sou · H0B39 · 2012-03-07 00:00:00 — Vid sidan av de utbuds- och efterfrågefaktorer som beskrivs i avsnitt 2.2, kan situationen på arbetsmarknaden påverkas av hur individen värderar vikten av att ha ett arbete. Om det finns skillnader mellan inrikes och utrikes födda i motivation för arbete, och/eller större acceptans för arbetslöshet, så skulle detta kunna vara en förklaring till den lägre sysselsättningsgraden bland utrikes födda. En positiv inställning till arbete kan öka individens vilja att överhuvudtaget ställa sig till arbetsmarknadens förfogande, och även medverka till att han eller hon söker arbete mer intensivt, vilket ökar chanserna att få ett arbete. För utredningens räkning har en analys genomförts för att belysa frågan om skillnader i utrikes och inrikes föddas sysselsättningsfrekvens beror på skillnader i inställning till arbete (se bilaga 3). Analysen baseras på intervjudata som omfattar drygt 2 000 Situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda personer som var arbetslösa eller som fått ett arbete . Individernas svar på påståendet det är mycket viktigt att ha ett arbete har använts som beroende variabel i en skattning som också tar hänsyn till olika bakgrundsfaktorer som varifrån i världen personen kommer, vilken utbildning personen har, familjesituation, disponibel familjeinkomst och hur länge man har bott i landet. Resultaten visar entydigt att arbetssökande utrikes födda kvinnor och män har samma eller en mer gynnsam inställning till arbete som inrikes födda arbetssökande. Skattningen visar att personer födda utanför är mer positivt inställda till arbete än personer födda i , och att gifta eller sammanboende är mer positivt inställda än ogifta. Personer som har barn är däremot mindre positivt inställda till arbete än de som har äldre barn eller inga barn. Skattningen ger ingen signifikant effekt av kön, vilket tolkas som att det i detta sammanhang inte finns någon skillnad i inställning till arbete mellan kvinnor och män. Anm: Standardfel inom parantes. *= signifikant på tio procents nivå, **= signifikant på fem procents nivå, ***= signifikant på en procents nivå. Utelämnade kategorier är: Född i , man, ogift, icke sammanboende eller änka/ling, har barn eller inga barn, har högst universitetsutbildning, har hög inkomst, invandrat efter 1980. Källa: , bilaga 3. Situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda Den högre arbetslösheten bland utrikes födda jämfört med inrikes födda kan därmed inte förklaras med hänvisning till ett svagare intresse för att arbeta bland utrikes födda, vare sig bland kvinnorna eller bland männen. Resultaten visar i stället att arbetssökanden som är födda utomlands värderar arbete högre än arbetssökanden som är födda i . Drygt nio av tio kvinnor och män födda utanför anger att det är viktigt att ha ett arbete, vilket kan jämföras med åtta av tio av de arbetssökande inrikes födda. De utrikes födda upplever även ett större yttre socialt tryck att arbeta än vad arbetssökande födda i gör. Fyra av tio utomeuropeiskt födda kvinnor respektive sju av tio utomeuropeiskt födda män anger att det är mycket viktigt för anhöriga och vänner att de har ett arbete. Bland kvinnor och män födda i är det tre av tio som uppger att det är mycket viktigt. Det är också färre utrikes födda som upplever att det finns fördelar med att vara arbetslös. Dessutom visar resultaten att utrikes födda kvinnor och män som söker arbete har en högre jobbsökarfrekvens än inrikes födda, samt att de oftare tar direktkontakt med potentiella arbetsgivare. Utredningens underlagsrapport visar därmed att utrikes födda kvinnor och män som söker arbete värderar ett jobb mycket högt, och de söker också arbete mer intensivt än inrikes födda för att öka chanserna att få ett arbete. Den högre arbetslösheten bland utrikes födda kan därmed inte förklaras med inställningen till arbete. Studien kan dock inte ge svar på frågan om inställningen till arbete påverkar utrikes föddas arbetskraftsdeltagande, eftersom den baseras på intervjuer med personer som alla deltar i arbetskraften och som är aktivt arbetssökande. Det saknas i stor utsträckning studier som belyser inställningen till arbete bland personer som står utanför arbetskraften.1 Vissa av de studier som genomförts som har ett mer omfattande urval fokuserar dessutom på en särskild undergrupp. I en dansk studie undersöks attityder till arbete bland 700 kvinnor och män födda i och 1 200 kvinnor och män födda i , och i åldern 18–. Urvalet drogs från folkbokföringsregistret och omfattar både personer i och utanför arbetskraften. Studien visar att de utrikes födda danskarna – både kvinnor och 1 De studier som finns, bl.a. en dansk intervjustudie bland 200 kvinnor (Breidahl, 2007a) och Arbetsförmedlingens studie med fokusgrupper med cirka 50 kvinnor i utanförskap (Ramböll, 2010a; Arbetsförmedlingen, 2011b) pekar på att de flesta kvinnorna vill ha ett arbete. Situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda män – generellt är mer negativt inställda till att ta emot ekonomiska bidrag. De är även i högre grad än personer födda i villiga att flytta för att få ett arbete och att ta ett arbete med lägre lön i händelse av arbetslöshet. Vidare visar undersökningen att utrikes födda kvinnors lägre sysselsättning inte beror på religiösa värderingar och normer. Sannolikheten att en utrikes född kvinna, som enligt egen utsago är mycket religiös saknar sysselsättning, är inte högre än för en utrikes född kvinna som är ateist, allt annat lika (Deding och , 2006). Från finns en undersökning av inställningen till arbete bland drygt 600 muslimska kvinnor födda i och . Samtliga kvinnor i studien saknade arbete, men angav att de aktivt sökte arbete. Nästan alla kvinnorna stod därmed utanför arbetskraften. av kvinnorna i studien uttrycker att de skulle vilja ha ett arbete, medan inte önskar arbeta. Valet att stå utanför arbetskraften bottnar i första hand i de upplevda möjligheterna att arbeta, inte i synen på arbete på ett principiellt plan. Hälften av kvinnorna anger att den främsta orsaken till att de inte förvärvsarbetar är ansvaret för hem och barn. Tre av tio kvinnor anger bristande kvalifikationer och kunskaper i engelska som den främsta orsaken till att de inte arbetar. I likhet med den danska studien indikerar även den brittiska undersökningen att det saknas samband mellan graden av religiositet och sysselsättning. Ingen av de drygt 600 kvinnorna uppger att det är mot islam att kvinnor förvärvsarbetar, och anger att det är emot familjens heder, izzat (Dyke och , 2009). Det fragmentariska empiriska underlaget gör det svårt att dra säkra slutsatser om eventuella skillnader i inställningen till arbete mellan inrikes och utrikes födda personer som står utanför arbetskraften. De studier som genomförts i andra länder indikerar dock att bristande vilja att arbeta inte är den främsta förklaringen till att utrikes födda kvinnor deltar i arbetskraften i mindre utsträckning än inrikes födda. Kulturella eller religiösa värderingar förefaller inte heller vara relevanta förklaringsfaktorer till det lägre arbetskraftsdeltagandet. Situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda 2.4Tidiga insatser för att underlätta etableringen på arbetsmarknaden Trösklarna för utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden är särskilt höga i . Bidragande orsaker är att de flesta nyanlända har begränsade nätverk i det svenska samhället och svaga kunskaper i svenska språket. Arbetslivserfarenhet och utbildning från hemlandet minskar dessutom ofta i värde vid migration till ett nytt land. Forskning visar att ett fördröjt arbetsmarknadsinträde för invandrare, på samma sätt som för ungdomar, kan ha långvariga negativa arbetsmarknadseffekter (, 2005; och , 2007). I ekonomiska termer brukar detta kallas för scarring, en effekt som innebär att arbetslöshetsperioden lämnar spår hos individen som påverkar sannolikheten att få ett arbete även . En empirisk studie som följt individer –2003 konstaterar att kontakter med arbetsgivare och sociala nätverk har stor betydelse för inträdet på arbetsmarknaden för nyanlända invandrare (m.fl., 2007). Eftersom flytten till ett nytt land medför att en del av humankapitalet går förlorat kan också tidiga investeringar i utbildning som kan förkorta vägen in på arbetsmarknaden förväntas vara samhällsekonomiskt effektiva (, 2010). Även har i sina rekommendationer till medlemsländerna om utformningen av en effektiv integrationspolitik tagit fasta på vikten av tidiga, arbetsmarknadsinriktade insatser för etableringen i det nya landet (Europeiska kommissionen, 2007; 2010). Betydelsen av att prioritera tidiga insatser för personer som riskerar långvarig arbetslöshet har också uppmärksammats inom arbetsmarknadspolitiken. Modeller för profiling har utvecklats i ett antal länder i syfte att kunna identifiera vem som riskerar långtidsarbetslöshet och möjliggöra tidiga insatser för dem som behöver detta (och , 2010). har även Arbetsförmedlingen börjat tillämpa ett sådant bedömningsstöd. I detta uppmärksammas olika individegenskaper som t.ex. låg utbildning, funktionsnedsättning och om personen är nyanländ invandrare bland de kriterier som ska vara vägledande för prioriteringen av tidiga insatser. För att påskynda inträdet på arbetsmarknaden erbjuds vuxna flyktingmottagna, som är gruppen med längst etableringstid, särskilda etableringsinsatser i (prop. 2009/10:60). Situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda gruppen flyktingmottagna ingår flyktingar, andra skyddsbehövande och deras anhöriga som ansökt om uppehållstillstånd efter den skyddsbehövande. Insatserna omfattar språkundervisning, samhällsorientering och arbetsförberedande insatser och kan pågå med möjlighet till överhoppningsbar tid vid sjukdom eller vård av barn på heltid. Inriktningen och upplägget på insatserna fastställs av Arbetsförmedlingen i en individuellt utformad etableringsplan som ska upprättas från första folkbokföringen i en kommun. En nyanländ flyktingmottagen person har även rätt att välja en etableringslots som ska hjälpa personen att hitta vägar in på arbetsmarknaden. Vid deltagande i etableringsinsatser utgår en särskild statlig etableringsersättning. Ersättningen är individuell och påverkas inte av hushållsstorlek eller inkomsterna hos andra personer i hushållet. På detta sätt ges både kvinnor och män incitament att delta i och fullfölja de insatser som ingår i etableringsplanen. Rätten till de särskilda etableringsinsatserna och till etableringsersättningen omfattar inte andra nyanlända invandrare, exempelvis övriga anhöriginvandrare. De har varken rätt till etableringsplan eller tillgång till Arbetsförmedlingens särskilda insatser för att hjälpa flyktingmottagna att snabbt komma i arbete. I Arbetsförmedlingens instruktion anges dock att myndigheten har ett särskilt ansvar för att erbjuda nyanlända invandrare insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbetsmarknaden. Myndighetens roll är att vara stödjande, samordnande och pådrivande i förhållande till berörda parter. Exempel på åtgärder som finns till förfogande för övriga nyanlända invandrare är instegsjobb och valideringsinsatser. Många kommuner har också särskilda verksamheter som riktar sig till nyanlända som saknar arbete och inkomst. Undervisning i svenska för invandrare (sfi) ska kommunerna erbjuda alla vuxna som har behov av detta. Från infördes även möjligheten att få en s.k. sfi-bonus i samtliga kommuner (prop. 2009/10:188). Bonusen, som syftar till att förstärka nyanländas incitament att snabbt lära sig svenska, kan betalas ut till nyanlända invandrare (ej arbetskraftsinvandrare och studerande) som uppnår minst godkänt på kurs B på studieväg 1, kurs C på studieväg 2, eller kurs D på studieväg 3 i sfi från utbildningens start och från första folkbokföring i landet. Situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda I Budgetpropositionen aviserade också regeringen att kommunerna ska erbjuda samhällsorientering även till andra grupper än de som omfattas av etableringslagen. Regeringen har ännu inte återkommit med förslag till vilka övriga grupper som ska omfattas och när denna utökade skyldighet ska träda i kraft. Samhällsorienteringen syftar till att underlätta de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet genom att ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället. Den ska enligt förordningen (2010:1138) erbjudas efter det att en etableringsplan har upprättats och normalt vara avslutad i landet. 2.5Vård av barn kan leda till senarelagd etablering Färre kontakter och insatser den Föräldrapenningen infördes för att ge föräldrar bättre möjligheter att kombinera ansvar för barnen med förvärvsarbete (se vidare kapitel 3). Möjligheten till betald föräldraledighet har också ökat kvinnors arbetskraftsdeltagande jämfört med om denna möjlighet inte hade funnits (Thoursie, 2005). En lång frånvaro från arbetsmarknaden, som vid ett omfattande uttag av föräldrapenning, kan dock försvåra arbetsmarknadsetableringen för alla som saknar anknytning till den svenska arbetsmarknaden. För nyanlända utrikes födda kan uteblivna kontakter och insatser i göra det svårare att bygga upp humankapital som exempelvis svensk arbetslivserfarenhet och kunskaper i svenska jämfört med personer som deltar i etableringsinsatser. Ett omfattande uttag av föräldrapenning kan även innebära sämre möjligheter för den nyanlända att bygga upp sitt humankapital efter föräldraledigheten. Trösklarna för kontakt med centrala aktörer som kommunen och Arbetsförmedlingen riskerar att höjas ju en person vistas i med få kontakter utanför den närmaste familjen. I ett pilotprojekt genomförde Arbetsförmedlingen cirka 40 fokusgruppsintervjuer med utrikes födda kvinnor i utanförskap respektive med aktörer som arbetar för att främja deras etablering i samhället. I avrapporteringen konstateras att ett av de främsta hindren för etableringen är bristande kontakt med Arbetsförmedlingen och andra centrala aktörer. I de fall kontakt är etablerad går den ofta via Situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda mannen eller barnen, vilket försätter kvinnan i en beroendeställning (, 2010a). En lång frånvaro från arbetsmarknaden, som av vård av barn eller sjukdom, kan ytterligare öka avståndet mellan målgruppen och övriga samhället. Meritutbildning, en aktör som bedriver verksamhet för hemarbetande kvinnor, berättar i fokusgrupperna att den största utmaningen är att få till stånd den första kontakten. Att bjuda in fungerar sällan, utan det bästa alternativet är att arbeta uppsökande och gå dit klienterna befinner sig. För nyanlända som har rätt till särskilda etableringsinsatser kan ett längre uttag av föräldrapenning medföra att de förlorar denna möjlighet till särskilt stöd. Nyanlända flyktingar, skyddsbehövande i övrigt och deras anhöriga har rätt till insatserna i . Möjlighet till överhoppningsbar tid finns vid uttag av föräldrapenning om uttaget sker på heltid. än innebär dock att man avbryter insatserna och inte har möjlighet att återkomma. Också vid uttag av föräldrapenning på deltid minskar den faktiska möjligheten att delta i etableringsinsatser, eftersom etableringsperioden inte förlängs vid ett deltagande på deltid. Nyanlända kvinnor tar föräldrapenning innan de fått fotfäste på arbetsmarknaden Det är i första hand kvinnor som antingen omfattas av flyktingmottagandet eller hör till gruppen övriga anhöriginvandrare som tar ut föräldrapenning i . Bland kvinnor mellan i dessa grupper tog ut föräldrapenning . Det kan jämföras med av männen (18–) i flykting- och anhöriggruppen respektive av kvinnorna i gruppen övriga invandrare.2 Drygt hälften av de nyanlända mammorna i flykting- och anhöriggruppen som tog ut föräldrapenning 2009 hade ett uttag , och var fjärde hade ett uttag . Mycket få personer i dessa grupper har rätt till en inkomstbaserad ersättning, utan de erhåller nästan uteslutande grundersättningen på per 2 Enligt och (2008) är antalet invandrare från EU-länder som kommit till för att arbeta och som fortfarande befinner sig i lägre än vad statistiken visar, eftersom flytt från inte alltid anmäls. Andelen av föräldrarna från andra EU-länder som tar ut föräldrapenning är därmed sannolikt högre än vad statistiken visar. Situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda dag (avsnitt 4.3). Belopp innebär därmed att kvinnorna vanligen tar ut föräldrapenning för vård av barn på heltid. Källa: , . De nyanlända kvinnorna som tog ut föräldrapenning 2009 saknade mycket ofta inkomst från arbete (se figur 2.9). Det gäller även de mammor som tog ut föräldrapenning med och som alltså inte tog ut föräldrapenning på heltid . Avsaknaden av löneinkomst indikerar att de flesta nyanlända kvinnor som tar ut föräldrapenning gör detta innan de hunnit etablera sig på arbetsmarknaden. Papporna tycks i högre grad ta ut föräldrapenning efter att de etablerat sig på arbetsmarknaden. Situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda <10 tkr 10-30 tkr 30-50 tkr > 50 tkr Ej f.p <10 tkr 10-30 tkr 30-50 tkr > 50 tkr Ej f.p Anm: Uppgifterna avser personer som folkbokfördes i –2009. Källa: , . Full föräldrapenning också för större barn Nyanlända föräldrar kan ta ut föräldrapenning för både utrikes födda barn och barn som föds i fram tills dess att barnet fyller . Det är möjligt eftersom rätten till föräldrapenning är knuten till barnets och vårdnadshavarens bosättning (folkbokföring) i . Omfattningen av nyanlända mammors och pappors uttag av föräldrapenning påverkas därmed både av om de Situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda tar ut dagar för vård av äldre barn (upp till ) som invandrat tillsammans med dem och av om de vårdar barn som föds efter invandringen till . För vissa nyanlända föräldrar finns därmed möjligheten att vårda barn med föräldrapenning (se vidare kapitel 4). fick cirka 9 500 utrikes födda barn 0–uppehållstillstånd eller uppehållsrätt i , vilket var något fler än föregående år.3 Vart fjärde barn (ca 2 300) hörde till gruppen flyktingmottagna. Bland övriga anhöriginvandrare som fick uppehållstillstånd var cirka 1 200 barn . Det motsvarade av alla de utrikes födda barn 0–som fick uppehållstillstånd eller registrerad uppehållsrätt detta år. Övriga var framför allt barn till EU/EES-medborgare eller till arbetskraftsinvandrare. Åldersfördelningen inom både anhörig- och flyktinggruppen är jämn. av barnen som fick uppehållstillstånd var eller äldre. Andelen barn av det totala antalet barn som beviljats uppehållstillstånd som flykting- eller anhöriginvandrare har varierat mellan –2011. Eftersom uppehållstillstånd som söks för anknytning till en i bosatt person kan beviljas och invandringen ske året efter är barnen i genomsnitt något äldre vid invandringstillfället än vad statistiken över ålder vid beviljat uppehållstillstånd anger. Antalet barn som beviljades uppehållstillstånd i gruppen flyktingmottagna minskade markant (figur 2.10). Detta kan till stor del förklaras med ändrade förutsättningar för prövning av uppehållstillstånd efter Migrationsöverdomstolens beslut och början av 2010 om skärpta krav för fastställande av den sökandes identitet. Förändringen påverkade framför allt möjligheterna att få uppehållstillstånd för anhöriga till flyktingar från och , vilka till följd av situationen i sitt hemland har mycket svårt att uppvisa de handlingar som krävs för att styrka identiteten. Andelen beviljade ansökningar om uppehållstillstånd av anknytningsskäl för sökande från minskade till följd av detta från 2010. Gruppen flyktinganhöriga som inte har kunnat beviljas uppehållstillstånd består till huvuddelen av kvinnor och barn vars män respektive fäder redan befinner sig i . 3 Adoptivbarn är exkluderade. Situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda Anm: Observera att uppehållstillstånd som söks på anknytning till en i bosatt person kan beviljas och invandringen ske året efter. I gruppen flyktingmottagna ingår även barn som beviljats uppehållstillstånd till följd av verkställighetshinder. Migrationen har i sig en positiv inverkan på barnafödandet efter ankomsten till , vilket brukar kallas migrationseffekten. Benägenheten att få barn är som störst bland utrikes födda kvinnor Situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda som varit i . Särskilt stor är migrationseffekten bland kvinnor som invandrar från medel- och låginkomstländer utanför , och som i första hand kommer till som flyktingar eller som anhöriginvandrare (SCB, 2008). Otrygga levnadsförhållanden i hemlandet i kombination med migrationen kan leda till att flyktingar skjuter upp barnafödandet till ankomsten till . Bland anhöriginvandrare kan ett högt barnafödande i förklaras med familjebildning och att familjer återförenas. Utrikes födda personer i allmänhet och utrikes födda kvinnor i synnerhet har en lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda personer, även i landet. Särskilt stora svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden möter kvinnor inom grupperna flyktingmottagna och anhöriginvandrare. Sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda har trendmässigt ökat , för kvinnor med . Att utrikes födda har ett sämre arbetsmarknadsutfall än inrikes födda kan förklaras med en kombination av utbuds- och efterfrågefaktorer. Nyanlända kvinnor möter dubbla trösklar. Som nyanlända har de ofta ett för den svenska arbetsmarknaden mindre relevant humankapital och ett sämre nätverk, vilket påverkar möjligheten att få ett arbete. Som kvinnor tar de ett större ansvar för det obetalda hemarbetet, vilket tillsammans med andra faktorer påverkar möjligheten att delta i arbetskraften. Utrikes födda kvinnors och mäns lägre sysselsättningsgrad tycks dock inte bero på en bristande vilja att arbeta. I stället visar utredningens skattningar att arbetssökande utrikes födda kvinnor och män har en för arbetsmarknadsutfallet potentiellt sett mer gynnsam inställning till arbete än vad arbetssökande personer födda i har. De söker också arbete mer intensivt än inrikes födda. Den i är särskilt betydelsefull för en lyckad integration. Det är då ett nytt språk ska läras in, nya nätverk ska byggas och kompetensen byggas på eller översättas så att den blir gångbar i det nya landet. Forskning visar att ett fördröjt arbetsmarknadsinträde för invandrare, på samma sätt som för ungdomar, kan ha långvariga negativa arbetsmarknadseffekter. För nyanlända föräldrar kan ett långt och intensivt uttag av föräldrapenning Situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda försvåra eller skjuta upp möjligheterna att delta i sfi och andra arbetsförberedande insatser. Trösklarna för kontakt med centrala aktörer som kommunen och Arbetsförmedlingen riskerar att höjas ju en person vistas i med få kontakter utanför den närmaste familjen. För nyanlända som omfattas av etableringslagen medför dessutom en för lång frånvaro att de förlorar rätten till etableringsersättning och de särskilda etableringsinsatserna. Det är i första hand nyanlända kvinnor inom grupperna flyktingmottagna och övriga anhöriginvandrare som tar ut föräldrapenning. De allra flesta av dessa kvinnor saknar löneinkomst, vilket visar att föräldrapenning ofta tas ut innan mammorna hunnit etablera sig på arbetsmarknaden. Föräldrapenning kan tas ut för både inrikes och utrikes födda barn fram tills dess att barnet fyllt . beviljades 9 500 utrikes födda barn uppehållstillstånd i . Bland barnen som hör till flykting- och anhöriggruppen var eller äldre. Migrationen har också ett positivt samband med barnafödandet i . Särskilt stor är migrationseffekten bland kvinnor som kommer som flyktingar och anhöriginvandrare. Dagens föräldraförsäkring infördes , och ersatte då den tidigare moderskapsförsäkringen som gav mammor möjlighet att vara hemma med barnen när de var små. Genom föräldraförsäkringen fick också männen möjlighet att vara hemma med sina barn på samma villkor som kvinnorna. Den nya försäkringen innebar även, till skillnad från moderskapspenningen, att ersättningen blev pensionsgrundande och skattepliktig.