sou · H0B358 · 2012-09-14 00:00:00 — på samiska och meänkieli SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen. Enligt kommitténs direktiv (dir. 2011:112) ska ett delbetänkande lämnas . I delbetänkandet ska kommittén, med utgångspunkt i redovisning av ett uppdrag om förutsättningarna för gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska, ta ställning till om stödet för dagstidningar till nationella minoriteter bör förstärkas i nuvarande presstödsförordning (1990:524). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till kommittén (dir. 2012:46) som innebär att utredningstiden förlängs för den del av uppdraget som avser stöd till dagstidningar för nationella minoriteter. Delbetänkandet ska i stället lämnas . Justitieombudsmannen förordnades som ordförande i kommittén. förordnades som ledamöter i kommittén riksdagsledamoten , riksdagsledamoten , f.d. verkställande direktören , riksdagsledamoten , riksdagsledamoten , riksdagsledamoten , ordföranden i stadsdelsnämnd , riksdagsledamoten , riksdagsledamoten , pol. mag. , politiska sekreteraren och riksdagsledamoten . förordnades som experter ämnessakkunniga , verkställande direktören , konsulten , lektorn , professorn , ämnesrådet och rättssakkunniga . anställdes som huvudsekreterare i kommittén fr.o.m. på halvtid och fr.o.m. på heltid. Departementssekreteraren anställdes som sekreterare i kommittén fr.o.m. . Kommittén, som antagit namnet , får härmed överlämna delbetänkandet Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli (SOU 2012:58). Sammanfattning/Nordsamiska/Sydsamiska/Meänkieli Uppdraget och dess genomförande .............................. 2.1Europarådets konventioner om nationella minoriteter åtaganden och åtgärder.............................................. Situationen för de aktuella språken................................ Hela tidningar och enstaka sidor ............................................ Presstödets principiella inriktning .......................................... 4.1Driftsstöd till dagstidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli ........................................................ 4.2Begränsat driftsstöd till dagstidningar som delvis är skrivna på finska, meänkieli eller samiska ............................... Förslag som inte bör genomföras............................................ Konsekvenser av förslagen ........................................... Förutsättningar för konsekvensbeskrivningen....................... Konsekvenser för staten .......................................................... Konsekvenser för företag......................................................... Konsekvenser i övrigt............................................................... Presstödsförordningen (1990:524)................................... förstudie, inkl. bilagan lämnar i detta delbetänkande flera förslag för att underlätta för tidningar som helt eller delvis skriver på samiska eller meänkieli att kvalificera sig för driftsstöd. Med de föreslagna förändringarna i presstödsförordningen (1990:524) kommer sådana tidningar därmed att få bättre förutsättningar att etablera sig och upprätthålla en utgivning i . Förändringarna föreslås träda i kraft . I delbetänkandet redovisar kommittén några allmänna utgångspunkter till grund för förslagen. De åtgärder som genomförs bör uppmuntra och underlätta minoritetsspråkens spridning och utveckling genom publicering av nyhets- och debattmaterial, antingen som hela tidningar eller som enstaka sidor. Det ligger dock utanför kommitténs uppdrag och befogenheter att träffa avtal för statens räkning med annan stat om gränsöverskridande tidningssamarbete. Vidare bör de centrala grunderna för presstödet upprätthållas så länge den nuvarande presstödsförordningen gäller. Mot denna bakgrund föreslår att upplagegränsen för allmänt driftsstöd sänks från 1 500 till 750 abonnerade exemplar för dagstidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli. För sådana tidningar med lågfrekvent utgivning och med en abonnerad upplaga på minst 750 och högst 1 499 exemplar föreslås att årligt allmänt driftsstöd lämnas med belopp som beslutar. Stödet får dock högst uppgå till för tidningar som kommer ut en gång och högst för tidningar som kommer ut . Kommittén föreslår vidare att det nuvarande villkoret för driftsstöd som innebär att av den abonnerade upplagan ska vara spridd i tas bort för tidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli. Driftsstödet för sådana tidningar föreslås dock även i fortsättningen, precis som för andra dagstidningar, beräknas bara med utgångspunkt i den del av upplagan som huvudsakligen distribueras inom . Bestämmelserna om begränsat driftsstöd föreslås också ändras på flera punkter. Det nuvarande kravet på att det redaktionella innehållet till ska vara skrivet på finska ändras till att det redaktionella innehållet till ska vara skrivet på något eller några av språken finska, meänkieli eller samiska. Den geografiska avgränsningen för en sådan tidnings utgivningsort föreslås omfatta kommuner som ligger i respektive förvaltningsområden för samiska eller meänkieli, samt kommunerna avseende det finska språket. Om en tidnings utgivningsort inte är en kommun som ligger i respektive förvaltningsområde, medan det är uppenbart att tidningens spridningsområde innefattar förvaltningsområde avseende samiska eller meänkieli, föreslås få bestämma att en annan ort ska betraktas som utgivningsort. För en tidning som till har ett redaktionellt innehåll på ett av de berörda minoritetsspråken föreslås att det maximala beloppet för begränsat driftsstöd ska vara oförändrat . Om det redaktionella innehållet till är skrivet på minst två av språken höjs det maximala stödbeloppet till . Som en följd av de föreslagna åtgärderna kan statens utgifter för presstöd komma att öka något. Den ökade kostnaden bedöms dock vara relativt begränsad och rymmas inom ramen för anslaget 8:2 Presstöd under utgiftsområde 1. Förslagen kan också medföra en ökning av de administrativa kostnaderna för . Sådana ökade kostnader bör rymmas inom ramen för anslaget 8:1 under utgiftsområde 1. Preassadoarjjalávdegoddi guođđá dán oassecealkámušas máŋga evttohusaid got geahpida áviissaide mat ollásit dahje oassái čállet sámigillii dahje meänkielii šaddat dohkálaččat doaibmadoarjagii. Daid evttohuvvon rievdadusaiguin preassadoarjjanjuolggadusas (1990:524) dakkár áviissat danin bohtet oažžut buoret eavttuid ásahuvvot ja doalahit almmuheami Ruoŧas. Rievdadusat evttohuvvot álggahuvvot vuosttaš beaivvi ođđajagimánus 2014. Oassecealkámušas lávdegoddi čilgeha moadde almmolaš vuolggasajiid evttohusain vuođđun. Dat bijut mat čađahuvvot galggaše movttiidahttit ja geahpidit veahádatgiela leavvama ja ovdáneami almmuheami bokte ođasja digaštallanmateriálain, olles áviissain dahje oktasaš siidduin. goitge olggubeal lávdegotti bargogohččuma ja válddi soabadit stáhta ovddas iežá stáhtain rádjerasttildeaddji áviissaovttasbargguid birra. Dasa lassin dat guovddáš vuođut preassadorjui doalahuvvot nu guhká go dálá preassadoarjja lea gustovaš. Dáinna duogážiin evttoha Preassadoarjjalávdegoddi ahte almmuhanlohku vuoliduvvo 1 500 gitta 750 rádjái diŋgojuvvon nummara beaiveáviissaide mat stuorimus oassái leat čállon sámigillii dahje meänkielii. Áviissat mat hárve almmuhuvvot addu submi maid Preassadoarjjalávdegoddi mearrida. Doarjja ožžo goitge eanemusat leat 1 679 000 ruvnnu áviissaide mat almmuhuvvot oktii vahkkui ja eanemusat 2 015 000 ruvnnu áviissaide mat almmuhuvvot guktii vahkkui. Lávdegoddi maid evttoha ahte dálá eaktu doaibmadoarjagii mii mearkkaša ahte unnimusat 90 proseanta dan diŋgojuvvon prentehusas galgá leat miehtá Ruoŧa lihccojuvvo áviissain mat eanemusat leat čállon sámigillii dahje meänkielii. Doaibmadoarjja dakkár áviissaide evttohuvvo maid boahtteáiggis, nugo maid iežá 1 Sammanfattning på nordsamiska. Översättare/Jorgaleaddji Gielain: . beaiveáviissaide, rehkenastot dušše vuolgagiin dan oasis nummaris mii ovddimusat juhkkojuvvo Ruoŧas. Njuolggadusat ráddjeduvvon doaibmadoarjagii evttohuvvo maid rievdaduvvot máŋga čuoggáin. Dálá gáibádus ahte doaimmahuslaš sisdoallu unnimusat 25 proseanttain galgá leat čállon suomagillii rievdaduvvo dasa ahte unnimusat 25 proseantta galgá leat čállon dain gielain, suomagiella, meänkieli dahje sámigiella. Geográfalaš ráddjehus dakkár áviissa almmuhanbáikái evttohuvvo siskkildit gielddaid mat leat iešguđet hálddahusguvlui sámigillii dahje meänkielii, ja maid Háhpárándi, Gáinnas, Badjegáinna ja Badje-duortnus gielddaid mii guoská suomagiela. Jus áviissa almmuhanbáiki ii leat gielda mii lea iešguđet hálddahusguovllus, muhto lea čielggas ahte áviissa leavvanguvlui gullo hálddahanguovlu sámigillii dahje meänkielii, evttohuvvo ahte Preassalávdegoddi ožžo mearridit jus iežá báiki galgá gehččojuvvot olggosaddinbáikin. Áviisii mii unnimusat 25 proseanttain lea doaimmahuslaš sisdoallu ovtta dain veahádatgielain mat gullojit dasa evttohuvvo ahte dat alimus supmi ráddjeduvvon doaibmadorjui galgá leat seamma 2 239 000 ruvnnu. Jus doaimmahuslaš sisdoallu unnimusat 25 prosentii lea čállon unnimusat guokte gielaide de alimus doarjjasupmi aliduvvo gitta 2 686 000 ruvdnui. Boađus daid evttohuvvon bijuide lea ahte stáhta golut preassadoarjagii sáhttá lassánit veaháš. Lassánan gollu árvvoštallo leat obba ráddjeduvvon ja šiehttá rámma siskkobealde juolludeapmái 8:2 Presstöd gollobáikki 1 vuolde. Evttohusat máhtte maid dagahit lassáneami daid hálddahuslaš goluide Dakkár lassánan golut galggašit šiehttat rámma siskkobealde juolludeapmái 8:1 gollobáikki 1 vuolde. Preessedåarjoemoenehtse daennie bielienænnostimmesne jïjnjh raeriestimmieh vadta guktie sjïehteladta plaeride mah abpe plaeriem jallh bieliem destie plaereste saemiengïelesne jallh meänkielesne tjaelieh maehtieh giehteldimmiedåarjoem åadtjodh. Dej uvtedamme jeatjahtehtemigujmie mah uvtede preessedåarjoenjoelkedassesne (1990:534) dagkerh plaerieh buerebe tsiehkieh åadtjoeh gåessie dah edtjieh tseegkedh jïh bertemem tjåadtjoehtidh Sveerjesne. Dah jeatjahtehtemh uvtede aelkieh tsiengelen 1.b. Bielienænnostimmesne moenehtse tjïelkese naaken sïejhme aalkoetsiehkieh uvtelassi våaromasse. Dah darjomh mah tjïrrehte byöroe skreejrehtidh jïh sjïehteladtedh unnebelåhkoejgïeli evtiedæmman publiseringen tjïrrh saerniehjïh digkiedimmiemateriaalh, abpe dah plaerieh jallh goh naan sæjroeh plaereste. Dïhte ij leah moenehtsen barkoen sisnie jallh faamoen sisnie latjkoem darjodh staaten åvteste jeatja staatine raasti dåeresth plaeriegujmie laavenjostedh. Vijrebe dah byöroeh voernges våaroemisnie preessedåarjoen åvteste tjåadtjoehtidh dan guhkiem goh daaletjen preessedåarjoeöörnege jåhta. duekesne Preessedåarjoemoenehtse uvtede gelleneraastem sïejhme giehteldimmiedåarjose åadtjodh unnede 1 500:ste 170:an abonnereme plaerieh maam jeenjemes lea saemiengïelesne jallh meänkielesne tjaaleme. Dagkeridie plaeride dan vueliefrekvente olkese båeteme jïh dejnie abonnereme gellene veenemes 750 jïh jeenjemes 1499 eksemplarh evtede jaapetjen sïejhme giehteldimmiedåarjoem beetsi dejnie maaksojne maam Preessedåarjoemoenehtse nænnoste. Dåarjoe åådtje jeenjemes 1 679 000 kråvnah dejtie plaeride mah båetieh akten aejkien fïerhten våhkosne jïh jeenjemes 2 015 000 kråvnah dejtie plaeride mah båetieh guektien aejkien våhkosne. 1 Sammanfattning på sydsamiska. Översättare/Jarkoehstæjja: . Moenehtse aaj muana daaletjen giehteldimmiedåarjoen tsiehkieh maam jeahta lea veenemes 90 procenth abonnereme låhkoste edtja Sveerjesne deallahte dam destie vaeltieh dejtie plaeride mah jeenjemes lea saemiengïelesne jallh meänkielesne tjaaleme. Giehteldimmiedåarjoe dagkeridie plaeride uvtede aaj jåerhkesne, guktie jeatjah biejjieplaerieh, ussjede ajve våarome åtna bielesne låhkoste mah Sveerjesne distribuereme. Njoelkedassh gaertjiedamme giehteldimmiedåarjoen bïjre uvtede aaj jienebh tsiehkine jeatjahdehtedh. Daaletjen krieveme dejtie redaksjonellen sisvegidie edtje veenemes 25 procenth suevmiengïelesne tjaaleme jeatjahdahta guktie daate sjædta redaksjonellen sïsvege edtja veenemes 25 procenth naan jallh naan dejstie gïelijste såevmiengïelesne, meänkielesne jallh saemiengïelesne. Dïhte geografeles gaertjiedimmie dejtie dagkeridie plaeride olkesevadtemesijjiem uvtede faerhmeste tjïelth mah leah respekijveles reeremedajvine saemiengïelide jallh meänkielide, jïh aaj dah tjïelth , , jïh såevmiengïeline. Jis plaerien olkesevadtemesijjie ij leah tjïelte mij lea respektijveles reeremedajvesne, mearan evre tjïelkes plaerien deallahtimmiedajve lea reeremedajvine gusnie saemiengïele jallh meänkieli, Preessedåarjoemoenehtse uvtede åådtje nænnoestidh jeatjah sijjiem maam maahta olkesevadtemesijjiem årrodh. Plaeride mej leah unnemes 25 procenth redaksjonellen sïsvege aktine unnebelåhkoegïeline uvtede stööremes maaksoe gaertjiedimmie giehtelimmiedåarjojde edtja ovjeatjahtehteme årrodh 2 239 000. Jis dïhte redaksjonellen sïsvege unnemes 25 procenth lea tjaaleme unnemes göökte gïelijste dellie stööremes dåarjoemaaksoem jienede 2 686 000 kråvnah. Destie dejstie raeriestamme uvtelassijste maahta staaten maaksoe preessedåarjose jienede. Dah jienedammie maaksoe vierhtiedamme relatijven gaertjiedamme jïh lea mierien sisnie dåarjose 8:2 Preessedåarjoe maaksoedajvesne 1. Uvtelassh maehtieh aaj dah administratijven maaksoeh jienedieh Preessedåarjoemoenehtasse. Dagkeres jienedamme maaksoeh byöroeh tjaakanieh dan mierien sisnie dåarjose 8:1 Preessedåarjoemoenehtse maaksoedajvesne 1. Lehistötukikomitee antaa tässä osamietinössä usseita ehotuksia siittä mitenkä avisit jokka kokohnaan eli osiksi kirjottava saamen kielelä eli meänkielelä helpomin saattava saa toimintatukea. Niilä muutoksilla joita lehistötukiasetuksessa (1990:524) ehotethaan, semmoset avisit tuleva saahmaan paremat eelytykset päästä alkhuun ja jatkaa julkasemista Ruottissa. Muutokset ehotethaan astua voihmaan 1 pv janyaaria 2014. Osamietinössä komitee esittää joitaki ylheisiä lähtökohtia ehotuksitten perustheeksi. Toihmeenpanot jokka tehhään pitäsit innostaa ja helpottaa minuriteettikielitten leviämistä ja kehitystä uutisja tepattimateriaalin julkasun avula, joko kokohnaisina avisinna eli yksittäisinä sivuina. Komiteen tehtävhään ja valtuukshiin ei kuitenkhaan kuulu ette valtion puolesta sitoa sopimuksia toisen valtion kans rajanylittävästä avisiyhtheistyöstä. Lehistötuen keskheiset perustheet pitäs kans säilyttää niin kauon ko nykynen lehistötukiasetus jällaa. Tämä taustanna Lehistötukikomitee ehottaa ette painosmäärän raja ylheiselle toimintatuele laskethaan 1 500:sta 750:theen tilathuun kappalheesheen päiväavisille jokka päänänsä kirjotethaan saamen kielelä eli meänkielelä. Semmosille avisille jokka tuleva ulos harvemin ja joita tilathaan vähhiinthään 750 ja korkeinthaan 1 499 kappaletta ehotethaan vuotista ylheistä toimintatukea summala josta Lehistötukilautakunta päättää. Tuki saapi kuitenki korkeinthaan olla 1 679 000 kruunua avisille jokka julkasthaan kerran viikossa ja korkeinthaan 2 015 000 kruunua avisille jokka julkasthaan kaks kertaa viikossa. Komitee ehottaa kans ette nykynen toimintatukiehto, joka tarkottaa ette vähhiinthään 90 prosenttia tilatusta painosmäärästä jaethaan Ruottissa, otethaan poijes avisilta jokka päänänsä kirjotethaan saamen kielelä eli meänkielelä. 1 Sammanfattning på meänkieli. Översättare/Kääntäjä: . semmosille avisille ehotethaan jatkossaki, niinku muilekki päiväavisille, räknättäväksi vain pääasialisesti Ruottissa jaetun painosmäärän pohjalta. Rajotetun toimintatuen määräykshiin ehotethaan kans usseita muutoksia. Nykystä vaatimusta ette toimitukselisesta sisälöstä vähhiinthään 25 prosenttia pittää olla kirjotettu suomeksi muutethaan niin ette toimitukselisesta sisälöstä vähhiinthään 25 prosenttia pittää olla kirjotettu jollaki eli joilaki kielistä suomi, meänkieli eli saamen kieli. rajaukseksi ehotethaan kuntia saamen kielen ja vastaavasti meänkielen hallintoaluheela, ja nämät kunnat: Haaparanta, Kainus, Ylikainus ja Matarinki ko oon kyse suomen kielestä. avisin julkasupaikkakunta ei ole kunta hallintoaluheela, mutta oon ilmiselvää ette avisi leviää saamen kielen eli meänkielen hallintoaluheela, ehotethaan ette Lehistötukilautakunta saapi päättää ette muu paikkakunta oon julkasupaikkakunta. Avisille, jossa vähhiinthään 25 prosenttia toimitukselisesta sisälöstä oon kirjotettu jollaki näistä minuriteettikielistä, ehotethaan ette rajotettu toimintatuki jatkossaki oon sama eli 2 239 000 kruunua. toimitukselisesta sisälöstä vähhiinthään 25 prosenttia oon kirjotettu vähhiinthään kahela näistä kielistä korkein tukisumma nostethaan 2 686 000 kruuhnuun. Ehotetuitten toihmeenpanoitten seurauksena valtion lehistötukimenot saattava lissäintyä jonku . Lisäkostanus arvioihaan kuitenki jäävän suhtheelisen rajotetuksi ja mahtuvan määrärahan (anslag) 8:2 Lehistötuki raahmiin menoalue 1:ssä. Ehotuksista saattaa kans seurata Lehistötukilautakunnan hallintokostanuksitten lissäintymistä. Semmoset lisäkostanukset pitäsit mahtua määrärahan 8:1 Lehistötukilautakunta raahmiin menoalue 1:ssä. förordning med ändring i Presstödsförordningen (1990:524) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1, 3, 4, 5, 8, 10 och 11 §§ ska ha följande lydelse. En hög- eller medelfrekvent dagstidning berättigar till allmänt driftsstöd om samtliga nedanstående förutsättningar är uppfyllda: Den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar. En hög- eller medelfrekvent dagstidning berättigar till allmänt driftsstöd om samtliga nedanstående förutsättningar är uppfyllda: Den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar. Om tidningens redaktionella innehåll i huvudsak är skrivet på samiska eller meänkieli ska den ha en abonnerad upplaga på minst 750 exemplar. En lågfrekvent dagstidning berättigar till allmänt driftsstöd om samtliga nedanstående förutsättningar är uppfyllda: Den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar. För en tidning som kommer ut en gång lämnas årligt allmänt driftsstöd med –, om den abonnerade upplagan är minst 9 000 exemplar, –, om den abonnerade upplagan är minst 1 500 exemplar. En lågfrekvent dagstidning berättigar till allmänt driftsstöd om samtliga nedanstående förutsättningar är uppfyllda: Den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar. Om tidningens redaktionella innehåll i huvudsak är skrivet på samiska eller meänkieli ska den ha en abonnerad upplaga på minst 750 exemplar. För en tidning som kommer ut en gång lämnas årligt allmänt driftsstöd med –, om den abonnerade upplagan är minst 9 000 exemplar, –, om den abonnerade upplagan är minst 1 500 exemplar. För en tidning vars redaktionella innehåll i huvudsak är skrivet på samiska eller meänkieli och som har en abonnerad upplaga på minst 750 och högst 1 499 exemplar lämnas årligt allmänt driftsstöd med belopp som beslutar. Stödet får dock högst uppgå till . För en tidning som kommer ut För en tidning som kommer ut ligt allmänt driftsstöd med ligt allmänt driftsstöd med – 6 313 000 – 6 313 000 9 000 exemplar, 9 000 exemplar, – 2 015 000 – 2 015 000 1 500 exemplar. 1 500 exemplar. redaktionella innehåll i huvud- sak är skrivet på samiska eller meänkieli och som har en abonnerad upplaga på minst 750 och högst 1 499 exemplar lämnas Stödet får dock högst Begränsat driftsstöd kan vidare lämnas för en dagstidning vars lämnas för en dagstidning om kommun, om tidningen driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad, om tidningen har ett redaktionellt innehåll som till utom den om högsta täck- är skrivet på något eller några av språken finska, trots att den till övervägande meänkieli eller samiska och om delen är på svenska, har ett redaktionellt innehåll som till kommun som ligger i respektive är skrivet på finska. samiska eller meänkieli, samt om Om en tidnings utgivningsort inte är en kommun som ligger i respektive förvaltningsområde får bestämma att en tidnings utgivningsort i detta avseende är ett annat område än utgivningsorten, om det med hänsyn till verksamhetens inriktning är uppenbart att tidningens spridningsområde även innefattar förvaltningsområde avseende samiska eller meänkieli. För en tidning som har rätt till begränsat driftsstöd enligt 7 eller 8 § lämnas stöd med belopp som motsvarar vad en lågfrekvent dagstidning är berättigad till enligt 4 §. Stödet får dock högst uppgå till . För en tidning som har rätt till begränsat driftsstöd enligt 7 § lämnas stöd med belopp som motsvarar vad en lågfrekvent dagstidning är berättigad till enligt 4 §. Stödet får dock högst uppgå till . För en tidning som har rätt till begränsat driftsstöd enligt 8 § och som har ett redaktionellt innehåll som till är skrivet på ett av språken finska, meänkieli eller samiska lämnas stöd med belopp som motsvarar vad en lågfrekvent dagstidning är berättigad till enligt 4 §. Stödet får dock högst uppgå till . För en tidning som har rätt till begränsat driftsstöd enligt 8 § och som har ett redaktionellt innehåll som till är skrivet på minst två av språken finska, meänkieli eller samiska lämnas stöd med belopp som enligt 5 §. Stödet får dock högst En tidning vars text inte i En tidning vars text inte i huvudsak är skriven på svenska huvudsak är skriven på svenska skall i fråga om rätt till ska i fråga om rätt till driftsstöd driftsstöd likställas med dags- tidning, om tidningen 1. uppfyller övriga 6 § angivna förutsättningar för 6 § angivna förutsättningar för 4. har en text som i huvudsak är skriven på samiska eller meänkieli, eller till minst 90 upplagan är spridd i . För en tidning vars text i huvudsak är skriven på samiska eller meänkieli lämnas driftsstöd bara med utgångspunkt i den del av upplagan som huvudsakligen distribueras inom . Denna förordning träder i kraft . 1Uppdraget och dess genomförande har enligt sina direktiv (dir. 2011:112) i uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen utifrån en bred genomlysning av dagens konkurrensförutsättningar på mediemarknaden och behoven av stöd till dagspressen. Bedömningen ska göras med utgångspunkt i en analys av stödets samlade effekter på det utbud som erbjuds konsumenterna från såväl tidningssektorn som andra delar av mediemarknaden. Utifrån denna översyn ska kommittén lämna förslag till hur ett framtida stödsystem kan utformas. I uppdraget ingår även att kommittén ska ta ställning till och analysera konsekvenserna av det förslag som har lämnat om förändringar av den nuvarande presstödsförordningen (1990:524). Förutom att beakta de nationella minoriteterna vid ett framtida stöd finns det, enligt regeringen, behov av att se över nuvarande bestämmelser i förordningen. I ett delbetänkande ska kommittén, med utgångspunkt i redovisning, ta ställning till om stödet till dagstidningar för nationella minoriteter bör förstärkas i nuvarande presstödsförordning. Enligt kommitténs tilläggsdirektiv (dir. 2012:46) ska delbetänkandet lämnas . förslag var föranlett av att regeringen gett myndigheten i uppdrag att genomföra en förstudie om förutsättningar för gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska. Enligt uppdraget skulle förstudien genomföras i samråd med . förstudie lämnades till regeringen . Uppdraget och dess genomförande Kommittén har inom ramen för arbetet med delbetänkandet samrått med , , och den svenska förhandlingsdelegationen i arbetet med en Nordisk Samekonvention. Kommittén har även inhämtat synpunkter och erfarenheter från bl.a. norska Medietilsynet och från branschföreträdare. Delbetänkandet inleds med en sammanfattning och kommitténs förslag till förordning med ändring i presstödsförordningen (1990:524).