sou · H0B369 · 2012-10-23 00:00:00 — har nästan fyra av tio utrikes födda mottagare av ekonomiskt bistånd arbetslöshet som främsta försörjnings- hinder, och för utgör språkhinder skälet till behov av ekonomiskt bistånd. För att dessa personer ska kunna bli självförsörjande behöver de stöd med både arbetsförberedande insatser och möjligheter att bygga på sin befintliga kompetens med studier på t.ex. komvux och sfi. Ett statligt ansvar för arbetsmark- nadspolitiken innebär med introduktionsgarantin att arbetslösa nyanlända i likhet med övriga arbetslösa erhåller en statlig ersätt- ning vid deltagande i kompetenshöjande insatser som syftar till att öka möjligheterna till arbete och självförsörjning. Vuxenutbildning, sfi och samhällsorientering är kommunala ansvarsområden. För att Arbetsförmedlingen ska kunna fullgöra sitt arbetsmarknadspolitiska ansvar att ge nyanlända ett sammanhållet och samordnat stöd för etableringen i arbetslivet krävs därför att myndigheten samverkar med kommunen. Utredningens förslag syftar till att tydliggöra kommunernas roll som en viktig medaktör för nyanländas etablering på arbetsmarknaden, samt till att för- bättra förutsättningarna för samverkan. Flera kommuner har även tagit fram väl fungerande arbetsförberedande insatser som bör kunna använda för att bredda sitt eget utbud. Den i avsnitt 7.3.1 föreslagna förordningsändringen möjliggör för Arbetsförmedlingen att använda de kommunala arbetsförberedande insatserna utan att detta föregås av ett upphandlingsförfarande. Akhavan S (2006), The health and working conditions of female immigrants in , . Akhavan S (2011), Invandrade kvinnors hälsa och arbetsvillkor i i Perspektiv på kvinnors hälsa i arbetslivet (red. (1992), Effects of Day-Care on Cognitive and Socio- emotional Competence of Thirteen-Year-Old Swedish School- children, Child Development vol. 63, s. 20–36. och L (2009), TIPing the scales towards greater employment chances? Evaluation of a trial introduction program (TIP) for newly arrived immigrants based on a random program assignment, No. och (2011), Lärdomar från bemanningsbranchen, i Lyckad invandring. Tio svenska forskare om hur man når framgångar (red. Sandelind och Ådahl), FORES. (2011), Kvinnors och mäns arbetsutbudspreferenser: analys med en strukturell diskret arbetsutbudsmodell, , specialstudier nr 24. Arbetsförmedlingen (2011), Utrikes födda kvinnor i utanförskap, Arbetsförmedlingens återrapportering . Arbetsförmedlingen (2012a), Nyanländas etablering – reformens första år, Arbetsförmedlingens återrapportering . Arbetsförmedlingen (2012b), Etablering av vissa nyanlända – analys av genomförandet, Arbetsförmedlingens återrapportering . Arbetsförmedlingen (2012c), Arbetsmarknadsutsikterna . Prognos för arbetsmarknaden –2013, . Arbetsförmedlingen (2012d), Arbetsmarknadspolitiska program. Årsrapport , Arbetsförmedlingens återrapportering . Arbetsförmedlingen (2012e), Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet 2a. Månadsrapport , Arbetsförmedlingens återrapportering . Bayard-Burfield L, Sundquist J och (2001), Ethnicity, self- reported psychiatric illness, and intake of psychotropic drugs in five ethnic groups in , i Health, 55, 657–664. Bethoui A (2006), Om de hade föräldrar födda på rätt plats, Expertbilaga till Rapport 2005, . Bethoui A (2007), The Distribution and return of social capital: Evidence from , i , 9, 383–407. , , och E (2006), och M (2011), Inkomstfördelningen i , SNS. Booth A och Nolen P (2012), Choosing to Compete: How Different Are Girls and Boys?, i , 81 (2), 542–555. Calmfors L, och M (2002), Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens effekter?, IFAU Rapport 2002:8. (2003), Svenska för invandrare – brygga eller gräns? Syn på kunskap och lärande inom SFI-undervisningen, Student- litteratur. och (2011), Reglering eller diskriminering – vad hindrar etablering?, FORES Studie 2011:4. , Heineen E, Hummelgaard H, Husted L och Rosholm M (2009), The effects of the introduction policies on the time until regular employment of newly arrived immigrants: Evidence from , i Labour Economics, 16, 409-417. Coker TR, , Kanouse DE, Grunbaum JA, Gilliland MJ, Tortolero SR, Cuccaro P, (2009), Prevalence, characteristics, and associated health and health care of family homelessness among fith-grade students, i , 99(8):1446–52. , , och (2009), Fattigdom i folkhemmet – från socialbidrag till självförsörjning, SNS Välfärds- rapport . , och (2008), Effekter av aktiveringskrav på socialbidragstagare i stadsdelar, 2008:34. Datta Gupta N, och (2008), Perspective article: the impact of Nordic countries family friendly policies on employment, wages, and children, i Rev Econ Household 6:65–89. Delander L m.fl. (2005), Integration of Immigrants – The Role of Language Proficiency and Experience, i , vol. 29, s. 24–41. De , och L (2008), Effekter av yrkes- inriktad arbetsmarknadsutbildning –2004, IFAU Rapport 2008:1. Dir. 2011:81, Ökad valfrihet och individuell anpassning av utbild- ning i svenska för invandrare, . Dir. 2011:92, Översyn av den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå, . Dir. 2012:54, Förskoleplats , . Djuve A B och (1999), Må de vare ute om vinteren? Oppfattninger om barnehager i fem etniske grupper i , Fafo- rapport 262. Djuve A B, Kavli H C och (2011), Kvinner i kvali- fisering. Introdukjonsprogram for nyankomne flyktninger med liten utdanning og store omsorgsoppgaver, 2011:02. Drøpping J A och Kavli H C (2002), Kurs for arbeid? Norskopplæring og yrkesdeltagelse blant ikke-vestlige flyktninger og innvandrere, 387. Ds 2007:52, Vårdnadsbidrag – Familjepolitisk reform, Social- departementet. Ds 2008:36, Fler i arbete: Grunden för framtidens välfärd, Finans- departementet. Ds 2012:24, Utökad målgrupp för samhällsorientering, Arbets- marknadsdepartementet. Ds 2012:26, Jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet m.m., . Dyke A och (2009), Immigrant, , female: triple paralysis?, . , , , Ng T och DuBois D (2008), Does mentoring matter? A multidisciplinary meta-analysis comparing mentored and non-mentored individuals, i tional Behavior, 72, 254–267. (2003), Inkomsteffekter av vuxenutbildning, IFAU Rapport 2003:13. Eldestrand A och (2011), Från osynliga till synliga. En studie av invånare i som står helt utanför arbets- marknad och bidragssystem, . , , och (2007), Ungdomars och invandrares inträde på arbetsmarknaden 1985- 2003, IFAU Rapport 2007:18. (2010), Utrikes födda på den svenska arbetsmark- naden, i Vägen till arbete – Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration, Bilaga 4 till , SOU 2010:88. , och S (2012), Vad är rätt profil för att få ett jobb? En experimentell studie av rekryterings- processen, IFAU Rapport 2012:13. Europeiska kommissionen (2007), Handbook on Integration for policy- makers and practitioners, Second edition, Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet. Europeiska kommissionen (2010), om integration för politiska beslutsfattare och praktiskt verksamma på området, Tredje utgåvan, Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet. (2006), Diskriminering – ett hot mot folkhälsan, Slutrapport från projektet hälsa, R 2006:22. (2009), Child day care center or home care for children 12–40 months of age – what is best for the child? A systematic literature review. och (2011), Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt, IFAU Rapport 2011:7. Fölster S (2012), Utanför utanförskapet, . Företagarna (2010), Invandrares företagande. Sammanställning från Företagarna. (2010), Outnyttjad föräldrapenning. En studie av föräldrapenningdagar som inte har använts, Socialförsäkrings- rapport 2010:14. (2012), Resultatindikatorer för den ekonomiska familjepolitiken, dnr: . och E (2008), Immigrants from the New EU Member States and the Swedish , Sieps 2008:9. Gneezy U, Niederle M och Rustichini A (2003), Performance in competitive environments: Gender differences, i , , 1049–1074. Hammarstedt M och (2011), Mentorsprogram för invandrare, en forskningsöversikt, Internt arbetsmaterial från . (2009), Intersections of immigrant status and gender in the Swedish Entrepreneurial landscape, Working Paper 2009:8, SULCIS. Hedblom A (2003), Janusansiktet i aktiveringspolitiken – utvärdering av aktiveringspolitiken i storstadssatsningen, . IMDi (2007), Kvinner og arbeid. Utfordringerfor kvinner med innvandrerbakgrunn, Rapport 3-2007. IMDi (2009), Hjemmeværende innvandrerkvinner – en undersøkelse i Groruddalen og Søndre , Rapport 4-2009. (2011), Mental ill health and diversity: Researching human suffering and resilience in a multicultural context, Health and Society Doctoral Dissertation 201:2, . Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2006), Den individuella handlingsplanens roll för kontrollfunktionen i arbetslöshets- försäkringen, IAF 2006:7. Inspektionen för socialförsäkringen (2012), Ekonomiska drivkrafter i bostadsbidragssystemet. En utvärdering av individuella inkomst- gränser för makar med barn, Rapport 2012:6. (2005), Introduktion för nyanlända invandrare – enkätundersökning . uppföljning av intro- duktionen för flyktingar och invandrare. (2006), Rapport 2005. (2007), Ett förlorat år. En studie och analys av insatser och resultat under introduktionens första 12 månader. och (2006), Arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare – teori, praktik och effekter, IFAU Rapport 2006:6. Kavli H, , och Bråthen M (2007), Med rett til å lære og plikt til å delta. En evaluering av introduksjonsordningen for nyankomne flyktninger og innvandrere, 2007:34. Kavli H (2004),Cooking class or carpentry shop. Gender bias in government qualification programs, i Barrierer på arbeids- markedet for kvinner med innvandrerbakgrunn, APN 2004:706. Kavli H och (2009), Familiepraksis og likestillning i innvandrede familier, , 2009:39. Kennerberg L (2009), Hur försörjer sig nyanlända invandrare som inte deltar i sfi?, IFAU Rapport 2009:9. Kennerberg L och (2010), Sfi och arbetsmarknaden, IFAU Rapport 2010:10. Klintehäll M (2008), Flyktingskap och återvandring – Exilen som temporärt tillstånd, . (2008), Timmar, kapital och teknologi - vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring, Bilaga 6 till , SOU 2008:14. Kontigo (2010), Utvärdering av Beyond Borders, hbt-projekt, Återrapportering till . (2011), Vilken betydelse har arbetsförmedlare för arbets- lösas framtida sysselsättning och arbetsinkomst?, Rapport 2011:10 IFAU. (2005), Utrikes födda småföretagares villkor och verklighet, . Lappegård T och (2009), Barn, familie og jobb – holdninger og praksis gjennom . Familie og jobb i ulike kvinnogenerasjoner, Samfunnsspeilet 1. (2011), Ohälsan tiger inte still. En kartläggning av hinder för integration i arbetslivet, Remeso, 2011:8. och K (2007), Nobodys ? Swedish for adult immigrants: A critical perspective, i , 22(3): 79– 95. Lindencrona F, och –Blight K (2005), Integration och folkhälsa – en kunskapsöversikt, en underlags- rapport till Rapport 2005. Länsstyrelserna (2011), – redovisning av uppdrag 82. Länsstyrelserna (2012), Samhällsorientering för nyanlända. Läns- styrelsernas gemensamma redovisning, Rapport 2012:10. Morra Imas L och Rist R (2009), Road to results – designing and conducting effective development evaluations, . Mykletunutvalget (2010), Tiltak for reduksjon i sykefravær: Aktiviserings- og nærværsreform, Ekspertgrupperapport til Arbeidsdepartementet . Myndigheten för (2012), Årsrapport . Statistik över yrkeshögskoleutbildning, kvalificerad yrkesutbildning och kompletterande utbildning, Yh 2012/364. (2011), Från försörjningsstöd till arbete – hur kan vägen underlättas i Välfärdsstaten i arbete – inkomsttrygghet och omför- delning med incitament till arbete, Bilaga 11 till Långtids- utredningen , SOU 2011:2. Mötesplats Treklangen (2012), Nyhetsblad nr 2 2012, . (2007), Kvinder med anden etnisk baggrund end dansk uden for atbejdsmarkedet i – ressourcer, fremtids- perspektiver og barrierer, Videncenter for integration. och (2008), Möjligheter till analys av sfi:s effekt på arbetsmarknadsutfall och samhällsdeltagande, Bilaga 3 till RiR 2008:13. (2005), Har ungdomsarbetslöshet långsiktiga effekter?, Arbetsmarknad och Arbetsliv, nr 11(3), s. 147–156. NOU 2011:7, Velferd og migrasjon. Den norske modellens framtid. (2007a), Invandrares företagande. En studie av utlands- födda företagare i , R 2007:22, . (2007b), Finansieringssituation vid företagande för utrikes födda män och kvinnor, R 2007:06, . (2012), Activation in social work with social assistance claimants in four Swedish municipalities, i , vol. 14, nr 3, s. 339-361. (2005), search strategies and wage effects for immigrants, Doctoral Dissertation Series No. 65, research. och Teljosuo T (2011), Sysselsättning för invandrare – en om arbetsmarknadsintegration, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2011:5. (2011), Inkomster och fattigdom hos före detta social- bidragstagare, 2011:20. Pirtillä J och (2011), Skattepolitik och sysselsättning: Hur väl fungerar det svenska systemet?, Bilaga 12 till , SOU 2011:2. 1995/96:186, Nya regler för bostadsbidrag. 1996/97:124, Ändring i socialtjänstlagen. 1999/2000:129, Maxtaxa och allmän förskola m.m. Prop. 2007/08:91, Vårdnadsbidrag – familjepolitisk reform. 2008/09:1, Budgetpropositionen . 2009/10:55, En politik för det civila samhället. 2009/10:60, Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd. 2011/12:1, Budgetpropositionen . 2011/12:100, ekonomiska vårproposition. 2012/13:1, Budgetpropositionen . (2007), Evaluering av tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere og implemen- teringen av rett og/eller plikt til slik opplæring, Återrapportering till Arbeids- og inkluderingsdepartemente. (2010a), AF fokusgrupper: utrikes födda kvinnor i utanförskap, Återrapportering till Arbetsförmedlingen. (2010b), Nyanlända, utrikes födda kvinnor – hinder och barriärer för etablering, Återrapportering till Inte- grations- och jämställdhetsdepartementet. Ratha D och Xu Z (2008), Migration and Remittances Factbook 2008, . (2011), Fickfakta 2011. Statistik om integration. (2008), Svenskundervisning för invandrare (sfi) – En verksamhet med okända effekter, RiR 2008:13. (2011), Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning – förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva?, RiR 2011:16. och (2006), Utbildning och kunskaper i svenska – framgångsfaktorer för invandrare, , . 2008/09:155. (2012a), Barns ekonomiska utsatthet, Årsrapport , . (2012b), Befolkningsrörelser, försörjningsvillkor och bostads- segregation – En sociodynamisk analys av , . och R (2004), Det nedersta trappsteget. En studie av aktivering. (2011), Perspektiv på kvinnors hälsa i arbetslivet, Sarvimäki M och (2010), Assimilating Immigrants. The impact of an Integration Program, Discussion Paper Series CPN No 19/10, . SCB (2009), Integration – utrikes födda på arbetsmarknaden, Integration: Rapport 2. SCB (2010), Övertäckning i Registret över totalbefolkningen, 2010:5. SCB (2011), Återutvandring efter tid i , Befolkning och väl- färd 2011:1. SCB (2012a), Nyttjande av kommunalt vårdnadsbidrag. Statistik för perioderna –samt helår 2011. SCB (2012b), . En undersökning om svenska folkets tidsanvändning /11, LE Levnadsförhållanden. SKL (2007), Introduktion av nyanlända – kartläggning av hinder, Programberedningen för integration i arbetslivet. SKL (2009), Matcha eller rusta? Arbetsförmedlingens framtida insatser för nyanlända invandrare. SKL (2011), Kommunerna och arbetsmarknadspolitiken. En redo- görelse för aktuell lagstiftning och samverkansformer. Skolinspektionen (2010), Svenskundervisning för invandrare (sfi) – en granskning av hur utbildningen formas efter deltagarnas förut- sättningar och mål, Skolinspektionens rapport 2010:7. Skolinspektionen (2011a), Ändamålsenlighet och resultat i sfi. Kvalitetsgranskning, Rapport 2011:6. Skolinspektionen (2011b), Riktad tillsyn inom området svensk- undervisning för invandrare (sfi). (2009), Tillgänglighet till förskoleverksamhet 2008/2009, (2011a), Redovisning av regeringsuppdrag att förbereda och genomföra insatser inom yrkesvux, Rapport . (2011b), Redovisning av uppföljning av kvalitetshöjande medel för insatser inom svenskundervisning för invandrare (sfi), (2012), vuxenutbildning på grundläggande nivå. En studie av nationell statistik och praktik, Rapport 372. SKR (2012), Ur barnens perspektiv – ett metodmaterial med fokus på barns upplevelser av våld i nära relationer. (2000), Olika villkor - olika hälsa. En studie bland invandrare från , , och , Invandrares levnadsvillkor 4, SoS- rapport 2000:3. (2009), Folkhälsorapport , Rapport nr 2009- 126-71. (2010), Social rapport . (2011), Statistik över försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd 2010. (2012), Ekonomiskt bistånd årsstatistik 2011. Sofisam (2010), , framtagen av , Arbetsförmed- lingen , tillsammans med , Kommuner och Landsting och Sociala Arbetskoopera- tivens . SOU 2010:37, för nyanlända utanför flyktingmottagandet. SOU 2011:19, Tid för snabb flexibel inlärning. SOU 2012:9, Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldra- penning. SOU 2012:31, Sänkta trösklar – högt i tak. Arbete, utveckling, trygghet. SOU 2012:45, Kvinnor och barn i rättens gränsland. Stadsrevisionen (2007), Revisionsrapport stadens flyktingmottagande, dnr 420/83-07. Statskontoret (2004), Individuella handlingsplaner vid arbetsför- medlingen, Statskontoret 2004:15. Statskontoret (2009), Sfi – resultat, genomförande och lärarkompetens. En utvärdering av svenska för invandrare, Statskontoret 2009:02. Statskontoret (2011), Delredovisning av uppdraget om subvention- erade anställningar – statistiskt sifferunderlag, dnr 2011/181-5. Statskontoret (2012a), Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader. Kartläggning, analys och förslag till förbättrad redovisning, Statskontoret 2012:16. Statskontoret (2012b), Etableringen av nyanlända. En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen, Statskontoret 2012:22. och (2007), Does Comprehensive Education Work for the Unemployed? i Labour Economics. Stiftelsen i arbeidslivet (2010), Metodeutprovning Ny Sjanse, IMDi. (2006), Determinants of immigrants early labor market integration, Working paper series no 2 2006, . och (2006), Do introduction programs affect the probability of immigrants getting work?, Working paper series no 3 2006, . Eurofutures (2012), Uppföljning av SFI-studerande 2008 inom SFI , Återrapportering till Arbetsmarknads- förvaltningen . och (2000), Vem ska hjälpa vem? En kritisk analys av arbetsmarknadspolitiska insatser riktade till kvinnor med invandrarbakgrund, IFAU 2000:9. (2012), arbetsmarknadspolitik – en kunskaps- översikt över åtgärder för arbetslösa socialbidragstagare, till arbetsmarknadsutskott. (2010), Utlandsföddas företagande i , . Tinghög P (2009), Migration, Stress and Mental Ill Health: Post- migration Factors and Experiences in the Swedish Context, Dissertations on Health and Society No. (2012), Yrkesmentorer för nyanlända invandrare. Delrapport om försöksverksamheter för nyanländas etablering på arbetsmarknaden. USK (2011), Beskrivning av i . Rapport 2010, . Vikman U (2010), Hur påverkar tillgång till barnomsorg arbetslösa föräldrars sannolikhet att få arbete?, 2010:06. (2012), Varför är det så svårt för utrikes födda att få jobb i ? Internationell benchmarking av svensk politik, Timbro. (2010), Resultatredovisning av samverkansprojekt 2009–2010 med Folkhälsobyråns NEP-informatörer, ekonomi. , Eccles J och Samero A (2003), The Influence of Ethnic Discrimination and Ethnic Identification on African American adolescents. School and Socioemotional Adjustment2, i , Volume 71, Issue 6. Århammar A (2004), Migration och integration – om framtidens arbetsmarknad, Bilaga 4 till /04, SOU 2004:73. och (2007), Do when and where matter? Initial labour market conditions and immigrant earnings, i , vol. 117, no. 518, pp. 422–448. Ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare En särskild utredare ges i uppdrag att föreslå åtgärder för att öka arbetskraftsdeltagandet och påskynda etableringen på arbets- marknaden för nyanlända utrikes födda kvinnor och anhörig- invandrare. utreda vilka åtgärder som behöver vidtas för att åstadkomma ett ökat arbetskraftsdeltagande för nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare som inte omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, analysera vilka ekonomiska incitament som påverkar nyanlända utrikes födda kvinnors och anhöriginvandrares arbetskrafts- deltagande och deltagande i etableringsinsatser, kartlägga uttaget av föräldrapenning bland nyanlända utrikes födda kvinnor och män, föreslå åtgärder som ökar möjligheterna för nyanlända utrikes födda kvinnor och män att kombinera föräldraskap med arbete och deltagande i etableringsinsatser, samt föreslå åtgärder som säkerställer att nyanlända får en individuellt anpassad etablering som är likvärdig för kvinnor och män. Egenföretagande ska betraktas som en möjlighet till arbetskrafts- deltagande. Utredaren ska lämna de författningsförslag som behövs. I uppdraget ingår inte att lämna författningsförslag inom föräldra- försäkringens område. Uppdraget att kartlägga uttaget av föräldrapenning bland nyanlända utrikes födda kvinnor och män ska redovisas senast den Uppdraget ska slutredovisas . Kommunerna har tidigare haft ett samlat ansvar för att introducera nyanlända invandrare i samhället och på arbetsmarknaden. Utformningen av de insatser som kommunerna genomfört har skiljt sig åt mellan olika delar av landet och uppföljningar har visat att det har tagit för många av de nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Etableringsreformen - ett steg framåt för ett ökat arbetskraftsdeltagande Ett stort steg för att förbättra etableringen för nyanlända invandrare togs när antog propositionen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering - egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10:60). Reformen innebär att staten tar över ansvaret för nyanländas etablering från kommunerna. För att tydliggöra vikten av en snabb arbetsmarknadsetablering har Arbetsförmedlingen fått det statliga huvudansvaret och är sam- ordnande myndighet. Reformens syfte är att ge nyanlända invandrare bättre förutsättningar för egenförsörjning och att stärka deras deltagande i arbets- och samhällslivet. Varje nyanländ ska få professionellt stöd för att så snabbt som möjligt lära sig svenska, komma i arbete och klara sin egen försörjning samt få kännedom om de skyldigheter och rättigheter som gäller i . Den nyanlände har rätt till en individuell etableringsplan och etableringsersättning vid aktivt deltagande i etableringsinsatser. En nyanländ med etableringsplan har också rätt att välja en etablerings- lots. Lotsen är en fristående aktör som arbetar på uppdrag av Arbetsförmedlingen och som ska stödja den nyanlände att hitta arbete. Vid utformningen av etableringsplanen ska hänsyn tas till den nyanländes tidigare arbetslivserfarenhet och utbildningsbakgrund. Särskild hänsyn ska också tas till den nyanländes familjesituation och hälsa. Kommunerna har även fortsättningsvis ansvar för viktiga delar av nyanländas etablering, bland annat för utbildning i svenska för invandrare (sfi) och annan vuxenutbildning samt för att till- handahålla förskoleplatser. Kommunerna ansvarar också för att erbjuda nyanlända samhällsorientering. Vilka omfattas av etableringsreformen? Vilka som omfattas av etableringsreformen framgår av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (i fortsättningen kallad etableringslagen). Det är flyktingar, andra skyddsbehövande och deras anhöriga i åldern , om de sökt uppehållstillstånd efter den skyddsbehövande. Antalet nyanlända som ingår i målgruppen skiftar och utgör en mindre del av de personer som får uppehållstillstånd. ingick 9 200 personer i målgruppen. Av dessa var 3 000 personer anhöriga och var kvinnor. Insatser till anhöriginvandrare som inte omfattas av etableringslagen