sou · H0B358 · 2012-09-14 00:00:00 — Gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli.................................................................................... 4.1 Intresse och behov av en tidning på meänkieli........................................................................................ 4.2 Finansiering genom annonser................................................................................................................. 4.3 Finansiering genom prenumerationer...................................................................................................... 4.4 Tidningars intresse för svenskt presstöd för sidor på meänkieli.............................................................. 4.5 Tidningsbilaga på meänkieli................................................................................................................... 4.6 Kostnader för en sida på meänkieli......................................................................................................... 4.7 Gränsöverskridande tidningssamarbete................................................................................................... 4.8 Texter på meänkieli extra kostnadskrävande........................................................................................... 4.9 på meänkieli............................................................................................................................ 4.10 remissyttrande till ................................................................ 4.11 Förslag till kommande presstödsutredning från STR-T......................................................................... Kartläggning av medier som riktar sig till samer............................................................................................ SR Sámi Radio.............................................................................................................................................. Kartläggning av medier som riktar sig till tornedalingar............................................................................... 1.att en ny typ av presstöd för tidningar på samiska och meänkieli införs likt det presstöd som finns i för samiska tidningar. 2.att ett särskilt presstöd inrättas efter norsk presstödsmodell för lokala tidningar som har sidor på samiska och meänkieli. I infördes möjligheten för samiska sidor i lokaltidningar 2005. Samma typ av presstöd finns i efter att stödet godkänts av 2008. 3.att kravet på att av upplagan ska vara spridd i , slopas för tidningar på samiska och meänkieli i likhet med vad föreslog. Frågan åter blivit aktuell genom möjligheten att etablera en samisk e-tidning med abonnenter i båda länder. 4.att och sluter en överenskommelse, som inrymmer att ger norska Ávvir möjlighet att expandera i mot att ger möjlighet för en ny svensk sydsamisk tidning att expandera i . Det skulle förhindra att det norska presstödet för Ávvir och Ságat urholkas så mycket vid etablering av en ny norsk sydsamisk tidning, att det slår undan grunden för deras existens. 5.att kravet slopas på att en tidnings huvudredaktion ska ligga i vad gäller en samisk tidning. 6.att den kommande pressutredningen tittar närmare på frågan om stöd till varianter av e-tidningar, som skriver på samiska och meänkieli. finns nya lösningar som alternativ till en papperstidning. Ett exempel kan vara att svenskt presstöd ges till Ávvir för elektronisk distribution efter en etablering i . 7.att kravet på egenproducerat innehåll förändras för att gynna samproduktion av tidningssidor mellan svenska och norska tidningar eller mellan tidningar som skriver på meänkieli. Sidorna bör undantas från mätning för att inte belasta svenska presstödstidningar, som vill publicera materialet, men som ligger nära det kritiska gränsvärdet. 8.att kravet slopas på att en samisk tidning, som skriver på svenska, ska göra det "i huvudsak" på svenska. Nuvarande presstödsregler innebär att en samisk tidning, som vill uppnå lägsta tillåtna upplaga på 1 500 ex och sedan ytterligare utvecklas, aldrig kommer att våga skriva på samiska till mer än högst , eftersom regeln förhindrar mer samisk text. 9.att extra resurser tilldelas för nyskrivna originaltexter, korrekturläsning och språkvård för de mest hotade språkvarieterna vid etablering av en samisk dagstidning eller tidningssidor på annat språk än svenska. 10.att får samma presstöd som vanliga tvådagarstidningar för att finansiera två sidor på meänkieli. Det betyder att presstödsbeloppet bör höjas från till . Höjningen på motsvarar kostnaderna för två sidor på meänkieli (4.10, 5.1) Förstudien har gjorts i samarbete mellan och Svenska Tornedalingarnas Riksförbund- Tornionlaaksolaiset, STR-T. En löpande dialog har förts med förbundets verksamhetsledare , som ställt utredningsmaterial till förfogande. har skrivit en rapport, som medföljer som bilaga. vid Samiskt språkcentrum i har sammanställt fakta kring tidningsläsandet på speciellt det sydsamiska språket. Enkäter med förfrågan om intresse att publicera stoff på samiska och meänkieli har gjorts hos samtliga dagstidningar i , och . I har alla samiska dagstidningar och lokaltidingar som publicerar sidor på samiska tillfrågats. I har tidningar i finska kontaktats. Även resonemang har förts med företrädare för radio och TV. En löpande dialog har förekommit med företrädare för tidningssamarbete i Gröna , norska och Medietilsynet i , vilket resulterat i att inititiv tagits för att kartlägga behovet att etablera en sydsamisk tidning på tvärs över gränsen. Den processen pågår just . Förstudien har gjorts av . Gränsöverskridande tidningssamarbete på samiska 3.1.1 Det svenska presstödet Gränsöverskridande tidningssamarbete berörs framför allt av regler som presstödsförordningen (SFS 1990:524) uppställer för det direkta driftsstödet till dagstidningar i . Driftsstöd går till tidningar som är andratidningar på utgivningsorten och det uppgick till . Presstödet betalas bara ut till sådana tidningsföretag som uppfyller villkoren för stöd. Med en dagstidning menas en en allmän nyhetstidning eller publikation av dagspresskaraktär. Den ska komma ut med minst ett nummer och ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på svenska och i huvudsak distribueras inom landet. Den ska komma ut under eget namn och dess egna redaktionella innehåll ska utgöra . Tidningen ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 ex och i huvudsak vara abonnerad. En dagstidning får inte ha en täckningsgrad som överstiger . Ett undantag görs för en tidning i , som ändå kan få presstöd, därför att den har ett redaktionellt innehåll som till är skrivet på finska. Driftstödet är dock begränsat till det som gäller för en endagstidning, även om den utkommer . Stödet fördelas av som är en statlig myndighet. Den följer särskilda föreskrifter under (KRFS 2009:1) vid dess tillämpning av presstödsförordningen. sköter mätning av tidningars upplaga, och för det finns TS upplagebestämmelser. Presstödet har funnits . beslöt 2010 att presstödsförordningen ska tidsbegränsas till . En översyn av presstödets inverkan på mediemångfalden och konkurrensen kommer också att göras med inriktning på att ta fram ett underlag till eventuella nödvändiga ändringar av presstödssystemet efter 2016. Gränsöverskridande tidningssamarbete blev ett särskilt kapitel i den senaste presstödsutredningen . lämnade i flera förslag som gällde tidningar till invandrare och nationella minoriteter. I betänkandet SOU 2006:8, sid 366-371, föreslår kommittén ett särskilt driftsstöd till dagstidningar som ges ut på samiska eller meänkieli. Om tidningen uppfyller alla huvudsakliga förutsättningar, behöver dess egna redaktionella innehåll bara till vara skrivet på samiska eller meänkieli. Kommittén föreslår också att en sådan tidning får saluföras utanför utan att förlora rätten att berättiga till driftsstöd men även tillgodogöra sig den upplaga som säljs utanför som underlag för presstödet. Kommittén föreslår också ett mellanstatligt samarbete med och för att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på samiska och meänkieli. Det kan gälla åtgärder för att minska kostnader för tryckning och distribution men också frågor om olika ekonomiska bidrag. t.ex. för att tidningar ska kunna ges möjlighet att upprätthålla en redaktionell bevakning i de tre länderna. 3.1.3 Regeringens prop. Regeringen 2010 följde endast ett av presstödskommitténs förslag, som berörde särskilt de nationella minoriteterna och det gällde ett initiativ till ett samarbete med berörda myndigheter och aktörer i och för att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på meänkieli och samiska. Ett sådant samarbete kan t.ex. omfatta en EU-rättslig analys samt en undersökning av förutsättningarna för gränsöverskridande samarbeten på meänkieli och samiska. Vid ett möte på framförde och , STR-T, att det kan vara svårt att etablera en ny tidning på samiska eller meänkieli under de generella villkoren i presstödsförordningen, men en framkomlig väg skulle kunna vara att försöka etablera samarbeten med befintliga tidningar med innehåll på meänkieli eller samiska. Önskemål framfördes därvid om uppdrag och medel för att genomföra förstudier kring hur gränsöverskridande tidningssamarbeten på meänkieli och samiska skulle kunna komma till stånd. Regeringens uppdrag till och , STR-T, kom . 3.2 - utvecklingen av det samiska presstödet 3.2.1 Det norska samiska presstödet Samiska tidningar i sorterar under en särskild samisk presstödsordning, som tillkom 1987. omfattar det presstödet tidningar, som har den samiska befolkningen som huvudmålgrupp, enligt den senaste målformuleringen 2008. omfattar programmet i första hand de två dagstidningarna . Ávvir är en sammanslagning av Min Áigi och Áššu. Det totala samiska presstödet ligger på 21,6 milj NKR (2009), varav Ávvir, som skriver på nordsamiska, fick 12,2 milj NKR (2009) och Ságat, som skriver på norska, 9,0 milj NKR (2009). Fördelningen mellan de båda tidningarna beror på ett grundbidrag på av produktionsbidraget, vilket båda tidningar får, och ett variabelt bidrag på resterande , vilket fördelas efter antalet utgåvor och sidor på samiska, varav Ávvir får det mesta. Utgångspunkten för det variabla bidraget är att ge kompensation för merkostnaderna som den samiska texten innebär. Bidrag till en lulesamisk sida går till Lokalavisa NordSalten och bidrag till en sydsamisk sida går till Snåsningen. Totalt ligger det beloppet på av det totala produktionsbidraget. För att få samiskt presstöd måste en tidning uppfylla vissa villkor. Lägsta upplaga är på minst 750 ex. Tidningen ska organiseras som ett aktiebolag och villkoren måste uppfyllas minst ett kalenderår innan stödet kan ges. 3.2.2 Start för tidningssidor på lulesamiska 2003 Efter ett initiativ av det samiska kulturcentret har Lokalavisa NordSalten publicerat en sida lulesamisk text i varje nummer . Första åren skedde verksamheten i projektform och sedan utan stöd. inrymdes Lokalavisa NordSalten i den samiska presstödsordningen men av det totala produktionsstödet, cirka 130 000 NKR. Nordland fylkeskommun bidrog 2007 med 250 000 NKR för att inte projektet skulle läggas mer. 3.2.3 Förändringen av norska presstödet 2008 Mot bakgrund av sammanslagningen av tidningarna och en betydande budgetökning på 5 milj NKR gjordes en genomgång av presstödsförordningen 2007 - 2008. Översynen resulterade i en ändring av förordningen , varvid en större andel kunde avsättas till det variabla presstödet för samisk text. Det gynnade nystartade Ávvir. Lokalavisa NordSalten fick också sitt bidrag ökat för den lulesamiska sidan från , vilket innebar cirka 380 000 NKR. Tidningen beräknade de årliga kostnaderna för det året till 400 000 NKR fördelat på dels personalkostnader, dels ökade tryck- och distributionskostnader på grund av ökat genomsnittligt sidantal. får Lokalavisa NordSalten 480 000 NKR. En ändring infördes också för sydsamiska i förordningen, vilket skulle gynna stöd till produktion av tidningssidor på sydsamiska i norskspråkiga tidningar. Stödet utökades till att inte bara omfatta lulesamiska utan även sydsamiska, och det skrevs in att stödet kunde uppgå till av produktionsstödet. På grundval av samråd med om ändringar i förordningen satte igång en utredning om hur presstödsförordningen i högre grad kan stimulera användningen av alla de samiska skriftspråken, underförstått en etablering av en sydsamisk tidning. Uppdraget gick till Medietilsynet, som fortfarande 2011 utreder frågan. I presstödsförordningen gjordes också en ändring i ändamålsparagrafen. Definitionen för en samisk tidning ändrades från att samerna ska vara målgrupp till huvudmålgrupp. För en tidning som utges i eller har en betydande täckning inom de lule- eller sydsamiska kärnområdena. För dem finns inget krav på att de ska vara samiska. Bidraget beräknas utifrån antal utgivningar multiplicerat med antal sidor egenproducerat nyhets- och aktualitetsstoff på lule- och sydsamiska. 3.2.4 Lulesamer betraktar Lokalavisa NordSalten som samisk tidning Presstödsförordningen i förhindrade Lokalavisa NordSalten från att bli betraktad som en samisk tidning. Det har man reagerat emot på lulesamiskt område, för där var den en samisk tidning, eftersom de flesta samer i området prenumererar på den. Det har betydelse för beräkningen av presstödet. I lulesamisk miljö menar man att beräkningen ska vara lika för en tidning på lulesamiskt område som för tidningar i Finnmark, där Ávvir och Ságat verkar. Man anser att de tal, som staten använder vid fördelning av presstödet, är felaktiga och mer anpassade till tidningar som verkar i nordsamisk miljö. Att medlen till lule- och sydsamiska tidningssidor kan tas från produktionsstödet för samiska tidningar har blivit en inflammerad politisk fråga, eftersom den posten varit reserverad för de nordsamiska tidningarna . För att behålla nivån på anslaget har de också mobiliserat egna centrala politiker för att försvara sin position hårdare. När de nordsamiska tidningarna beviljades kraftiga ökningar, blev inte lule- och sydsamiska tidningar prioriterade i lika hög grad. Ávvir och Ságat har dock sagt att de inte är emot en ökning för dem, men de anser att totalbudgetramen måste öka i motsvarande grad. I lulesamisk miljö menar man att om inte reglerna förändras, behöver Lokalavisa NordSalten bara ändra stadgarna, så att tidningen anger att den är en lulesamisk tidning, så hamnar saken i ett annat läge. Man har kritiserat för att för att ha arbetat för lite för att öka resurserna för utgivning av lulesamiska sidor och bara engagerat sig för en generell ökning. Problemet med bristen på lule- och sydsamiskt tidningsutbud beror inte på avsaknad av aktörer i området, menar man, utan att presstödet är konstruerat för nordsamiska förhållanden och måste därför förändras. 3.2.5 Systemet hämmar utökning av antalet samiska sidor Lokalavisa NordSalten har sett att det råder efterfrågan på lulesamiska texter. De har till exempel använts i skolans språkundervisning och i synliggörandet av lulesamiskan i Tysfjord kommun, som ingår i det språkliga förvaltningsområdet. Kommunen har därvid bedrivit språkupplärning av både anställda och kommunens befolkning, och för det har man tagit hjälp av texterna i Lokalavisa NordSalten. Bristen på medel upplevs som särskilt besvärande, när Lokalavisa NordSalten önskat utvidga utbudet till två sidor. Förutsättningen för mer text är att det finns mer medel att söka för att man ska kunna anställa en samisk journalist och genom det slippa behöva läsa språkligt främmande översättningar, vilket man anser sker . En annan hämmande faktor är att om Lokalavisa NordSalten ökar textmängden med ytterligare en sida, ökar ändå inte det samiska presstödet totalt, eftersom det är begränsat till ett fåtal procent av det totala produktionsstödet. Det innebär bara, att man vid en ökning konkurrerar med den tidning, som skriver på sydsamiska. Avgörande kan vara tillgången till journalister, som kan skriva på antingen lulesamiska eller sydsamiska, och i båda fallen råder en stor brist. 3.2.6 Initiativ till en sydsamisk tidning i Bristen på en sydsamisk tidning i gjorde att tog initiativ till en sådan . gjorde det genom att i en positionsrapport till föreslå en variabel kvotering av presstödet mellan nord-, lule- och sydsamiska för att stärka språkutvecklingen. En sida på lulesamiska kvoteras två gånger nordsamiska och en sida sydsamiska kvoteras . svarade med att be Medietilsynet undersöka, om dagens regler i presstödet gav tillräckligt underlag för ett medieutbud på sydsamiska. I ett remissyttrande på förslag, svarade Landslaget for lokalaviser i att det enda realistiska för lule- och sydsamiska språket är tidningssidor på samiska. Sydsamiska sidor i Snåsningen skulle vara det klart bästa sättet att upprätthålla och stärka skriftspråket. lobbade rådmannen i Snåsa kommun för att sådana sydsamiska sidor skulle införas i Snåsningen. Han underströk att tidningen hade en naturlig roll i förhållande till det samiska språket och kulturen och att tidningen distribuerades till de flesta hushåll i Snåsa. Snåsningen var beredd att sätta igång med ett sådant tidningsprojekt. Under remissomgången till förslag gjorde även Adresseavisen och Trönder-Avisa som dominerande mediehus i regionen ett utspel till Medietilsynet om att de kunde bidra till att stärka medietäckningen i den sydsamiska miljön och att de även involverat Snåsningen i diskussioner om tankar och lösningar kring det. Det gällde ämnesområden som rörde en papperstidning och särskilt nätet som ny innehålls- och distributionskanal men även frågor om journalistisk integritet. De var öppna för att ta in även medspelare på svensk sida i dialogen. Rapporten som följde från Medietilsynet, underströk uppfattningen att det hastade med ett sydsamiskt utbud. var dock den sydsamiska målgruppen förtjänt av ett medieutbud som täcker ett väsentligt större område än vad Snåsningen kan. Medietilsynet avvisade förslag på kvotering av lule- och sydsamiska men såg positivt på att Snåsningen kunde producera stoff på sydsamiska så fort som möjligt, och det motiverade snabba åtgärder för Snåsningen. 3.2.7 Norska utredning om en sydsamisk tidning Som ett svar på Medietilsynets rapport tillsatte en person med uppgift att åka runt i sydsamisk miljö för att lyssna på synpunkter kring förslaget på en tidningssida i Snåsningen och på erbjudandet om nättjänster genom Trönder-Avisas och Adresseavisen. Under det första informationsmötet i framkom synpunkter på att det samiska medieutbudet inte bara fick tillåtas bli koncentrerat kring Snåsa. Med kopplingen till etablerade norska tidningar, som visat intresse, fanns en risk att viktiga samiska frågor inte prioriterades av de norska redaktionerna. Den samiska vinklingen var en poäng. Det betydde att sydsamerna måste få en debattidning med plats för meningsutbyte och inte bara för snabba nyheter. Tanken att Ávvir skulle ha ansvar för att skriva på sydsamiska avvisades, eftersom journalister från norr stod alltför långt bort för att kunna skapa ett fullgott utbud i området. En senare kontakt med Ávvir gav vid handen att tidningen även uppfattade det som omöjligt att ta ansvar för för ett tidningsutbud på sydsamiska. Längre norrut i Majavatn framfördes starkt önskemål om en självständig sydsamisk tidning och att den samiska kontrollen kunde säkerställas genom både samiskt ägarskap och en samisk redaktör. såg man fördelarna med att genom de stora mediehusen få tillgång till den tekniska kompetensen. Om det blev ett samarbete med regionala tidningar, hoppades man att bevakningen av samefrågorna skulle bli mer nyanserad. Av erfarenhet visste man att tidningarna mest var intresserade av konflikter, antingen inåt eller utåt. Det ansågs som närmast omöjligt, att främja det samiska perspektivet i existerande medier. Under informationsmötet i i , längst norrut, såg deltagare fördelarna med ett samarbete med lokala och regionala norska tidningar, eftersom deras täckning av samiska frågor var väldigt bristfällig. Då kunde ett samarbete nyansera journalistiken, som annars uppfattades som konfliktorienterad eller romantiserad. I området var det få samisktalande och därför kände man sig beroende av att det samiska stoffet producerades och publicerades på norska. 3.2.8 Problematisering av samisk journalistik i norsk miljö Vid rapporteringen från rundresa om intresset för ett sydsamiskt tidningsutbud, uppfattade Medietilsynet att sydsamerna kände tveksamhet till att låta samiska journalister arbeta i norsk mediemiljö. De förstod att sydsamerna helst önskade en helt samisk dagstidning, fristående från norsk pressmiljö och med en samisk redaktör. Hos de norska dagstidningarna , som 2009 kom med förslaget att under vissa förutsättningar samarbeta för att värna om sydsamiskt språk och sydsamisk kultur, har man framhållit, att en tanke med utspelet var att bidra till att stärka yttrandefriheten och demokratin i den samiska miljön genom att stödja den nya unga sydsamiska journalistkår, som är på framväxt. Från tidningarna framhöll man att representanter för minoriteter kan uppleva en väldigt stark press på sig från sina egna att inte vara kritiska i sitt journalistiska arbete. Genom att erbjuda arbete i ett större mediehus, skulle man skapa en form av anställning, som gav ett slags redaktörsskydd, en trygghet som kunde vara svår att få på en liten redaktion. Från samisk sida har man svarat att erbjudandet innebär ett vägval mellan två olika sätt att se på journalistik. Frågan är vad man anser värdet vara av att stödja lokala regionala tidningar för att utveckla deras samiska bevakning mot att ha en egen fristående samisk redaktion, som själv vinklar frågorna. Ett samiskt värde kan vara att få lyfta samiska frågor på ett bättre sätt i ett stort mediehus, men om det ska vara en samisk vinkel på allting, måste det bli en fristående redaktion. Det redaktionella oberoendet har traditionellt alltid varit väldigt viktigt i samisk debatt. För de svenska tidningar som tillfrågats om intresset att söka ett svenskt presstöd för att ta in texter på samiska, har frågan om vem som producerar sidorna varit tydlig. Om man ska lyfta fram samiska frågor och ta reaktioner på det, ska det ske utifrån tidningens redaktionella position och att tidningen har kontroll över språket, har man framhållit hos de svenska tidningarna. 3.2.9 Start för samisk sida i Snåsningen Under Medietilsynet undersökning om ett medieutbud på sydsamiska blev Snåsningen uppmanad att starta utgivningen av samiska sidor . trycktes den första sidan på sydsamiska. På grund av brådskan gjordes ett undantag från en regel i presstödsförordningen, så Snåsningen kunde få presstöd , vilket skedde . I och med starten av Snåsningen har presstödsförordningens skrivning uppfyllts om att av de totala produktionskostnaderna skulle gå till presstöd för berörda tidningar som skriver på lule- och sydsamiska. 3.3 - förutsättningar för stöd till minoritetsspråk 3.3.1 Svenska tidningars intresse för presstöd till samisk sida På svensk sida är intresset för ett införande av svenskt presstöd till lokaltidningar i för tidningssidor på lule- och sydsamiska enligt norsk presstödsmodell genomgående stort. Reaktionen varit, att när den ordningen redan tillämpas i och , finns det all anledning även för att titta på förslaget. Enda invändningen har varit att ett gränsöverskridande samarbete skulle kunna förhindras genom EU-reglerna. Enligt beslut av är dock det finska presstödet som utgår till tidningar på , samiska, svenska eller teckenspråk förenligt med fördraget. -Skulle vi lösa frågorna kring utgivarens ansvar och få alla kostnader betalda, tycker jag att möjligheten låter väldigt spännande. Blir det som i att stödet motsvarar nästan en tjänst, skulle det vara jätteintressant. Ekonomin är en avgörande faktor. Är det kostnadsneutralt, skulle det bli ett mervärde för vissa av våra läsare. Om vi sedan får en eller två nya prenumeranter vore det inte fel ().