sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Läsandets kultur, - slutbetänkande av SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade statsrådet att tillkalla en kommitté med uppdrag att analysera litteraturens ställning. Med stöd i bemyndigandet för- ordnades förre riksarkivarien och riksbibliotekarien som ordförande samt litteraturkritikern och professorn som ledamöter i kommittén. Kritikern och programledaren förordnades som ledamot . Kommittén har antagit namnet . Som sekreterare i kommittén anställdes departementssekre- teraren fr.o.m. . Handläggaren anställdes som biträdande sekreterare fr.o.m. och revisionsdirektören anställdes som sekreterare fr.o.m. . förordnades följande personer som experter: departementssekreteraren , ämnesrådet , kanslirådet och ämnesrådet . förordnades rättssakkunnige som expert. entledigades och som experter och förordnades följande personer: kanslirådet , bibliotekschefen , docenten , kanslirådet , departements- sekreteraren , direktören och enhetschefen . Kommittén publicerade en forskningsantologi i samarbete med medieforskningsinstitutet . Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10) innehåller bidrag från ett tjugotal forskare från olika akademiska discipliner. Kommittén överlämnar härmed sitt slutbetänkande Läsandets kultur (SOU 2012:65). Uppdraget är därmed slutfört. Mål och utgångspunkter för utredningen .............................. Läsvanor och läsfärdighet............................................ Läsvanor i befolkningen .......................................................... Förklaringar till försämrad läsfärdighet.................................. Litteratur i skolan....................................................... Styrningen av skolområdet och genomförda reformer ......... Undervisningsmetoder och praktiker..................................... Skapande skola och andra insatser .......................................... Insatser för att främja läsning .................................... Studieförbundens läsfrämjande insatser ............................... 4.3Statsbidrag till läsfrämjande insatser och litterära nyhetsinformation och litteratur........ Andra läs- och litteraturfrämjande insatser .......................... Villkoren för de yrkesverksamma på ordområdet ........... Tidigare undersökningar av konstnärernas villkor ............... De yrkesverksamma på ordområdet...................................... Inkomst inom yrkeskategorierna på ordområdet ................ Olika litterära inkomstkällors betydelse............................... Ersättningar, stipendier och bidrag ............................. Stipendier och bidrag på ordområdet.................................... Centrumbildningarna på ordområdet ................................... Utgivning och försäljning........................................... Kategorier, format och försäljningskanaler .......................... Utgivning av allmänlitteratur ................................................ Utgivning per litteraturkategori ............................................ Litteraturkategorierna i utgivningsstödet ............................ Försäljning av allmänlitteratur .............................................. Utgivning och försäljning i särskilda format........................ Från förlagskoncerner till egenutgivare................................ Distributörer, grossister och andra mellanhänder ............... Bokhandel och annan detaljhandel med böcker................... Marknadens utveckling och vertikal integration.................. Stöd till utgivning och distribution av litteratur............ Statsbidrag till utgivning av litteratur ................................... Statliga stöd till bokhandeln.................................................. Stöd för distribution till bibliotek ........................................ stöd till förlagsverksamhet ..................................... Alla tiders klassiker ................................................................ Utgivning av periodiska skrifter och tidskrifter .................. Stöd till kulturtidskrifter ........................................... Kort historik över kulturtidskriftsstödet ............................. Andra statliga bidrag för utgivning av tidskrifter ................ Litteraturen i en globaliserad värld ............................. Svensk litteratur i utlandet..................................................... Översatt litteratur i ................................................... Insatser för internationellt utbyte på litteraturområdet .. Kulturutbyte inom olika politikområden ............................. Särskilt om fristadsförfattare ................................................. Särskilt om författar- och översättarresidens ....................... (Sida)... Bedömningar och förslag ........................................... Ett läslyft för .............................................................. En moderniserad biblioteksersättning .................................. Omprioriteringar inom litteratur- och tidskriftsstödet....... Internationellt utbyte på litteraturområdet .......................... Ekonomiska konsekvenser m.m. ................................. Ekonomiska konsekvenser m.m............................................ Konsekvenser enligt 15 § kommittéförordningen ............... Bilaga 1 Kommittédirektiv............................................................. Bilaga 4 Studieförbunden............................................................... Bokhandeln i – en analys av strukturella förändringar 2000–2011................................................... Bokförsäljning i allmänbokhandeln ................................ Sammanställning av enkät till läns- och Licensiering av e-resurser vid svenska vetenskapliga Enligt våra direktiv ska vi analysera litteraturens ställning och identifiera utvecklingstendenser som förväntas kunna påverka litteraturområdet framöver. Vi ska också lämna förslag på hur litteraturens ställning kan stärkas samt bl.a. bedöma och föreslå vilka statliga insatser som bör göras för att möta de utmaningar som teknikutvecklingen för med sig. En målsättning med förslagen ska vara att de leder till ett ökat läsande och ett rikt utbud av kvalitetslitteratur. Den analys som redovisas i betänkandet omfattar läsandets kultur och det litterära systemet i vid mening. I olika kapitel analyseras läsvanor och läsfärdighet i befolkningen, villkoren för de yrkesverksamma på ordområdet, bokutgivningens omfattning, försäljningen av litteratur i olika format samt viktigare aktörer på bokmarknaden. Vidare behandlas kulturtidskrifterna och tidskrifts- marknaden samt internationellt utbyte på litteraturområdet. Inom de områden som behandlas görs en analys av befintliga, främst statliga, insatser och dessa relateras till de utvecklingstendenser som kunnat iakttas. I betänkandet görs en bedömning av litteraturens ställning och viktigare utvecklingstendenser. Av analysen drar vi den generella slutsatsen att litteraturens ställning på många sätt är god i dagens . Befolkningens läsvanor ligger tämligen stabilt på en hög nivå, det publiceras mer litteratur än någonsin och har för att vara ett litet språkområde stora exportframgångar på litteraturområdet. som bilden i stort är positiv finns det ett antal oros- moln som hotar att försämra litteraturens ställning framöver. Främst gäller detta de unga generationernas läsfärdighet och läsvanor som det finns tydliga belägg för att de har försämrats. Det finns fortsatt stora skillnader i läsvanor mellan olika socio- ekonomiska grupper i befolkningen. Läsfärdigheten har även minskat påtagligt hos unga, särskilt . Försämrad läsförmåga gör att för en allt större andel av dagens unga är möjligheten att förstå och tillgodogöra sig texter begränsad och därmed även möjligheten till egna läsupplevelser. Problemen är störst bland pojkar. Utvecklingen på bokmarknaden mot ökad integration och koncentration innebär flera risker och bedömningen är att konkur- renslagstiftningen kan behöva ses över i denna del. En kommande internationalisering av vissa delar av en traditionellt sett nationell marknad, i och med att elektroniskt distribuerad litteratur blir vanligare, utgör också en kultur- och språkpolitisk utmaning. En övergång till att allt mer läses digitalt kommer att påverka både läsandet som praktik och förhållandena på marknaden. Den kris som den fysiska bokhandeln genomgår kan förväntas innebära att butiker kommer att läggas ner men också att nya affärsmodeller utvecklas. Vad gäller utgivningen av litteratur bekräftas i viss mån bilden av en bokflod. Ökningen i utgivning är ett uttryck för att bokbranschen vuxit och att det blivit tekniskt och ekonomiskt lättare att publicera en bok. Denna tendens förstärks av att det finns i det närmaste obegränsade möjligheter att tillgängliggöra texter (litterära eller andra) via internet. Kampen om upp- märksamheten är hård och utmaningen handlar ofta om att synas och att bli läst. Inom flera litteraturkategorier förefaller de mindre förlagen bli allt viktigare för kvalitetsutgivningen, t.ex. vad gäller översatt litteratur. Denna utveckling påverkar det litterära systemet i både tidigare och senare led: det påverkar vad konsumenterna får tillgång till i handeln och det påverkar förutsättningarna för upphovs- männen. Ett bekymmer som funnits är upphovs- männens svårigheter att försörja sig på sitt skapande och att få ekonomiskt utrymme för konstnärlig verksamhet. Mot bakgrund av stora skillnader mellan befolkningsgrupper och framför allt den försämrade läsförmågan bland unga krävs åtgärder för att stärka främst ungas läsfärdighet och deras motivation och lust att läsa. I detta syfte föreslår vi att Ett läslyft för initieras utifrån konkreta målsättningar om vilka förändringar som ska ha åstadkommits till 2018. Läslyftet bör bygga på tydliga mål som uttrycker ett åtagande från det allmännas sida att vända den negativa trenden och innefatta konkreta åtgärder på flera politik- områden. Inom ramen för läslyftet bör det också vara prioriterat att stärka kunskapsöverföringen från forskarsamhället till besluts- fattare samt att följa upp och bedöma effekterna av de reformer som genomförts på bl.a. utbildningsområdet ur ett läsperspektiv. Det övergripande målet bör vara att alla i , oavsett bakgrund och förutsättningar, ska ha god läsfärdighet och tillgång till litteratur. För att nå detta föreslår vi att regeringen för beslut av lägger fram följande delmål som ska vara uppnådda 2018: Läsfärdigheten och motivationen att läsa bland barn och unga ska avsevärt förbättras och ha ökat mätbart jämfört med , särskilt i tidiga årskurser. Fler barn och unga än ska regelbundet ta del av både fack- och skönlitteratur. Kunskapen om läsningens betydelse för utbildning och del- aktighet i samhällslivet ska ha ökat i alla grupper som läser i liten utsträckning. För att följa arbetet med läslyftet och bedöma om målen nås föreslår vi att regeringen tillsätter en parlamentarisk beredning. Beredningen för läslyftet bör ges i uppdrag att följa utvecklingen på området utifrån tillgängliga indikatorer samt med lämpliga intervall bedöma måluppfyllelsen och effekterna av implementerade re- former. Beredningen bör ges mandat att lämna förslag till ytter- ligare åtgärder för att nå målen. För att nå målen i läslyftet krävs ett engagemang från hela samhället. Som första steg föreslår vi att ett antal åtgärder vidtas på kultur- och utbildningsområdet för att stärka läsinlärning, läs- främjande och möjligheterna att ta del av litteratur. Vi lämnar bl.a. förslag om läsombud på förskolor, skolbibliotekarier, litteratur och läsfrämjande i kultursamverkansmodellen, samordning av det läsfrämjande arbetet utanför skolan samt en stärkt roll för folk- bildningen i det läsfrämjande arbetet. Läsombud för att stärka litteraturens ställning i förskolan I syfte att stärka litteraturen och läsningen i förskolan föreslår vi att får i uppdrag att initiera en försöksverksamhet med läsombud i förskolorna. Om denna försöksverksamhet visar sig framgångsrik bör systemet med läsombud utvidgas till hela landet. Lärarnas kunskaper om litteratur, och särskilt barn- och ungdoms- litteratur, samt litteraturdidaktiska metoder behöver stärkas. Vårt förslag är därför att framtida satsningar på förskole-, grund- och gymnasielärarnas kompetensutveckling inriktas på att vidare- utveckla lärarnas kunskaper på dessa områden. Samtliga elever bör ha tillgång till skolbibliotekarier För att främja läsning och läslust bör samtliga elever ha tillgång till skolbibliotekarier. För att tydliggöra att skolbibliotek ska vara en pedagogisk resurs i lärandet och främja elevernas intresse föreslår vi att det införs bestämmelser som anger att huvudmännen ska sträva efter att skolbiblioteken är bemannade med bibliotekarier som har kompetens att vara ett stöd till elever och lärare i det läsfrämjande och pedagogiska arbetet. Vi föreslår även att får i uppdrag att utvärdera om de skolbibliotek som finns fungerar som en pedagogisk resurs, stödjer elevernas lärarande och främjar intresse för läsning och litteratur. Litteratur och läsfrämjande i kultursamverkansmodellen I syfte att stärka folkbiblioteken och andra lokala och regionala aktörers utvecklingsarbete på litteratur- och läsfrämjandeområdet bör staten tydliggöra att läsfrämjande och litteratur ska vara en del i kulturplanerna som tas fram inom ramen för kultursamverkans- modellen och att statliga medel för detta ändamål fördelas till landstingen. För att finansiera reformen föreslår vi att omprioriteras till läs- och litteraturfrämjande verksamhet inom ramen för kultursamverkansmodellen. Som en konsekvens föreslår vi också att de riktade statsbidragen till inköp av barn- och ungdomslitteratur, lokala och regionala läsfrämjandeinsatser och huvuddelen av stödet till litterära evenemang upphör. Samordning av läsfrämjande insatser utanför skolan I syfte att stärka det läsfrämjande arbetet föreslår vi att ges i uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. I anslutning till det förändrade uppdraget bör efter samråd med andra berörda parter även ta fram ett handlingsprogram för det läsfrämjande arbetet som bedrivs utanför skolan som kan ligga till grund för prioriteringar. Stärk folkbildningens roll i det läsfrämjande arbetet Folkbildningens aktörers roll i det läsfrämjande arbetet behöver stärkas. I syfte att stärka det läsfrämjande arbetet i det civila samhället och för att öka samverkan mellan t.ex. bibliotek och det civila samhället föreslår vi att särskilt avsätts till folkbildningens läsfrämjande arbete. Dessa medel bör fördelas av som ett projektbidrag för planerad verksamhet. Stöd till evenemang i bokhandeln Det stöd till evenemang i bokhandeln som på kommitténs förslag införts på prov , har så här långt visat sig vara efterfrågat och fått en god spridning över landet. Förhoppningen är att detta stöd ska kunna bidra till affärsutveckling i branschen och fungera stödjande för bokhandlar som arbetar aktivt med författarbesök och evenemang. Vi föreslår att stödet fortsätter och vidareutvecklas genom att omprioriteras för ändamålet. Möjligheter för folkbiblioteken att arbeta aktivt med e-böcker Det är viktigt att folkbiblioteken i ökad utsträckning kan tillhandahålla elektronisk litteratur. För att göra det är det viktigt att biblioteken kan hantera avtal om nyttjande av upphovs- rättsligt skyddad litteratur i elektroniska format. Enskilda folk- bibliotek saknar sådana resurser och vår bedömning är att huvudmännens samarbetsorganisation, Kommuner och Landsting, är bäst lämpad att träda in som avtalspart gentemot rättighetshavarna. Staten bör kunna bistå i en sådan utveckling. Vi föreslår även att Kungl. får i uppdrag att möjliggöra för externa distributörer att tillhandahålla e-resurser via den nationella katalogen Libris och säkerställa att upphovsrättsligt fri e-litteratur finns tillgänglig denna väg för förmedling via det allmänna biblioteksväsendet. För att förenkla systemet och för att minska behoven av detalj- styrning från regeringens sida lämnar vi ett förslag till revidering av förordningen (1962:652) om . Utgångs- punkterna för de ändringar vi föreslår är att systemet ska bli lättare att förstå, särskilt för enskilda upphovsmän, att det ska bli mindre detaljstyrande och att det ska bli mer robust i den bemärkelsen att det inte ska behöva ändras . som dessa förslag minskar detaljregleringen innebär det inte att karaktären av ersättning överges. Vad gäller den s.k. förhandlingsordningen är vår bedömning att parterna bör sluta en ny överenskommelse som bl.a. tydliggör att beslut ska fattas för längre tidsperioder än och att ersätt- ningen däremellan ska räknas upp enligt systemet med pris- och löneomräkning i staten. Omprioriteringar inom litteratur- och tidskriftsstödet Mot bakgrund av en samlad bedömning av resursbehovet bör medel omprioriteras från större mottagare av stöd till utgivning av litteratur till andra ändamål. För att uppnå syftet är förslaget att det i förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur, kultur- tidskrifter och läsfrämjande insatser tas in en bestämmelse som innebär att ett företag eller en koncern av företag för utgivning av litteratur sammantaget får beviljas statsbidrag motsvarande högst 23 prisbasbelopp (). Medlen som frigörs genom detta tak föreslår vi delvis används till att höja bidragsnivåerna per titel inom utgivningsstödet. Vidare bör det stöd till digitalisering av förlagens backlist som införts på prov kunna vidareutvecklas och tillföras ytterligare . Vi föreslår också att dessa medel används för att förstärka utgivningsstödet till kulturtidskrifter i syfte att ge dessa bättre möjligheter att betala sina skribenter. Internationellt utbyte på litteraturområdet För att stärka det internationella utbytet på litteraturområdet föreslår vi bl.a. ett breddat översättningsstöd hos och ett förstärkt arbete med exempelvis seminarier för översättare av svensk litteratur. Vi föreslår att det nuvarande stödet för över- sättning kompletteras med ett produktionsstöd för utgåvor som är särskilt kostsamma att producera. Vidare föreslår vi att får i uppdrag att, med t.ex. Iaspis och Internationella dansprogrammet som utgångspunkt, föreslå hur ett internationellt utbytesprogram inom litteraturområdet kan utformas. Mot bakgrund av den särskilda betydelse översättarna har för exporten av svensk litteratur och för kännedomen om generellt föreslår vi bl.a. att det tydliggörs att , inom ramen för stödet till svenskundervisningen, särskilt ska främja utbildning av översättare av svensk litteratur. Vår bedöm- ning är också att litteraturens roll i utvecklingssamarbetet med fördel kan stärkas. För att nå de övergripande målen inom den svenska biståndspolitiken om demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet är det viktigt att den centrala roll som författare och skribenter kan spela i demokratiska förändringsprocesser tydligare uppmärksammas och tas tillvara. Även insatser för att stödja t.ex. uppbyggnad och utveckling av institutioner som bibliotek samt nationella bokmarknader bör kunna vidareutvecklas. Förslag till förordning om ändring i förordningen (1962:652) om Till upphovsman till litterärt verk skall enligt vad nedan sägs för användning av hans verk genom bibliotek utgå ersättning av statsmedel från en fond, kallad . Till upphovsman till litterärt verk ska enligt vad som sägs nedan för användning av fysiska exemplar av verk genom biblio- tek utgå ersättning av stats- medel från en fond, kallad . Frågor rörande fonden och dess användning handläggs, i den mån ej annat följer av vad i andra stycket stadgas, av en styrelse. Fonden förvaltas av kammar- kollegiet. Utbetalningar från fonden verkställas av kammar- kollegiet efter beslut av styrelsen. Frågor rörande fonden och dess användning handläggs, om inte annat följer av andra stycket, av en styrelse. Fonden förvaltas av Kam- markollegiet. I denna förordning avses med bibliotek folkbibliotek och skolbibliotek, med referens- exemplar volym av litterärt verk, som under I denna förordning avses med bibliotek folkbibliotek och skolbibliotek, med referens- exemplar volym av litterärt verk, som under på bibliotek för läsning men ej på bibliotek för läsning men inte Vad som i förordningen sägs Vad som sägs om upphovs- man till litterärt verk i förord- verk skall, om inte annat anges, i ningen ska, om inte annat anges, fråga om litterärt verk, som till i fråga om litterärt verk, som till väsentlig del består av teckning- väsentlig del består av illustra- målningar, fotografier eller tioner, bildkonst eller fotografier, musikaliska verk, tillämpas även respektive illustratör, bildkonst- målare, fotograf och kompositör. när och fotograf. Till fonden överförs av stats- medel –och för varje hemlån från bibliotek av litterärt verk i original, –och för varje referensexemplar av sådant verk, –67,för varje hemlån av litterärt verk i översättning till eller från svenska språket, och –och för varje referensexemplar av sådan översättning. Överföring sker och beräknas på antalet hemlån och referensexemplar för kalenderåret före det år som ersättningen avser. Med litterärt verk i original enligt första stycket avses verk som upphovsmannen har skrivit på svenska eller verk av en upphovsman som har sin vanliga vistelseort i , om upphovs- rätt enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk fortfarande gäller. Första stycket ska tillämpas i fråga om översättning till eller från svenska språket om över- sättarens upphovsrätt enligt lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk fortfarande gäller. Har ett verk två eller flera upphovsmän eller översättare gäller det som sägs i tredje och fjärde styckena om en av dessa uppfyller kraven. Från fonden skall till upp- hovsman till litterärt verk i original lämnas ersättning för antalet hemlån från bibliotek och för antalet referensexemplar av verket (författarpenning). Från fonden skall till över- sättare av litterärt verk till eller från svenska språket lämnas ersättning för antalet hemlån från bibliotek och för antalet referensexemplar av verket (översättarpenning). Första stycket skall tillämpas endast om antalet upphovsmän till ett verk är högst tre och fråga är om upphovsman som har skrivit på svenska eller har sin vanliga vistelseort i och vars upphovsrätt till verket enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och Från fonden ska till upp- hovsman till litterärt verk i original lämnas ersättning för antalet hemlån av fysiska exemp- lar från bibliotek och för antalet fysiska referensexemplar av verket (individuell ersättning till författare). Från fonden ska till över- sättare av litterärt verk till eller från svenska språket lämnas ersättning för antalet hemlån av fysiska exemplar från bibliotek och för antalet fysiska referens- exemplar av verket (individuell ersättning till översättare). Första stycket ska tillämpas endast om antalet upphovsmän till ett verk är högst tre och fråga är om upphovsman som har skrivit på svenska eller har sin vanliga vistelseort i och vars upphovsrätt till verket enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk fortfarande gäller. Andra stycket skall tillämpas om antalet översättare till verket är högst tre och fråga är om översättare vars upphovsrätt till översättningen fortfarande gäl- ler. konstnärliga verk fortfarande gäller.