sou · GZB38 · 2012-01-01 00:00:00 — Lärarna är helt okej och jo allting funkar och så ska jag inte nämna något namn här . Men jag gillar i alla fall vissa elever eftersom vissa ju pratar inte längre med mig. (yt om studiesituationen) Min klass är jättebra för . var den inte bra [ ] nej då mådde man inte bra. Jag, vi och de Det kan inte uteslutas att avsaknaden av beskrivningar av jämnåriga relationer i studiesituationen kan relateras till hur denna fysiskt är organiserad. Då en distans mellan den fysiska placeringen av det individuella programmet/verksamhetsträningen och all övrig gym- nasieverksamhet beskrivs av studerande, förekommer heller inga beskrivningar av kontakter med studerande i allmän- och special- pedagogisk verksamhet i gymnasiesär- och gymnasieskola. Stu- derande förefaller i sådana fall leva ett isolerat studieliv i/kring lärandesituationen och kan inte på eget initiativ ta sig ur den för att närma sig övrig gymnasiekontext. Därmed blir det även svårare att relatera sig själv till jämnåriga och att se sig själv som en del av ett jämnårigt nätverk utanför det egna programmet/egna klassen. Intervjuaren: Vad brukar du göra på rasten? Ta det lugnt [ ] Tänker. I: Vad tänker du på då? [ ] Kompisar. [utanför skolan] I: Något annat du gör på rasten? Tar det lugnt. I ett färre antal frågor går studerande vid individuellt pro- gram/yrkesträning samman om ett sätt att se på en företeelse. Så- dana beskrivningar kan innebära en överenskommelse eller ett kollektivt ställningstagande om den egna gruppen/klassen. Det kan exempelvis handla om att man som klass/grupp utgör en gemen- skap som känner tillit till varandra eller poängterandet av att stu- derande utanför denna klass/grupp inte tillhör eller handlar på liknande sätt (se exempelvis avsnitt om normer). Inflytande och eget ansvar I studiens samtliga gruppintervjuer finns studerande som uttrycker att de har svårt för att komma på vad de är med och bestämmer över i skolan. I samtliga gruppintervjuer framkommer spontana ut- tryck för upplevelser av inflytande över företeelser som sker i skolan, såsom om vad den enskilde gör och med vem på raster. Studerande vid individuellt program/verksamhetsträning aktua- liserar inflytandefrågor av informell karaktär, såsom att man själv styr över sin assistans och när man vill ta paus/rast. Vidare upplever studerande möjlighet till att ta en hel del beslut på praktiken, såsom gällande arbetsfördelning, kundkontakter och i arbetsuppgifter backstage. I en av gruppintervjuerna med studerande i verk- samhetsträning är det ingen som uppger att man väljer eller bestämmer något själv, det vill säga utöver innehållet under raster. Frågan väcker viss förvåning, det skämtas om svaren såsom att studerande bestämmer över läraren, men ingen ger i övrigt några uttryck för tankar om ett konkret inflytande. De hjälper mig ibland, det är bra. (vt, om inflytande över assistans) Studerande vid individuellt program/yrkesträning aktualiserar också frågor om inflytande och ansvar av mer informell karaktär, situationer som till delar utspelar sig i klassrum, i specifikt ämne, gällande tidspassning eller närvaro/skolk. Härutöver lyfts möjlighet till in- flytande i formella former, såsom att via representantskap i elevråd för gymnasiesärskola samt för all gymnasieutbildning ges möjlighet att driva frågor om miljö, ekonomi, etc. Det är egentligen inte bra för kroppen att äta så mycket godis så det ska bort. Det har vi pratat om på stora elevrådet. Det får inte finnas. [ ] Och så var det likadant här uppe när det var elevråd, det kallar vi för lilla [skratt] elevrådet. Så har vi tagit upp på lilla elevrådet att här uppe slösas det mycket papper. [ ] Sen tog vi också upp det sist på elevrådet att det kastas trehundratusen gafflar och knivar. Studerande i samtliga gruppintervjuer upplever att rektor är den som beslutar om lärande och lärandesituation. Härutöver anförs övrig skolledning, kommunövergripande skolledare och biträdande rek- torer, samt lärare och övrig personal. Rektorn bestämmer vilken kunskapsnivå mellan kunskapsnivå om man vill bli bättre öka den olika steg uppåt. Upp till femton steg. Rektorn bestämmer ju för det mesta här uppe och sånt vad vi ska jobba med. Men när vi är nere i vårt klassrum med vår lärare får vi själv bestämma lite om vi ska jobba med. Svenska eller med matte och sånt. Det är fröknarna som bestämmer vad vi ska jobba med. En fördjupning av vad studerande upplever avseende inflytande i relation till mer avgränsade delar av studieuppläggning av indi- viduella program/yrkesträning behandlas under nästa rubrik. Val av utbildningsform/inriktning (yrkesträning) Det finns betydande skillnader i upplevelsen av vad det är som medfört att den enskilde studerar vid yrkesträningens individuella program, vid de skolor, individuella program, inriktningar och kurser som de gör. För en del är det självklart att valet av gymnasiesärskola och individuellt program är egna aktiva val och motiven handlar om att lära bättre i en god studiemiljö. För några har förälder påverkat och/eller samrått med rektor. I ett flertal beskrivningar förefaller valen inte vara egna aktiva val till en skola och ett program, utan upplevs snarare som ett frånval, såsom en konsekvens av att inte nå krav och tempo i gymnasieskola och/eller gymnasiesärskolans nationella program. Jag har valt det. Det fanns ju andra inne i R [storstad] också, men min storasyrra har gått här också fast på X [gymnasieskola], så tyckte jag att det var mysigt att gå här. Vi pratade om denna skolan hemma och så ringde mamma till rektorn och frågade om det var möjlighet för mig att få gå här och så blev det så att jag fick gå här. Jag kan inte gå det andra gymnasiet, det större gymnasiet kan jag inte gå så jag får gå det lite mindre, i en liten klass för det är lite svårt. [ ] För om man går det större gymnasiet blir man stressig och det är inte kul. I mötet med företrädare för gymnasiesärskolan upplevs skiftande möjligheter till inflytande över den aktuella studieuppläggningen inom det individuella programmet. En del är med och styr sina intresseområden, andra medges inga/begränsade valmöjligheter. Jag fick liksom helst inte välja eftersom detta är ju IV detta och då kan man inte alls ju få välja överhuvudtaget eftersom [suck]. Det är ju liksom eftersom vi så här ska få extra hjälp, eftersom vi inte själva kan ju. Jag vill byta tillbaka, men det känns som det inte funkar. Intervjuare: Det funkar inte? Jag ville egentligen byta tillbaka, men min . [ ] Jag skulle få byta tillbaka om jag inte trivdes, men det fick jag inte. (yt ang inriktning av individuellt program) Även då det gäller val av enstaka kurser och praktik synliggörs skiftande möjligheter till inflytande. Studerande ifrågasätter begränsade möjligheter till individuella val, främst i gym- nasiesärskolan. Vi har träslöjd nu . Sen har jag hemkunskap där man lagar eller bakar. Jag har valt det valet för jag har flyttat hemifrån och då lär man sig mer. [ ] Det var mitt första val så fick jag det för jag ville det. Jag pratade med läraren, så sa jag att jag ville ha det först. Fast nu är det så att när man går på IV får man inte välja exakt vad man vill ha, men man kan i alla fall lite grann välja, när man går i andra och tredje året får man faktiskt välja om man vill ehh. Eller man får tillfälle att välja om man vill praoa eller så välja sånt här, vad heter det? [ ] Så jag har valt dans, och musik här . [ ] Men det är bara om man går tredje eller andra året. Inte första året då får man inte välja överhuvudtaget. Härutöver framkommer att studerande uppmanats till val av kurser och praktik, som de senare upplever inte har realiserats. En annan begränsande företeelse är att påbörjade kurser inte tillåts brytas, i fall då studerande uttryckt att den befintliga kursen inte motsvarat förväntningarna. Hinder som anges som skäl för att inte kunna genomföra byten handlar om att den studerande inte nått de kun- skapsnivåer som övriga i den önskade kursgruppen vid denna tid- punkt uppnått. Om än på individuellt skilda sätt, beskrivs tillfället då man ska avsluta studierna i gymnasiesärskolan/ ta studenten, på ett sätt så det väl täcker dess centrala element; att få dokumentation på studierna, ta avsked av jämnåriga och lärare, springa finklädd ut från skolan, åka runt i staden, bli firad hemma, etc. En anmärkningsvärd detalj i sammanhanget är att på en skola sker ett så kallat stu- dentutspring från en gymnasieskolas byggnad, en byggnad som de studerande vid individuellt program/verksamhetsträning inte känner till och inte upplever att de varit på under sin gymnasietid. I förhoppningar om den fortsatta studiekarriären efter gym- nasietiden, lyfts allmänna folkhögskolestudier fram, såväl av stu- derande vid individuella program i verksamhets- som yrkesträning. Ingen av de studerande i individuellt program/verksamhetsträning talar om funderingar på fortsatta studier inom något specifikt intresseområde. Förhoppningar om fortsatta studier för studerande vid individuellt program/yrkesträning kan mestadels kopplas till ett intresseområde i pågående gymnasiestudier, såsom mot fortsatta kommunikation/språk/bild- eller natur/djur/trädgårdsinriktade studier. Ja, jag ska gå på folkhögskola i [ ] kanske [ ] man bor där men man åker hem tror jag [ ] tvätta, dammsuga och städa och städa toaletterna. Både studerande vid individuella program i verksamhets- och yrkes- träning uttrycker i sina förhoppningar om en arbetsinriktad karriär efter gymnasietiden, fram intresseområden med och utan koppling till delar av gymnasiestudierna. Medan exempelvis en studerande vid individuellt program/verksamhetsträning har förhoppningar om fortsatt arbete på gymnasietidens praktikplats, talar en studie- kamrat om flerårigt utlandsarbete utan direkt anknytning till gym- nasietidens studieinriktning. Intervjuare: Ska du jobba sedan? Ja, på . Jag ska bli basketproffs i . En del studerande sätter in innehållet sin framtida studie- eller arbets- inriktade tillvaro i ett vidare sammanhang, där exempelvis att flytta hemifrån och att skapa nya relationer också är centralt. I detta sammanhang lyfts värdet av att i utökad omfattning få lära för livet . Avseende önskemål om ett utökat kursutbud i gymnasieskolan, aktualiseras kurser som stärker framtida vuxenliv, som att hantera att ha egen bostad, familjebildning, etc. Nya program, el, tekniska. Roligt är det att lära sig. när man är själva hur gör man då? Intervjuare: Det skulle finnas fler program? Ja, för IV-klasserna helst. Ja, sen är det något jag väldigt gärna vill och som vi kan träna på det är att typ bli sambo och inte behöva leva som särbo . Ja, om att göra ett barn tillsammans. Tja, vuxenlivet hade varit bra [] jag ska bli sambo sen ju bli gift och sambo och allt det där andra som NN vill. Inför fortsatt analys och förslag till fortsatt forskning Resultaten i föreliggande studie synliggör ett behov av fortsatt forskning. Dels handlar det om en grundligare analys och teorian- knytning av studiens befintliga data, vilket inte varit möjligt inom föreliggande studies tidsramar. Det förefaller finnas en tillgång i studiens datamaterial som möjliggör fortsatt analys av studerande- perspektivet bland annat avseende mening och motivation i en liv- och lärandesituation och avseende upplevelser av tillgänglighet, delaktighet, utanförskap och ett aktivt medborgarskap, sett i ett längre tidsperspektiv. Behovet av fortsatt forsning handlar även om förslag till nya infallsvinklar som kunnat skönjas i arbetet med denna studie. Det synes exempelvis finnas anledning att följa framtida organisering av gymnasiesärskolan, sett ur ett studerandeperspektiv. Oavsett val av framtida organisering, kommer den studerandegrupp som ingått i denna studie även att finnas framöver. Bland annat skulle det vara värdefullt att studera upplevelser av närhet och distans till övrig gymnasieutbildning och de företeelser som kan komma att prägla den nya gymnasieskolan; såsom uppdelning av mer teoretiskt res- pektive yrkesorienterade program, bedömningsgrunder, examina, etc. Långsiktiga avsikter för studerande vid individuella program – och dess framtida motsvarigheter – vore också av intresse att stu- Strävar vissa program till att ge studerande kunskaper och behörigheter inför studier vid nationella program? Hur tillämpas inkluderande lärandesituationer – och är strävan densamma i gym- nasiesärskolan som i gymnasieskolan? Hur kommer utvecklingen av sociala relationer och att lära för livet in i bilden? Vad är de främsta långsiktiga avsikterna med kurssamarbeten mellan program i gym- nasiesärskolan? Även fördjupade studier av mer långsiktiga avsikter i övergångar mellan verksamhetsträning och yrkesträning vore av intresse. Sett utifrån en metodologisk infallsvinkel i relation till den undersökningsgrupp och utbildningsorganisation som här stått i fokus, handlar Högskolas fortsatta forskningsintresse bland annat om att utveckla former för att inhämta och analysera data som fokuserar på att lyssna till stämmor som sällan hörs i forsk- ningssammanhang (jmf Lang och , 2009). De förtjänster som den för sammanhanget tämligen okonventionella gruppintervjun i föreliggande undersökning visat, vore av värde att utveckla, liksom mer teknikbaserade sätt att lyfta liv och lärande utifrån de sätt de framstår för den enskilde i det dagliga livet (, m.fl. 2003). & Hammersley, M. (1983). Principles in practice. (1986). Experience and Its Expressions. In (Eds): The Anthropological of Experience. , , , L., , Lebo, K., Kaschub, C. (2003). Apractical guide to experience-sampling procedures. 4(1). (2007). Mening, makt och utbildning. Delaktighetens villkor för personer med utvecklingsstörning. & , A. (1979). The discovery of grounded theory: Strategies for qualitative research. (2006). Föräldraidentiteter i livsberättelser. : Studies in Education. Lang, L. & , L. (2009). Ytterst berörd – sällan hörd. Att som forskare lyssna till berättelser. Att infånga praxis. Kvalitativa metoder i specialpedagogisk forskning i . (2004). Att vara i särklass – om delaktighet och utanförskap i gymnasiesärskolan. Möllås, G. (2009). Detta ideliga mötande. En studie av hur kommun- ikation och samspel konstituerar gymnasieelevers skolpraktik. (2008). Educational Encounters with Adult Students in Difficult Learning Situations. Pérez Prieto, H. (2006). Historien om räven och andra berättelser. Om klasskamrater och skolan på en liten ort – ur ett skol-och livs- berättelseperspektiv. : University Studies, 2006:52. Plummer, K. (2001): Documents of Life 2. An Invitation to Critical Humanism. Szönyi, K. (2005). Särskolan som möjlighet och begränsning: Elev- perspektiv på delaktighet och utanförskap. Uni- versitet: . Berätta lite om dig själv Beskriv din skola, klass, lärare Beskriv i skolan (ev med schema) Vad är det som gör att du går på den här skolan? (Har du valt det själv?) Berätta om något som varit riktigt bra du gått på den här skolan. Berätta om något som du skulle vilja vore annorlunda på den här skolan. Beskriv en bra rolig lektion Beskriv en lektion som inte var så bra Är de flesta lektionerna lika? På vilka sätt? Om inte, vad skiljer? Hur är det här – brukar man arbeta själv? Har du lektioner på andra ställen/med andra än med din vanliga klass? (kurser i nationella program, t ex Är du på Gula?) Vem bestämmer om vad du ska lära dig i skolan? Vad bestämmer du i skolan? Vad händer på rasterna? (tillsammans med jämnåriga relationer/assistent, aktiviteter, fika, etc?) Hur är det i korridorerna? (Vad händer där – sociala interaktioner?) Hur är det i matsalen? (Vad händer där – sociala interaktioner?) Hur kommer du till skolan? Berätta lite om vad som händer när du slutar gymnasiet. (tar studenten i gemenskap med ordinära gyskolan?) Vad händer efter studenten? Ska du jobba? Har du lärt dig saker här på skolan som behövs för att kunna jobba tror du? Finns det något mer som du tror att man borde ha lärt sig inför livet efter skolan? Vad skulle du vilja säga till en elev som ska börja här ? (Råd, vad är bra/inte lika bra) Gymnasiesärskolans möjligheter och begränsningar – sett ur vårdnadshavares perspektiv Gymnasiesärskolans möjligheter och begränsningar – sett ur vårdnadshavares perspektiv Uppdrag och genomförande av studien Den föreliggande sammanställningen är en delredovisning av en alltjämt pågående undersökning av vårdnadshavares upplevelser och erfarenheter av gymnasiesärskolans möjligheter och begränsningar. Studien har sitt ursprung i en enskild kommuns begäran om att få en samlad bild av vårdnadshavares uppfattningar och önskemål inför reformering och vidare uppbyggnad av gymnasiesärskolans verksamhet i den berörda kommunen. Möjligheten att utöka mate- rialet med informanter från ytterligare en kommun medförde att resultatet sågs som relevant och kompletterande till redovisningen av den studie som fokuserar lärares perspektiv på det individuella programmets möjligheter och begränsningar. Den sistnämnda ingår i bedömningsunderlaget som insamlas inom ramen för Gymnasiesär- skoleutredningen (U2009:04). Vårdnadshavarna har informerats om och gett sitt godkännande till att materialet används för två olika ändamål. Informanterna kommer från en större respektive en s.k. varu- producerande kommun1. Vårdnadshavarna i den större kommunen har ungdomar som går i yrkes- eller verksamhetsträning i skola B, vid vilken en fallstudie har genomförts inom ramen för (U2009:04). Ett begränsat urval gjor- des inledningsvis, med hänsyn till den tid som stod till förfogande. I den andra kommunen ingår alla föräldrar som har barn i den obligatoriska särskolans senare år (8, 9 och 10) och som står inför valet till en framtida utbildning inom gymnasiesärskolan, samt föräldrar som redan nu har erfarenheter av dess verksamhet. Stu- dien pågår alltjämt och eventuellt kommer djupintervjuerna att följas av en enkät som riktas till ett större antal vårdnadshavare. Den föreliggande resultatbeskrivningen bygger på genom- förda intervjusamtal med sju föräldrar, varav tre har ungdomar som 1 (kommuner och landsting) tillhör det individuella programmet inom gymnasiesärskolan. Att underlaget är så begränsat bör givetvis beaktas vid bedömning av det framkomna resultatet, som det pekar på om- råden och frågeställningar som kan förmodas vara angelägna även för andra vårdnadshavare. Vid citering används förkortningar VGyVT alternativt VGyYT för vårdnadshavare inom det individuella programmet, samt VGr för dem vars barn finns i grundsärskola eller träningsskola och som står inför valet till en kommande gymnasieutbildning. I den löpande texten har citat från vårdnadshavarna kursiverats (enstaka ord, kortare uttryck och meningar). Längre utsagor återges i citatblock. Strukturen för presentationen följer samma mönster som den paral- lella studie som gjorts inom ramen för och som fokuserar lärarnas perspektiv på det individuella programmet. Detta för att om möjligt kunna göra jämförelser och få en större överblick. I det följande redovisas vad som framkommit i samtalen med vårdnadshavare rörande programval och grupperingar, strukturella förutsättningar i form av styrdokument och resurser, samt sam- verkan mellan och inom program. Föräldrar till de elever som redan nu går på det individuella programmet beskriver skiftande erfarenheter av valet till gymnasie- särskolan. För någon var valet till verksamhetsträning ganska själv- klart utifrån den berörda elevens behov och förmågor. I de fall eleven har gått i grundsärskola beskrivs valprocessen som mera problematisk. Utbudet av gymnasiesärprogram, vars innehåll mot- svarar elevens intressen, finns . En förälder beskriver att grundsärskolans lärare lämnat rekommendationer som varit till hjälp och att i det berörda fallet hittades ett alternativ inom det individuella programmet och dess fria val (s.k. fördjupningar). Den [valprocessen] är inte lätt. Du vet ju inte vad det innebär. Det var ju lite trädgård och såna som hon inte sysslar med och så var det ju fordon som hon inte sysslar med och så visste man inte riktigt vad det innebar, det här. Man väljer lite i blindo och det var väl därför vi tog det här mat och boende då bara för att vi tänkte att då tränar hon sig för att hon ska flytta hemifrån lite. Men sen visste jag inte vad som ingick riktigt. Vi fick ju information, men sen vill man ju gärna veta vad det innebär. (VGy YT) Vidare kan organisatoriska omstruktureringar begränsa utlovade valmöjligheter inom yrkesträningens fria val och därmed resultera i mer eller mindre frivilliga byten av grupptillhörighet. Eftersom det är svårt att välja framförs även önskemål om att byte av program eller grupp ska underlättas, om det visar sig att eleven har hamnat i en verksamhet som inte passar individen av ett eller annat skäl. Föräldrarna på skola B upplever att själva övergången mellan skolformerna har fungerat mycket bra. Lärare från gymnasiesär- skolan besökte eleverna och tvärtom gjordes besök på den blivande skolan . inom den obligatoriska särskolan fick eleverna också möjlighet att göra en längre sam- manhängande praktik i den nya gymnasiemiljön. Föräldrar som har barn inom den obligatoriska särskolan har funderingar över hur det ska bli och flera uttrycker oro. Kommer hemkommunen kunna erbjuda utbildningsvägar som svarar mot elevens intressen och förutsättningar? Om så inte blir fallet, väcks frågor om elevens möjlighet att gå i en annan kommuns gymnasie- särskola och hur kommer i så fall resor eller inackordering att kunna ordnas. Föräldrar framför en önskan om att också särskolans elever ska ha möjligheter att välja skola och program utifrån sina intressen och behov, utan att vara tvingade att välja något av vad de alternativ som den egna kommunen kan erbjuda. Dom ska också ha rätt att välja (VGr). För samtliga föräldrar är begreppen yrkesträning och verk- samhetsträning svåra att förstå innebörden av och orden upplevs vilseledande. En förälder vars barn just har valt IV säger sig inte veta vad som är yrkes- respektive verksamhetsträning, men förlitar sig på att eleven ska få en individanpassad undervisning. Yrkesträning – absolut inte för sonen är första tanken, för han kommer ju aldrig kunna jobba ute bland folk [] Det skulle han ju inte klara av. Han måste ju va på ett skyddat boende, skyddat hem med daglig verksamhet. (VGy VT) Tanken har ju slagit mig, med ordet yrkesträning, för det låter som du tränar för ett nytt yrke. [] Det är ju just när du ska välja om du sitter och läser den här yrkesträning jaha då väljer man ju bort det. (VGy YT) Verksamhetsträning – för mig är det ett ord som är lite obegripligt på ett sätt. Vad är verksamhet? Jag kan inte liksom sätta det i samband med våra barn på skolan. Det är ungefär som man gick en introduktion för att kunna utföra ett arbete. Så är det ju inte. (VGy VT) Yrkesträning är mitt spontana att dom tränar in sig i ett yrke, eller själva grunden ett speciellt yrke då att man läser och praktiserar, alltså koncentrerat. Verksamhet det är mer nej (VGr) Yrkesträning är det inte då typ någonting.. ut för jobb [] för det är ju ett yrke och verksamhetsträning det låter ju ännu större [] Det vet jag inte vad jag kopplar det med (VGr) Enligt informanterna bör krångliga begrepp med diffus innebörd rensas bort och möjligen ersättas av enklare ord som konkret förklarar vad som avses. I stället för yrkesträning och verksamhets- träning förordar man att den enskilde individen med sina specifika förutsättningar och behov får vara utgångspunkten, utan att hon/han klassificeras som tillhörande den ena eller den andra gruppen. Man ska få ett bra och kvalitativt omhändertagande efter sina förut- sättningar och respekt för den enskilde möta honom eller henne där de är (VGy VT). Strukturella förutsättningar – styrdokument och resurser Flertalet föräldrar tror sig ha sett målen för de kurser som ingår i den aktuella utbildningen, men känner oftast att de inte är såväl förtrogna med dess innehåll.