sou · GZB38LL · 2012-01-01 00:00:00 — Sammanfattning – Lättläst version Den framtida gymnasiesärskolan – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning har utrett gymnasieutbildningen för ungdomar med utvecklingsstörning. och har skrivit förslag om hur den ska bli bättre. Utredningen har också skrivit om hur särskild utbildning för vuxna (särvux ) ska vara . Många olika människor har hjälpt till för att lära oss om gymnasiesärskolan. Utredningen har talat med experter och forskare. Vi har också varit på studiebesök i skolor, och varit med på möten och konferenser. Samhället har sett på människor med utvecklingsstörning på olika sätt i historien. tyckte man synd om dem och var många rädda för dem. tycker det svenska samhället att personer med utvecklingsstörning ska ha samma rättigheter som alla andra. Sammanfattning – Lättläst version Skollagen säger att alla barn ska ha rätt att gå i skola. Det gäller också barn med utvecklingsstörning. att utbildningen ska vara likadan i hela . Utredaren har tänkt på vad som är bra för barn och unga och på att barn och unga har rättigheter. Utredaren har också tänkt på jämställdhet mellan kvinnor och män. Gymnasiesärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en utbildning som passar varje elev. Eleverna i gymnasiesärskolan ska få kunskaper som är så lika som möjligt de kunskaper som eleverna i gymnasieskolan får. Gymnasiesärskolan har åtta nationella program, specialutformade program och individuella program. har gymnasiesärskolan fått fler elever. har dubbelt så många elever börjat på gymnasiesärskolan. Utredningen vet att personer med inlärningssvårigheter har svårare att få arbete än andra ungdomar. att elever som gått i gymnasiesärskolans nationella program har svårare att få arbete jämfört med hur det var . Sammanfattning – Lättläst version Gymnasiesärskolan ska ge eleverna de kunskaper som de behöver ha för att kunna få arbete, bostad och en bra fritid när de blir vuxna. Eleverna ska också kunna fortsätta att studera. Utbildningen ska ge kunskaper för att eleverna ska kunna arbeta inom ett yrke efter skolan. Gymnasiesärskolan ska ge en utbildning som passar varje elev. Utbildning i gymnasiesärskolan är bara för elever med utvecklingsstörning och inga andra. Lärarna på gymnasiesärskolan behöver därför mycket bra kunskaper om de ämnen de undervisar i. Lärarna ska också ha utbildning i specialpedagogik. Gymnasiesärskolan och gymnasieskolan behöver samarbeta så att lärare och elever kan mötas och lära av varandra. Utredningen föreslår att gymnasiesärskolan ska ha nio nationella program: Administration, handel och varuhantering Fastighet, anläggning och bygg Hotell, restaurang och bageri Hälsa, vård och omsorg Skog, mark och djur Det ska finnas ämnen som alla eleverna ska studera på alla nationella program. Ämnena är: svenska eller svenska som andraspråk, engelska, matematik, idrott och hälsa, Sammanfattning – Lättläst version estetisk verksamhet, historia, samhällskunskap, religionskunskap och naturkunskap. På varje program ska finnas olika inriktningar som eleven kan välja. Eleven kommer också att kunna välja andra kurser. Innan eleven gått färdigt sina på gymnasiesärskolan ska eleven ha gjort ett gymnasiesärskolearbete som visar vad eleven har lärt sig i sin utbildning. För elever som inte kan klara av ett nationellt program ska det finnas ett träningsprogram. Träningsprogrammet ska vara istället för det individuella programmet som finns . Gymnasiesärskolans träningsprogram ska ha ämnena: Hem och konsumentkunskap Idrott och hälsa Natur och miljö Individ och samhälle Utredningen vill ta bort uppdelningen i yrkesträning och verksamhetsträning. I många skolor är det svårt att se skillnaden mellan dem och man gör olika i olika delar av . ger gymnasiesärskolans nationella program undervisning i sammanlagt . Så ska det fortsätta att vara och för de nationella programmen. Sammanfattning – Lättläst version har programmen en timplan för de olika ämnena. Utredningen föreslår i stället en poängplan. Ett ämne kan innehålla flera kurser. Varje kurs får ett visst poäng. Eleven får betyg efter varje kurs. När det finns poäng och kurser blir det lättare att veta hur mycket varje elev lär sig. Det är bra om lärare och elever förstår att timmar och poäng inte är samma sak. Det tar olika för olika elever att lära sig. Gymnasiesärskolan ska dessutom inte ha samma slags poäng som gymnasieskolan. Det är viktigt att alla förstår att det är skillnad på utbildningarna i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Därför föreslår utredningen att hela utbildningen på ett nationellt program ska vara 3000 poäng. På träningsprogrammet kommer det inte att finnas några kurspoäng. Skollagen säger att varje elev ska ha en individuell studieplan. Det behöver finnas en ny bestämmelse i skollagen som säger att en elev i gymnasiesärskolan ska kunna få anpassad studiegång. Då kan till exempel en elev gå på träningsprogrammet och ändå få läsa kurser på ett nationellt program eller tvärtom. Sammanfattning – Lättläst version Varje elev som går klart gymnasiesärskolans nationella program ska få en noggrann beskrivning av vad eleven har lärt sig. En sådan beskrivning ska kallas för examensdokument. Alla elever på gymnasiesärskolans nationella program ska få ett examensdokument. En elev som gått på träningsprogrammet kan få ett examensdokument om eleven vill. Utredningen vill att myndigheten ska göra regler för hur skolorna ska skriva examensdokumentet. Att lära sig på en arbetsplats För alla elever på gymnasiesärskolan är det viktigt att få vara på en riktig arbetsplats och lära sig hur det går till där. Där kan eleverna få träna på det som de lärt sig i skolan. finns Arbetsplatsförlagd utbildning, APU, men utredningen vill i stället kalla det för Arbetsplatsförlagt lärande, APL. APL ska vara och ska helst vara på en arbetsplats som stämmer med det som eleven studerar. Eleven ska också få lära sig hur man ska vara på arbetsplatsen och förstå hur människor är emot varandra där. Rätten att få gå i gymnasiesärskola Det är mycket viktigt att de elever som verkligen behöver gå i gymnasiesärskola får gå där. Reglerna för vem som ska gå i gymnasiesärskola måste vara tydliga. Sammanfattning – Lättläst version Bara de här eleverna som har gått grundsärskola ska få gå vidare till gymnasiesärskolan: elever med utvecklingsstörning, och elever som fått intellektuell funktionsnedsättning efter en skada i hjärnan, som de också kommer att ha resten av sitt liv. Personal i grundsärskolan och i gymnasiesärskolan ska tala om för skolans rektor om det finns elever på skolan som man tror inte tillhör denna grupp. Då ska rektorn anmäla det till elevens kommun som sedan snabbt ska undersöka frågan. att eleven inte ska vara i särskolan ska eleven få plats i eller gymnasieskolan. Kommunen ska då ge eleven det stöd som eleven behöver. Eleven ska själv få välja skola och program När den nya gymnasiesärskolan får flera olika program ska eleverna också själva kunna välja vilket program som de vill gå på. Eleverna ska också kunna välja vilken skola de vill gå på. Om platserna på skolan är färre än de som söker ska skolan ge platserna till de elever som skolan tror kommer att klara utbildningen bäst. En elev som egentligen ska gå gymnasiesärskola ska ha rätt att i stället gå på gymnasieskolan om eleven vill. Då ska eleven få gå på två av gymnasieskolans introduktionsprogram: Yrkesintroduktion Sammanfattning – Lättläst version Utredningen vill också att gymnasiesärskolans elever ska kunna gå på gymnasieskolans språkintroduktion. som har kommit till från andra länder, så att de ska lära sig det svenska språket. Det kan passa de elever som senare kommer att välja att gå gymnasiesärskolan. Kommunernas ansvar och elevernas frihet så att de kan ge utbildning till elever i gymnasiesärskolan. Eleverna ska själva kunna välja sin utbildning precis som elever kan göra i vanliga gymnasieskolan. Eleverna måste också kunna få söka till fristående gymnasiesärskolor och till skolor i andra kommuner eller landsting. Det ska vara samma regler för gymnasiesärskolorna som för gymnasieskolorna när det gäller att ta emot elever från andra kommuner. Hur mycket pengar ska skolorna få? Olika utbildningar kostar olika mycket . Om det ska finnas många olika utbildningar att välja på måste skolorna också ha pengar till att ordna utbildningarna. Utredningen vill att myndigheten ska skriva en ny lista på hur mycket olika utbildningar på fristående gymnasiesärskolor kostar. Sammanfattning – Lättläst version Ekonomiskt stöd till elever är det olika bidrag till elever i gymnasieskolan och till elever i gymnasiesärskolan. Utredningen vill att alla elever ska ha rätt till samma slags ekonomiska stöd när de studerar. Hemkommunen ska kunna ge ekonomiskt bidrag för en elev som behöver bo i en annan kommun för att studera på samma sätt som för en elev i gymnasieskolan. De ska kunna söka sådant stöd från myndigheten , . Utredningen vill att någon annan ska utreda hur eleverna ska kunna få andra bidrag till sådant som deras funktionsnedsättning kan ge merkostnader för. I gymnasieskolan kan elever välja att gå på så kallade riksrekryterande gymnasieskolor. De skolorna har en specialitet som de lär ut, till exempel idrott eller musik. Elever från hela kan söka till de skolorna. Utredningen vill att det också ska finnas riksrekryterande gymnasiesärskolor. Många personer med utvecklingsstörning håller till exempel på med idrott. En del är så duktiga att de kan vara med på tävlingar både i och i andra länder. att det ska finnas en gymnasiesärskola i kommun Sammanfattning – Lättläst version som ska kunna ta emot elever från hela landet som har utvecklingsstörning och synskada och andra funktionsnedsättningar. finns inga regler om lärlingsutbildningar i gymnasiesärskolan. Utredningen vill att det ska finnas en lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan. Lärlingsutbildning ska finnas på de nationella programmen: Administration, handel och varuhantering Fastighet, anläggning och bygg Fordonsvård och transport Hantverk och produktion Hotell, restaurang och , vård och omsorg Skog, mark och djur. Minst hälften av lärlingsutbildningen ska vara på en arbetsplats. Skolan och arbetsplatsen måste samarbeta och eleven ska ha en handledare på arbetsplatsen. Samarbete mellan skola och arbetsliv För att hitta en bra arbetsplats för APL och för att förbereda eleven för ett arbete efter skolan behöver skolan samarbeta med olika personer som kan mycket om olika yrken. finns så kallade programråd där gymnasieskolor och arbetsplatser samarbetar. Gymnasiesärskolorna ska också finnas med i sådana programråd, föreslår utredningen. Sammanfattning – Lättläst version Regler för hur studie- och yrkesvägledarna ska arbeta är viktigt. De regler som finns är otydliga. Utredningen föreslår att myndigheten ska skriva nya regler för vad studie- och yrkesvägledare ska kunna hjälpa elever med. Särskild utbildning för vuxna Personer med utvecklingsstörning ska kunna studera mer även när de blir vuxna. Kommunernas särskilda utbildningar för vuxna är mycket viktiga för dem. Utbildningen kallas ofta för särvux. Att få studera på särvux är ofta den enda möjligheten eftersom vuxna som gått i gymnasiesärskolan inte kan studera på högskola eller universitet. att kommunerna ska få extra pengar för att särvux ska bli bättre och ha flera olika kurser. Kostnader för en ny gymnasiesärskola Utredaren har tänkt på att förslagen inte ska komma att kosta mycket mer än vad gymnasiesärskolan gör . Vad händer med utredningens förslag? När regeringen och har bestämt hur man ska använda förslaget ska myndigheten se till att den blir verklighet. Sammanfattning – Lättläst version Kommuner och rektorer ska lära sig de nya reglerna så att de kan tala om för lärarna hur de ska arbeta i skolan. ska sedan också undersöka om det verkligen blir bättre för eleverna med de här nya förslagen.