempelvis flera elever som går helt integrerade med tecken- språkstolk. Erfarenhet pekar på att det kan vara svårt att få till en gemenskap med övriga elever i klassen. När det gäller studierna är det främst språken som blir problematiska eftersom eleverna inte kan läsa teckenspråk samt kurser i svenska för döva och engelska Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän för döva som gymnasiegemensamma ämnen. Utredningen har i kapitel 3 föreslagit att detta ska bli möjligt. Kostnaderna blir höga för en integrerad elev med dövhet eftersom det behövs två tecken- språkstolkar och ofta ytterligare ett stöd, till exempel för att föra anteckningar. Merparten av elever med hörselskada eller grav språkstörning går i hemkommunens skola När det gäller elever med hörselskada eller språkstörning som inte är beroende av teckenspråk går den absoluta merparten i hem- kommunens gymnasieskola, inom dess samverkansområde eller i fristående gymnasieskola. Kunskapen om kvaliteten i utbildningen för dessa elever är begränsad. Utredningen kan dock konstatera att det finns brister i de både fysiska och pedagogiska anpassningar som görs för elever med hörselskada eller språk- störning. Ofta beror inte detta på bristande ambitioner, utan snarare på brister i kunskap och kompetens hos de ansvariga, och inte minst på bristande organisation. Skolan känner ofta inte till att eleven har en hörselskada Av en studie5 som genomförts av gymnasieutbildningen för elever med hörselskada i framgår att det saknas en överblick över målgruppen och att det inte görs någon uppföljning av varken elevernas skolresultat eller hälsa. Studien visar att flera omorganisationer inom det hörselpedagogiska stödet har fått konsekvenser. Kommunens hörselpedagogiska stöd ska arbeta på uppdrag och finansieras av skolan. Hörsel- habiliteringen ändrade sina rutiner för hur de informerar om elevers hörselnedsättning och om elevens behov, vilket gör att det långt ifrån alltid är känt för skolan att eleven har en hörselned- sättning. Studien visar exempelvis att endast 29 av de 86 gymnasie- elever som ingått i undersökningen har ett åtgärdsprogram och endast några få skolor har gjort akustikdämpande åtgärder. I en andra etapp ska nu projektet bakom studien ta fram ett förslag till 5 (dnr.11-007/6093), HUGIS Hörselskadade ungdomars gymnasiealternativ i , delrapport. Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän organisation av den gymnasiala utbildningen i för elever med hörselskada/dövhet. Det finns även exempel på hur kommuner genom att anpassa lokaler och genom att använda teknik kan erbjuda elever med hörselskada en anpassad undervisningsmiljö. Tysta klassrum där mikrofoner används och kombineras med högtalare skapar ofta en uppskattad miljö för samtliga elever i klassen, och även för lärarna. Det saknas kunskap om gymnasieutbildningen för elever med grav språkstörning Även när det gäller elever med grav språkstörning går merparten av eleverna i hemkommunens gymnasieskola. Vad utredningen har kunnat finna saknas det relevant kunskap om gymnasial utbildning för elevgruppen. Den forskning som finns är främst inriktad på språkstörningen som funktionsnedsättning samt på pedagogiska strategier för barn i förskolan och elever i tidiga år6. Därutöver finns litteratur som beskriver situationen för enskilda elever7 och uppsatser om livssituationen för vuxna personer med språkstörning8. Sammantaget framgår att utbildningssituationen i mycket hög grad måste anpassas individuellt för elever med språk- störning. Det finns i litteraturen exempel på hur elever, föräldrar och skola har fått pröva sig fram till lösningar för just den enskilda eleven. Det kan handla om att en elev behövt mycket individuell undervisning som komplement till den i klassen, andra har behövt gå i liten undervisningsgrupp, etc. Utredningen bedömer att det finns ett stort behov av att utveckla goda pedagogiska miljöer i gymnasieskolan för elever med språkstörning. Ett starkt intryck från de uppföljningar som gjorts av elevernas situation efter gymnasieskolan är att de ungdomar med språkstör- ning som har bott hemifrån på grund av sina studier har stärkts som individer, sannolikt som en följd både av att de fått en anpassad utbildning och av att ha gått i en grupp med andra ele- ver med språkstörning. verkar det som att dessa ung- 6 Möjligheter och hinder Rapportsamling om grav språkstörning del I-V, SPSM (2010); i rapportsamlingen hänvisas i sin tur till både nationell och nationell forskning på området, t.ex. Bishop (1997), (red) (2007), Teveborg (2001). 7Malena (2007), låtsas jag att jag förstår En bok om elever med språkstörning. 8Examensarbeten på D-nivå vid , intervention och teknik: och ; och och . Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän domar blir ensammare och mer utlämnade till sin familj när de är tillbaka i sin hemkommun än de elever som gått i gymnasieskola på hemorten. Den optimala lösningen bör således vara en anpassad utbildning i anslutning till hemmiljön. Även för elever med hörselnedsättning finns exempel på en regional verksamhet. Vid Katrinelundsgymnasiet i erbjuds en anpas- sad lärmiljö i en av kommuns större gymnasieskolor. Skolan erbjuder enligt skolans webbsida utbildning på naturveten- skapsprogrammet, samhällsvetenskapsprogrammet, vård- och omsorgs- programmet och på introduktionsprogram/individuellt program. Den samverkar dessutom med grannskolor för att kunna ge eleverna fler valmöjligheter. Skolan har ljudsanerade klassrum med hörseltek- nisk utrustning, specialutbildade lärare och undervisning i små grupper på högst åtta elever. Eleverna kan få hjälp av specialpedagog, talpedagog och stödlärare. Innevarande läsår går 23 elever på Katrinelunds hörselgymnasie- utbildning. Fem av dessa kommer från Kannebäcksskolan, en kom- munal skola för elever med hörselnedsättning, dövhet eller språk- störning. Resten av eleverna har gått integrerade under sin grund- skoletid. Måluppfyllelsen varierar mycket . /11 varierade den genomsnittliga betygspoängen från 10,5 till 18,3, men det fanns även elever som inte fick slutbetyg. För elever med grav språkstörning finns inga kända regionala undervisningsgrupper på gymnasienivå. 8.1.3Gymnasiesärskoleutbildning för elever med utvecklingsstörning i kombination med ytterligare funktionsnedsättning Gymnasiesärskolan ska generellt sett ha kompetens att ta emot ele- ver med utvecklingsstörning i kombination med ytterligare funk- tionsnedsättningar. Det är till exempel vanligt att elever i gymnasie- särskolan behöver olika former av alternativ kommunikation. 9 Uppgifterna är hämtade från skolans webbsida och från (dnr.11-007/6093), HUGIS Hörselskadade ungdomars gymnasiealternativ i , delrapport. Statligt stöd till kommunala och fristående huvudmän Undervisning på svenskt teckenspråk är däremot mer ovanligt och förekommer främst vid Rgsär D/H i . /11 fanns det 272 gymnasiesärskolor i 176 kom- muner. Långt ifrån alla dessa kan dock erbjuda en anpassad utbild- ning för elever med utvecklingsstörning i kombination med ytter- ligare funktionsnedsättningar. Många erbjuder utbildning på endast ett eller ett par program. Det är också vanligt att verksamheten omfattar endast ett fåtal elever.