sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Förskolans arbete med språkmiljö och barns språkutveckling är även ett prioriterat område i Kunnskaps- departementets stategiarbete Kompetanse i barnehagen – strategi for kompetanseutvikling i barnehagesektoren 2007–2010. I anses bibliotekens samarbete med förskola och skola vara centrala i 26 Se På rett spor Norske elevers kompetanse i lesing, matematikk og naturfag i 2009, (Universitetsforlaget, 2010). det läsfrämjande arbetet och många norska kommuner satsar numera på ett brett samarbete mellan bibliotek och förskola. Leseåret var en nationell satsning i som genomfördes . Målet var att stärka läsfärdigheten i hela landet med särskilt fokus på den icke läsvana delen av den vuxna befolkningen.27 Leseåret och Leseløftet är samarbetsprojekt mellan initiativtagarna biblioteksforening och samt Kultur- och Kunnskapsdepartementet, Norsk Forfattarsentrum samt fören- ingarna !les, søker bok och Lesecentret i . Föreningen !les är en ideell organisation som har en betydelse- full roll i det läsfrämjande arbetet i . Organisationen genomför flera nationella projekt och samverkar med lärare, bibliotekarier och andra litteraturförmedlare. Därutöver bedriver föreningen ett informationsarbete om vikten av läsning och läs- främjande insatser. !les är Nasjonalt senter for leseopplaering of leseforskning, även kallat Lesecentret, i en mycket viktig aktör och partner i det läsfrämjande arbetet i . Centrets uppdrag är brett och inkluderar forskning, nationella kartläggningar av elevers läsfärdighet, verktyg, och undervisningsstöd för lärare, bibliotekarier, föräldrar och intresserad allmänhet. Insatserna under Leseåret hade särskild tonvikt på arbetsplats- bibliotek, projekt riktade mot familjer med utländsk bakgrund och elever i yrkesinriktade gymnasieprogram. Satsningen innefattade en bred samverkan mellan läsfrämjande organisationer, skola och folkbibliotek. Exempel på projekt i satsningen är det s.k. Signalprosjektet som var en riktad satsning mot vuxna som läser lite, i syfte att stärka intresset för läsning bland vuxna i arbetslivet och Aksjon tXt för att främja läsförståelsen hos elever i yrkes- förberedande program. har utvärderats och mätbara positiva resultat har påvisats. Enligt utvärderingen har satsningen 27 Satsningen var delvis ett svar på den internationella undersökningen International Adult Literacy Survey (IALS) som kartlade läsvanorna hos i 21 länder. Resultaten visade att tre av tio norrmäns läsfärdighet inte var tillräckliga för ett aktivt arbets- och samhällsliv. genomförde på uppdrag en undersökning av vuxnas läs-, skriv- och räkneförmåga i . Undersökningen var en del av som leds av och Statistics . Bland vuxna svenskar () klarade tre av fyra uppgifter som motsvarar kraven i svenska efter genomgången grundskola. intog tätpositionen när det gäller vuxnas läs-, skriv- och räkneförmåga bland de tolv länder som deltog i undersökningen. Se , , International Adult Literacy Survey – Invandrares läs-, skriv- och räkneförmåga på svenska: Rapport till och (, 2000). lett till en mångfald insatser över hela landet där folkbiblioteken varit ett viktigt nav. Satsningen har även medfört ett nytänkande vad gäller arbetsplatsbibliotek och bibliotekens inställning till litteraturförmedling utanför bibliotekslokalerna. kom att ligga till grund för Leseløftet 2010–2014. Satsningen är en fortsättning på de strukturer och satsningar som grundlades genom Leseåret. Leseløftet har bl.a. fokus på barn och unga. Målsättningen är att utveckla både läsglädje och läs- färdigheter i ett livslångt perspektiv och att utvidga målgruppen för lässatsningen och nå målet hela folket läser 2014. Två projekt inom Leseløftet inriktade på läsfrämjande insatser i norska förskolor är BOKTRAS och LESEFRØ. Arbetet har skett i samarbete med Lesesenteret i som i ett 3-årigt projekt etablerat biblioteksfilialer på förskolor. Projekten fokuserar på språkstimulering och olika typer av läsaktiviteter i förskolan och är ett samarbete mellan bibliotek och förskola. Målet var att förskole- barnen skulle få ökad tillgång till böcker, fasta läsaktiviteter och goda läsupplevelser för ökad läslust och större ordförråd. Utvärderingen av LESEFRØ visar enligt ABM-utvikling i mycket goda reslutat. Barnen i projektförskolorna hade bl.a. ett signifikant bättre ordförråd än barnen från kontrollkommunen. Utvärderingen visade också att kommuner med förskolebibliotek driver en mer aktiv litteraturförmedling.28 I har en ny biblioteksreform antagits. I den anges att biblioteken ska bidra till läslust och läsfärdigheter genom aktiv litteraturförmedling. Den norska biblioteksreformen lyfter även fram vikten av litteraturförmedling på andra arenor än bibliotek. Idrett og lesning är ett exempel på projekt som äger rum utanför bibliotekslokalen. Satsningen genomfördes av föreningen !les och dess målsättning var att ta litteraturen till idrottande ungdomar. Litteraturen gjordes tillgänglig i idrottshallarna genom särskilda väskor med böcker och förmedlingen sköttes av bibliotekarier. Idrottsklubbarna som var med i projektet fick även besök av författare och läsande elitidrottsmän. Både amatörer och elit- satsande fick ta del av satsningen och flera norska landslag var med i projektet. Som en del i projektet har även webbplatsen Bokpallen skapats. En uppföljning av Idrett og lesning visar en mycket god 28 , & , red., Les for meg, pliiis! – om barn litteratur og språk (ABM-utvikling, 2008). måluppfyllelse och av utövarna redovisade i utvärder- ingen att de läst böcker från satsningen. startade föreningen !les ytterligare ett liknande projekt kallat trick – litteratur, förmedling och fotboll i nära samarbete med . De läsförmedlande insatserna för- väntas nå ett stort antal barn och syftet är att stimulera till ett ökat intresse för litteratur och förbättrade läsvanor. Litteraturförmed- lingen äger rum på fotbollsarenorna och de deltagande lagen erbjuds bl.a. bokväskor. Satsningen har även som målsättning att lyfta fram proffsspelare och tränare som läsande förebilder. Ett annat framträdande läsfrämjande initiativ i är Lese- lystaksjonen, en nationell satsning för att främja bokens ställning och läsglädjen hos norska skolbarn. Leselystaksjonen är ett sam- arbete mellan den norska förläggareföreningen, bokhandlarfören- ingen och föreningen !les. Mer än 20 norska förlag och samtliga norska bokhandlarkedjor är med i satsningen, liksom och folkbiblioteken. Leslystaksionen stöds även av det norska och delprojektet av Lesesenteret i . arrangerades Leselystaksjonen för nionde gången och av grundskolor deltog i satsningen som innehåller ett stort antal initiativ för att stimulera till ökad läsning. Det har även skapats en innehållsrik webbplats för satsningen med bl.a. information om hur lärare, bibliotekarier och föräldrar kan arbeta med och inspirera till läsning. På webbplatsen finns även en bokkatalog med information om cirka 400 barn- och ungdomsböcker från över 20 norska förlag. aviserade den norska regeringen om en satsning på professionellt konst- och kulturutbud via arbetsplatser kallad Den kulturelle nistepakken. Satsningen kan ses som en parallell till Den kulturelle skolesekken (norska motsvarigheten till ) för vuxna. En del i satsningen är utveckling av biblioteken som arena för läsfrämjande verksamhet för alla målgrupper genom ett fördjupat samarbete med arbetslivets organisationer. Det handlar om samarbete mellan folkbibliotek och arbetsplatser vad gäller litteraturförmedling på arbetsplatsen. Föreningen !les ordnar inom satsningen kurser för s.k. leseagenter om litteraturförmedling på arbetsplatserna . I är litteraturfestivaler en viktig del i att främja litteratur och läsande. Många orter, även små, har en egen litteraturfestival och totalt finns ungefär 50 litteraturfestivaler i landet.29 största litteraturfestival är Norsk i . En annan betydande festival är som arrangeras av den norska förläggarföreningen och den norska bokhandlare- föreningen och är gratis. Danska inledde i samarbete med Undervisnings- ministeriet och 2003 en tvåårig kampanj kallad Læselyst – lysten til at læse mere, för att främja läslust och läsglädje hos barn och unga. Satsningen innehöll ett flertal initiativ, bl.a. skapandet av de danska folkbibliotekens gemensamma webbplats Palles Gavebod som riktar sig till 8-12-åringar30. Vidare ingick en ordning med s.k. huskunstnerer, en satsning på högläsning och historie. Genom huskunstnerordningen, som har likheter med Skapande skola, kan bidrag sökas för ersättning till professionella konstnärer, bl.a. författare, i skola och daginstitutioner för barn och unga i åldern . Skolor och förskolor, kommuner och regionala nätverk, kulturinstitutioner och professionella konstnärer kan söka bidrag. Det finns även gen- om ett samarbete med Forfattercentrum möjlighet för arrangörer av författarbesök och andra typer av litterära evenemang att söka stöd för ersättning till författare. Enligt Kunststyrelsen visade Læselystkampanjen på betydelsen av bl.a. tillgång till litteratur, tidiga insatser för språkutveckling, samverkan mellan bibliotek, förskola/skola samt vikten av läsande förebilder. Erfarenheterna från Læselystkampanjen resulterade i att de danska ministerierna vidareutvecklade ett Læselystprogram . Inom Læselystprogrammet genom- fördes nationella läskampanjer för skolbarn, litterära aktiviteter för unga och s.k. Børnehavebiblioteker infördes. Vissa medel har även avsatts för insatser inom programmet. Kunststyrelsen arbetar med en uppföljning av tidigare insatser för att bygga vidare på goda erfarenheter och sprida dessa till hela landet. Fokusområden för den fortsatta satsningen i är Även Børnekulturportalen är en viktig webbresurs för barnkultur i , se nationella läskampanjer för skolbarn, särskilda skönlitterära evenemang för barn samt förskolebibliotek. Läsfrämjandeprojekt som drivits i inom ramen för Læselyst-satsningen är Bogstart, Drengelitteraturprisen och Børnehavebibliotek. Bogstart är en version av det internationella Bookstart. Syftet är att ge barn i utsatta bostadsområden bättre förutsättningar att utveckla sin läsning. Satsningen pågår i 15 kommuner och innebär att bibliotekarier träffar små barn och deras föräldrar fyra gånger att barnet fyller . Bibliotekarierna erbjuder familjerna ett gratis bokpaket för att upp- muntra till gemensamma sagostunder och tidigt i barndomen utveckla goda läsvanor samt informerar föräldrarna om vikten av läsning för språklig utveckling. Biblioteken i kommunerna arbetar också särskilt med läsfrämjande insatser för de allra minsta barnen. Bogstart finansieras av statliga medel och administreras av Styrelsen for Bibliotek og Medier. beslutades om en förlängning av Bogstart-programmet till 2014. Bogstart i har utvärderats och visat goda resultat.31 Ytterligare ett nationellt läsfrämjandeprojekt är det s.k. Drenge- litteraturprisen (pojklitteraturpriset) som är ett samarbete mellan och Ministeriet for Børn og Undervisning.32 Insatsen är ett svar på de undersökningar som visar att pojkar ofta tappar lust till att läsa i mellanstadiet. Projektet innebär att en årlig tävling utlyses där författare inbjuds att komma in med texter som särskilt vänder sig till målgruppen unga pojkar. En jury bestående av barn- och ungdomslitteraturexperter väljer ut de fem bästa texterna och sedan får pojkar i årskurserna 4–7 rösta fram tre vinnare bland texterna som finns att ladda ned från de danska folkbibliotekens webbplats för barn och unga. Ett viktigt läsfrämjandeprojekt i förskolan är s.k. Børnehave- bibliotek (bibliotek på förskolan). Syftet är ett ge barn enkel tillgång till böcker på förskolan som även kan lånas hem. De främsta målen är att stärka barns språkliga och personliga utveck- ling samt deras lust att lyssna till högläsning och att själv läsa. Vidare syftar insatserna till att ge barn en gemensam grund av berättelser och konstnärliga upplevelser och att få böcker och 31Se m.fl., Kan Bogstart gøre en forskel (Styrelsen for Bibliotek og Medier, 2011) och , Privat gaest och faglig formidler (, 2011). 32Instiftandet av priset var även ett svar på en utredning om hur det danska språket kan stärkas, se Sprog til tiden - rapport fra sprogudvalget (, 2008). läsning att bli en central del för samvaron mellan barn och vuxna. Børnehavebiblioteket fungerar som en satellit av det lokala och etableras i samarbete mellan bibliotekarier och förskolepersonal. Insatserna med Børnehavebibliotek har utvärder- ats och visar goda resultat.33 Ordet fanger är en kampanj som drivs av . Nätverket består av ett trettiotal offentliga och privata aktörer som arbetar med olika former av läsfrämjande insatser, bl.a. bibliotekarier, förlag, författare, bokhandlare, forskare och lärare. Ordet fangers målsättning är att genom opinionsarbete, kampanjer och aktiviteter motivera och inspirera barn och föräldrar till läslust. kommer en ny kampanj att lanseras under namnet Ge ett nytt äventyr. Projektet ska bli både en bok och en teaterföreställning. drivs även skolsatsningen Vi læser for livet på initiativ av Lærerforening. Satsningen riktar sig till lärare i samtliga ämnen och i alla årskurser och handlar om att stärka elevernas läs- och skrivkunskaper. I likhet med t.ex. finns det i ett nationellt läscenter kallat Nationalt Videncenter for Læsning som är viktigt för det läsfrämjande arbetet i landet. Centrets syfte är att stärka läs- och skrivfärdigheten hos framförallt barn och unga. Forskning på området genomförs och som sedan ligger till grund för arbetets inriktning och i kunskapsöverföring till bl.a. lärare, elever och föräldrar. Centret arrangerar även kurser och konferenser och ger stöd till lärare gällande metodik för läsinlärning och läsutveckling. De ger även bl.a. litteraturrekommendationer. Verksamheten finansieras av det danska . I är de nationella läsfrämjandesatsningarna i mindre skala än i och . –2009 arrangerade och tillsammans en årlig läsfrämjandekampanj för att främja inhemsk bok- och ord- konst kallad Boken i skolan (Kirja koulussa). Satsningen riktade sig till elever och lärare i årskurs 4–6 i hela landet och 33 Se m.fl., Børnehavebiblioteker en evaluering af arbejdet med børn, bøger og sprog (Styrelsen for Bibliotek og Medier, 2011). syftet var att uppmuntra läsintresset bland högstadieungdomar. har även genomfört kampanjer riktade mot andra elevgrupper i hela . Liksom i övriga nordiska länder är motsvarighet till Författarcentrum, kallat Läscentrum/Lukukeskus, viktigt för det läsfrämjande arbetet för barn och unga i . De förmedlar författarbesök, driver kampanjer och skrivtävlingar, arrangerar en årlig läsvecka och erbjuder skolor riktat kursmaterial. Vidare publicerar Lukukeskus tre tidskrifter om litteratur för barn och unga, varav två även riktar sig till barn och unga. rankas mycket högt i PISA-undersökningarna och är det land med lägst antal svaga läsare. visar mätningarna att antalet barn som uppger att de läser för nöjes skull har sjunkit i , från till . Som ett svar på denna utveckling samverkar finska läsfrämjandeföreningar i en kampanj som leds av Läscentrum under namnet Ett läsande folk – är vår läsglädje bara en myt?. Kampanjen syftar till att stärka läsningen och de litterära upphovsmännen. Ytterligare en ny satsning är Undervisning- och kulturministeriets . Målsättningen är att inspirera och stödja lärare, bibliotekarier och andra som arbetar med barn och unga i kommunerna för att öka läsglädjen. Satsningen kommer att innehålla såväl skönlitteratur som andra medier. Franska tog 2010 initiativ till en särskild läs- satsning.34 Bibliotekens betydelse och behovet av fysiska miljöer för läsning och litteratur lyfts fram i satsningen som totalt omfattar en budget om årligen.35 Satsningen inne- håller 14 olika områden, bl.a. att öka biblioteksanvändningen och utveckla bibliotekens läsfrämjande arbete mot grupper som sällan läser. Vidare ingår att utveckla och koordinera digitala tjänster hos de franska biblioteken, utjämna lokala och regionala skillnader gällande tillgång till litteratur och läsning samt fördubbla stödet till 34Se Présentation des propositions de pour le développement de la lecture (Ministre de la Culture et de la Communication, 2010). 35Som bakgrund till satsningen låg bl.a. Rapport 2010: Pour que vive la politique du livre (, 2007) som genomfördes på uppdrag av det franska kultur- och kommunikationsministeriet. organisationer som arbetar läsfrämjande mot barn och unga. Dessutom ingår att skapa ett nytt nationellt läsfrämjande evene- mang kallat A vous de lire i partnerskap med skolväsendet, Télévisions (franska motsvarigheten till SVT) och aktörer inom bokbranschen. Ytterligare en viktig del i satsningen är att utöka ett initiativ kallat Premières Pages som är ett typ av Bookstart-projekt. Initiativet är ett samarbete mellan franska kultur- och kommunika- tionsministeriet och den franska motsvarigheten till Försäkrings- kassan. Syftet är att barn tidigt i livet ska få möjlighet att närma sig litteratur och läsning och föräldrar få information om vikten av läsning och guidning i barnlitteraturen. Satsningen innefattar att familjer vid barns födelse eller vid adoption får ett bokpaket och en läsguide med litteratur- och lästips. Olika typer av evenemang genomförs för att göra föräldrar medvetna om betydelsen av att läsa för sina barn och utbildningar organiseras bl.a. för personal inom förskolan och lokala läsfrämjande aktörer. Utöver denna specifika satsning organiserar Centre national du livre (CNL) ett antal omfattande litterära manifestationer tillsammans med ett flertal samarbetspartners. Bland de mest betydande är Les Belles étrangères, La joie de lire! och Le prin- temps des poêtes. Les Belles étrangères syftar till att skapa intresse för utländsk litteratur och till att främja översättning och utgivning av översatt litteratur. riktas fokus mot litteratur från ett visst land eller språkområde och ett stort antal författare bjuds in för att delta i möten med allmänheten som organiseras i samarbete med bibliotek, kulturella föreningar och universitet i hela . Förläggare från fokuslandet har även möjlighet att möta franska förläggare och bokhandlare. I samband med manifestationen publicerar CNL även en antologi med utvalda texter och producerar en film med de inbjudna författarna. Det finns ett stort antal lokala och regionala litteraturfestivaler och andra litteraturfrämjande initiativ som även mottar statligt stöd, exempelvis den internationella litteraturfestivalen med fokus på samtida litteratur, en Toutes Lettres. är mycket aktivt när det gäller läsfrämjande insatser och stiftelsen är central i arbetet. Stiftelsen skapades 1988 av de nederländska bokhandlar-, förläggar- och biblioteksföreningarna och mottar statligt stöd. Målsättningen är att uppmuntra till läsning genom att stödja läsfrämjande insatser, metodutveckling och forskning. Stiftelsen driver informations- och påverkansarbete i läsfrämjandefrågor. I syfte att skapa nationella, regionala och lokala läsfrämjandenätverk samarbetar stiftelsen med olika organisationer och institutioner som t.ex. skolor, bibliotek, universitet, ideella föreningar, förlag, bokhandel och privata företag. Insatsernas fokus ligger främst på barn och en nära samverkan mellan skola och hemmiljö. driver Stichting Lezen tillsammans med den nederländska biblioteksföreningen den nationella satsningen (Konsten att läsa). Den nederländska regeringen har valt att fortsatt satsa särskilt på att främja läsning. I detta arbete har en omfattande handlingsplan för –2015 utformats. innehåller fyra delar, varav en del är en holländsk variant av Bookstart, kallat Boekstart, som syftar till att uppmuntra till läsning för de yngsta barnen i åldern . För de något äldre barnen uppmärksammar de lokala biblioteken särskilt skolor med en hög andel svagt presterande elever. Med inspiration från har läser initierats. Liksom i The Big och projektet , fokuseras på en specifik bok som distribueras gratis på lokala bibliotek, gymnasium och universitetsförberedande kurser genom ett särskilt bidrag från Stichting Lezen. läser kan sägas vara en svensk motsvarighet i mindre skala och utan gratis böcker. Ytterligare exempel på en satsning inom Stichung Lezen är Lees mij! som syftar till att öka läslusten genom användning av multimedia. Projektet består av kortfilmer om skönlitterära böcker som skickas per e-post till elever under ett skolår. är ett samarbete mellan offentliga institutioner och materialet hämtas bl.a. från arkiven på Publieke Omroep, den nederländska motsvarigheten till SVT. Ytterligare ett projekt är De Inktaap, ett nationellt läs- främjandeprojekt för 15 till 18-åringar. Projektet går ut på att elever läser tre böcker som mottagit holländska litterära priser och bildar jurys på skolorna som tillsammans analyserar och bedömer böckerna. Elevernas bedömningar avgör vinnaren av De Inktaap- priset som delas ut vid en särskild ceremoni. Ett delvis liknande projekt är De Jonge (Den unga juryn) som riktar sig till elever i åldern . Det innefattar att ungdomar läser nyutgivna barn- och ungdomsböcker och röstar på deras favoriter. De fem bästa böckerna blir nominerade till . Ytterligare ett projekt är webbplatsen Boekenzoeker (Boksökaren) för bok- rekomendationer för barn i åldern . Syftet är att inspirera unga till läsning genom att upptäcka nya böcker och genrer. Ett annat projekt är De Nationale Voorleeswedstrijd (Den nationella högläsningstävlingen). Ungefär 80 000 barn och unga i samtliga regioner deltar och arrangemanget sker i samrabete med bl.a. folkbibliotek. Vid sidan av Stichting Lezen är Stichting Collective Propaganda van het Nederlandse Boek (CPNB) som grundades av holländska förlag och bokhandlar. Stiftelsen är en betydande läsfrämjande aktör som driver ett 20-tal olika läs- främjande projekt. I är en stor del av det läsfrämjande arbetet nära knutet till den viktiga läsfrämjande organisationen är ett forum för nya sätt att arbeta läsfrämjande och organiserar kampanjer och projekt i hela . Vidare genomför stiftelsen även forskning och undersökningar av t.ex. läsvanor i och utvärderar de insatser de genomför. De är således både är operativa och har en tydlig forskningsinriktning genom den omfattande verksamheten hos der Stiftung Lesen. Verksamheten vid Stiftung Lesen finansieras genom sponsorer och statligt bidrag. Stiftelsen genomför en mängd olika läsfrämjande initiativ och driver ett fyrtiotal olika läsfrämjandeprojekt i . Projekten riktar sig till olika målgrupper, såväl barn som vuxna. 36 Utöver och finns även i en läsfrämjande organisation kallad Stichting Lezen som genomför en mängd olika läsfrämjande insatser, se . De tre systerorganisationerna i , och samarbetar ofta och har även kontakt med schweiziska, italienska, franska och brittiska kollegor för erfarenhetsutbyte, forskning och samarbete i specifika projekt. På EU- nivå finns även plattformen EU-read för läsfrämjandeorganisationer i , i vilken dessa är medlemmar. familjen, förskolan och skolan är centrala delar i arbetet och insatserna riktar sig ofta till lärare och föräldrar. Stiftung Lesen utvecklar även lärarhandledningar för att stimulera och hjälpa lärare i deras litteraturundervisning.37 Några exempel på projekt är The Reading-Aloud Club (Vorlesepaten). Vorlesepaten innebär att cirka 8 000 volontärer över hela har högläsningssessioner för barn i olika miljöer. Volontärerna får utbildning av Stiftung Lesen genom seminarier och även på regional nivå kan mer utbildning erbjudas. Högläsningssessionerna ska vara ett komple- ment till den högläsning som äger rum i den ordinarie skol- undervisningen och kan ta plats i förskola, grundskola, på bibliotek och sjukhus eller t.ex. det på det lokala . Projektet är en del i initiativet som är ett gemensamt läsfrämjandeinitiativ från , Stiftung Lesen och Deutche Bahn som har pågått . publicerar även i KinderZEIT och magasinet för barn Zeit barnlitteratur för högläsning. Under en särskild högläsningsdag sätts fokus på betydelsen av högläsning i projektet .