sou · H0B321 · 2012-03-30 00:00:00 — Ett sådant exempel är som erbjuder logistiklösningar för skogsindustrin som tillsammans med kund utvecklat ett system för effektivare och flexiblare planering av order och resurser. Flertalet av företagen i studien har, oavsett bransch, arbetat med någon form av integrerande affärssystem. En viktig poäng med sådana system är den möjlighet till utveckling av företagets processer som systemen ger. Den sammanfattande bedömningen av intervjuerna är att fokus i första hand ligger på processinnovationer. Innovationer och förnyelse av företagets processer för att utveckla såväl nyttan för kunden som effektiviteten i verksamheten. Organisationsinnovation kan definieras som införande av en ny organisatorisk modell i företagets affärsverksamhet (inklusive informationshantering), i arbetsorganisationen eller i de externa relationerna. I studien finns inget exempel på en renodlad organisationsinnovation. Däremot kan vi se exempel på hur en utveckling av it-stödet för att få bättre överblick och kontroll i verksamheten har möjliggjort en förändrad och förbättrad organisation. En utveckling av organisationen som i ett par företag har inneburit sänkt sjukfrånvaro och personalomsättning. har utvecklat ett integrerat system för bland annat planering och produktion som även inneburit en förnyelse av organisationen genom att personalen fullt ut kan jobba på distans från sin bostad. Även företag som Ägg och Guldbolaget illustrerar vad en organisatorisk innovation kan innebära. Det är värt att understryka att huvudsyftet med it-utvecklingen i de här fallen inte var en organisatorisk innovation utan att utveckla kvali- Intervjuer med småföretag om it-användning tet och effektivitet i verksamheten genom processinnovation. Organisationsinnovationen fick man så att säga på köpet. Flera företag i studien utgör exempel där it har möjliggjort utveckling av en helt ny affärsmodell, ett helt nytt sätt att driva och finansiera verksamheten. Det gäller självklart företag som Lyko Hair, Brandos och InExchange. Företag vars affärsmodell och verksamhet baseras på e-handel eller nätbaserade e-tjänster. Det finns även andra exempel på affärsmodellinnovation i studien. Ett intressant exempel är BRA Fjäll som utvecklat ett GPS- baserat system för att förbättra övervakning och planering av spårprepareringen. Systemet gav även information som används i ett nytt kunderbjudande och som går att ta betalt för i form av ett spårkort. Den nya affärsmodellen innebar en lösning på de problem som fanns med att finansiera utveckling och underhåll av spårsystemet så länge som det inte fanns några möjligheter att ta betalt för tjänsten. Även Listspecialisten i kommun har genom en webbplats och e-handelstjänst utvecklats från ett företag med en regional marknad till en specialiserad och nischad tillverkare på den svenska marknaden. Kundperspektivet kopplat till innovationsviljan Ovan har vi redovisat vad det är för slags innovation och förnyelse som utvecklingen av it-stödet har bidragit till. Kopplat till det är också frågan om hur företagens innovationsprocesser ser ut och hur dessa har förnyats genom ett utvecklat it-stöd. Kundnytta och kunddialog är ett par begrepp som illustrerar det perspektiv som återkommer genom hela studien. Det präglar också i hög grad hur företagen ser på sina innovationsprocesser. För att lyckas med att skapa värde med kunden är det många av företagen som framhåller vikten av att etablera en ny samverkansrelation med kunden och komma bort från ett traditionellt kund-leverantörsförhållande. Denna samverkan mellan kunden och leverantören måste även prägla företagens innovationsprocesser för att tidigt fånga upp kundens Intervjuer med småföretag om it-användning behov och intresse och i någon mening göra kunden medskapande i processen. framhålls som en viktig skillnad mellan tillverkande och tjänsteföretag i produktutvecklingen att tjänsteföretagen har mer fokus och större möjligheter att involvera kunden direkt i utvecklingsprocessen genom samverkan. De tillverkande företagen anses inte ha samma förutsättningar att göra detta. Det finns säkert fog för denna observation. är det värt att understryka att det fokus på konkurrenskraft och kundnytta som genomsyrar företagen i studien även präglar hur man ser på innovationsprocesserna. Detta genom att processen på ett tydligt sätt tar sin utgångpunkt i kunden och kundens behov. En viktig del i detta är också att komma bort från ett fokus på massproducerade produkter till processer för att stödja utvecklingen av personifierade och kundanpassade lösningar i korta serier. Något som är en central förutsättning för konkurrenskraften för flera av företagen i studien. Flera företag i studien är exempel på detta. Cormery Competence som hade dialogen med en krävande och stor kund, , som drivkraft för utvecklingsarbetet är ett exempel. Ett annat är som utvecklade ett stöd för effektiv produktionsplanering tillsammans med en av sina kunder. 9.5Betydelsen av offentligt stöd Frågan om vilken roll det offentliga kan ha för att stödja en utvecklad it-användning i småföretag är viktig och rör en rad olika aktörer på nationell och regional nivå. Det kan handla om , länsstyrelser, regionförbund och men också exempelvis regionala klusterinitiativ som ofta driver sin verksamhet med offentlig finansiering. Fallstudierna visar att tio av företagen har genomfört sin itutveckling med någon form av stöd från offentliga aktörer. Stödet har ofta varit begränsat. Satsningen på att utveckla it-användningen har ingått som en självklar del i det kontinuerliga arbete som man driver för att utveckla verksamheten och konkurrenskraften. Det offentliga stödet tycks vara av mer kompletterande natur. Vilken typ av offentligt stöd som företagen i studien fått illustreras i tabellen nedan. Intervjuer med småföretag om it-användning Källa: Kontigo. Några av företagen uppger att de deltar i olika typer av kluster- eller nätverkssamarbeten där förutom andra företag inom samma bransch även offentliga aktörer och universitet och högskola ingår. Vimeks arbete med att utveckla och använda datorsimulering för att testa nya produkter och produktvarianter har skett inom ramen för det skogstekniska klustret i samverkan med andra företag samt med . Mikromakarna i medverkar i nätverkssamarbete med andra företag inom sin bransch som stöd för kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte samt för medverkan Intervjuer med småföretag om it-användning Även Process Produkter i samverkan med andra företag inom ramen för klusterinitiativet FindIT i Dalarna- . I stor utsträckning är detta satsningar som baseras på finansiering från offentlig sektor och . Stöd som erbjuds i kluster och nätverk är av begränsad ekonomisk omfattning. Värdet av stödet ligger mer i skapandet av nätverk, erfarenhetsutbyte samt gemensamt lärande. Offentligt stöd för förstudier och utveckling av tjänster och produkter De offentliga aktörernas roll vad gäller finansiellt stöd till nya produkter, verksamheter eller utvecklingsprojekt är inte speciellt framträdande bland exempelföretagen. Några exempel finns emellertid där utvecklingsarbetet till en del baserats på offentlig finansiering. inledde sitt utvecklingsarbete med en förstudie som kunde finansieras inom ramen för ett strukturfondsprojekt. InExhange, som har haft stort behov av finansiellt stöd för att utveckla produkt och verksamhet har erhållit visst stöd av och . har gått in med kapital som ägare i bolaget. som ledde utvecklingsarbetet med en ny lösning för längdspårsystemet i och Ramundberget kunde göra detta med stöd från i . investerar cirka 50 000–i teknikutveckling. fick företaget stöd av Verket för näringslivsutveckling () för att utveckla en specifik bevakningsfunktion som medfört att kunderna nu kan prenumerera på enstaka ord eller uttryck i databaserna. har haft investerings- och företagsstöd för inköp av teknik, såsom robotar. Två företag har fått ett begränsat stöd i form av konsultcheckar. Gotlandsägg fick av investeringen för att utveckla ett affärssystem i slutfasen av utvecklingsarbetet. Guldbolaget fick också stöd i form av konsultcheckar. I förhållande till de totala investeringarna på ca 14 miljoner , var emellertid detta stöd begränsat. uppger att de inte mottagit något som helst offentligt stöd. Dessa företag är Cormery Competence, Automatsvarvning, Lammet , Lyko Hair och WEMO Automation. Listspecialisten har mottagit visst stöd i form av transportbidrag men detta stöd syftade inte till att utveckla it-användningen. Intervjuer med småföretag om it-användning Finansiering av it-användning en utmaning för företagen Flera av företagen pekar på de problem som är förknippade att finansiera större utvecklingssatsningar. Bland annat är det ofta förknippat med dyra investeringar. WEMO Automation som utvecklat och infört system för produktionsstyrning helt av egen kraft menar att just när det gäller större och mer genomgripande investeringar för att utveckla företagets konkurrenskraft så kan det vara motiverat med någon form av offentligt stöd. Några företag, exempelvis Brandos, menar att offentligt stöd framförallt är betydelsefullt för små företag, som kan ha svårt att attrahera riskkapital. Offentligt stöd kan få företagen att växa i snabbare takt än de annars hade haft möjlighet till. har bättre chanser att attrahera externt kapital och är därför inte lika beroende av offentliga medel menar intervjupersonen. InExhange, som bygger företaget kring en helt ny it-baserad tjänst, ser problem i hur systemet för finansiering fungerar i . Det är relativt lätt att få den inledande såddfinansieringen. Steget efter, när man skall ta en affärsidé eller prototyp till marknaden, då är det väsentligt svårare att hitta finansiering. Det handlar då om betydligt större summor och det är i denna fas svårt att hitta såväl privat som offentlig finansiering. Flera av de intervjuade framhåller att det är svårt att veta vilken typ av offentligt stöd som finns att tillgå som företagare och var man kan vända sig för information. Vissa intervjupersoner ser också en risk i att mindre företag kanske inte känner till att det finns möjlighet att ansöka om medel. Därför efterfrågas större tydlighet och mer information kring vad som erbjuds. Några av de tillfrågade efterfrågar en organisation eller liknande med uppgift att hänvisa företag vidare. Dessutom har några intervjupersoner tagit upp att det är tidskrävande att ansöka om stöd. De upplever även att systemet är oförutsägbart och föränderligt, vilket gör det svårt för företagaren att förstå motiven till att stöd beviljas eller avslås. De företag som mottagit stöd är genomgående nöjda med att de kunnat få ta del av detta. Fallstudierna visar att stödet i de aktuella företagen inte varit styrande för vilken typ av investering som genomförts. Snarare har företaget tagit fram en idé Intervjuer med småföretag om it-användning och strategi och stödet har ökat förutsättningarna för att möjliggöra utvecklingsarbetet. I vissa fall har det varit en förutsättning för att kunna genomföra omfattande förändringsarbete, exempelvis för BRA Fjäll. I vissa fall har stödet varit relativt litet givet storleken på investeringen, exempelvis Guldbolaget som fått konsultcheckar. De företag som är medlem i kluster eller nätverk har sett det som en stor tillgång att testa prototyper, hålla sig informerad, utveckla kompetensen och ta del av erfarenheter. Detta kan exempelvis vara ett sätt att undvika användning av dyra konsulter. Fallstudierna visar att flera av företagen efterfrågar större tillgång till och information om existerande nätverk. Även utbildningsinsatser inom exempelvis it-området efterfrågas av vissa. Misstänksamhet mot ekonomiskt stöd Trots att flera är positiva till det stöd som tillhandahållits finns det även viss kritik bland intervjupersonerna. Kritiken handlar främst om att ekonomiskt stöd riskerar leda till felinvesteringar, eftersom stödet ofta upplevs vara kopplade till vissa krav. Dessutom menar några att det finns en risk att stödet går till företag eller personer som egentligen inte är så intresserade eller drivna inom området, eller till investeringar som inte är så genomtänkta, varför det i slutändan kanske ändå inte fungerar. Alla intervjupersoner betonar vikten av kunskap, intresse och engagemang. Utan detta riskerar betydelsen och effekten av teknikutvecklingen att bli låg. En kritik som framförts är att ekonomiskt stöd riskerar att konservera branschen. Framförallt har detta lyfts gällande lantbruket där stöd kan ge möjlighet att överleva utan att utvecklas. Detta kan försvåra för de lantbrukare som vill utveckla sin verksamhet. Utbyggnad av it-infrastrukturen efterfrågas En annan viktig fråga som tagits upp av flera intervjupersoner är att mobil- och bredbandsuppkopplingen inte är tillräcklig i delar av landet. Detta trots att det har gjorts betydande investeringar. Bilden är att kraven på uppkoppling och tillgänglighet har ökat. För företagen är detta ett reellt problem. Det medför att vissa it-inve- Intervjuer med småföretag om it-användning steringar inte går att genomföra, samt försvårar möjligheten att arbeta hemifrån. Det försvårar även etablering av vissa företag på glesbygden. Fortsatt utvecklingen av infrastruktur för kommunikation i form av mobiltäckning och bredband betonas av flera företag, såsom Automatsvarvning, och samt lantbruksföretaget i studien. 9.6Övergripande slutsatser från studien En slutsats från studien är att för företagen och entreprenörerna är utvecklingen av verksamheten och affären en ständigt pågående process. Utveckling och förnyelse av verksamheten är inte något som görs , utan något man arbetar med för att möta kraven från marknaden på kundnytta och effektivitet. När ett steg tagits i att förnya och utveckla verksamheten flyttas fokus till andra delar av verksamheten för att identifiera brister och potentialer att utveckla och ta tillvara. Då är det inte heller självklart att it står i fokus i nästa steg i utvecklingen och förnyelsen. IT – ett medel för att utveckla verksamheten Företagen i studien ser i stor utsträckning it som ett medel för att utveckla verksamheten. Ett medel som inte har ett egenvärde utan skall vägas mot andra arbetssätt och metoder för att utveckla och förnya verksamheten. Ett exempel är Lyko som har transformerat sin verksamhet från en hårsalong till e-handel kring hår- och hudvård. ligger fokus på utvecklingsarbete inte på den itbaserade e-handelslösningen utan på frågor som rör marknadsföring av tjänsten på webben och i sociala medier samt hur man skall lösa frågor kring lager och logistik. Fokus på kundnytta, effektivitet och integration i utvecklingsarbetet Några nyckelord för företagen i studien när det gäller att stärka konkurrenskraften i företaget med stöd av it har varit kundnytta, integration och effektivitet. Dessa perspektiv (ett externt, ett internt och ett gränsöverskridande) genomsyrar i hög grad företagens idéer om vad som är nästa steg i utvecklingen av it-stödet. Detta handlar inte om färdiga idéer till system utan mer en inriktning för Intervjuer med småföretag om it-användning hur it-stödet för utvecklas för att bidra till att öka företagens konkurrenskraft. Detta kan handla om att utveckla och förfina de integrerande system man har för överblick, planering och kontroll av verksamheten. Flera av företaget framhåller detta och att detta handlar om att bättre ta tillvara potentialen till effektivitet och kundnytta genom att använda de system man har på ett mer optimalt sätt. Något som exempelvis Process Produkter framhåller som ett viktigt nästa utvecklingssteg. Andra företag pekar på vikten att utveckla it-stödet för att stödja kundnyttan och effektiviteten i verksamheten. Detta genom lösningar där kund och företag samverkar även i utveckling och användning av systemen och öppnar upp sina system för varandra. Detta för att ytterligare utveckla flödet från beställning till produktion och leverans till fakturering. Något som förutsätter en utveckling av it-stödet så att det möjliggör en integration mellan företagets samt kundens eller leverantörens system. Utredningen ska enligt direktiven göra en internationell utblick. I första hand ska vi enligt direktiven använda oss av internationella analyser som Tillväxtanalys gjort rörande åtgärder som syftar till att främja småföretagens it-användning. Att hämta in internationella exempel och erfarenheter är värdefullt för att få ökad förståelse för andra länders syn på, och främjande av, it-användningen i små och medelstora företag. rankas ofta högt avseende it-mognad. finns tecken på att de svenska små och medelstora företagen inte utmärker sig beträffande it-användning jämfört med andra länder. En rapport som Tillväxtanalys genomförde visar t.ex. att svenska företag inte tycks använda sig av it i den dagliga verksamheten på ett sätt som motsvarar förväntningarna utifrån olika internationella rankingar. I rapporten presenteras i första hand statistik på europeisk nivå om it-användning i företag med 10-49 anställda. Analysen fokuserar främst på mer avancerad it-användning, t.ex. e- handel och e-affärer. Tillgång till dator och internetuppkoppling ingår exempelvis inte i analysen. Fem olika tillämpningsområden analyserades utifrån tillgänglig statistik. Resultatet visar att endast hamnar som topp fem på ett av områdena. Tillväxtanalys internationella utblick avseende exempel på åtgärder för ökad it-användning i småföretag omfattar inte EU. Av- snittet som behandlar europeiska erfarenheter baseras huvudsakligen på information och text som erhållits av på Tillväxtverket2. Dessa delar av avsnittet ska ses som reflekterande där vissa exempel på trender eller åtgärder lyfts fram. Det är inte tänkt 1IT-användning i små företag – en förstudie, Working paper/PM 2011:16, Tillväxtanalys. 2Tony Meurke ingår bl.a. i eBSN (eBusiness ), ett nätverk initierat och finansierat av med representanter från samtliga EU-länder. Nätverket är ett EU-finansierat projekt som följer offentliga åtgärder som vidtas inom elektroniska affärer i medlemsstaterna i syfte att främja småföretagens it-användning. att ge en fullständig och heltäckande bild. Istället är det vissa aspekter som lyfts fram utifrån utredningens specifika uppdrag. Tre övergripande policydokument som på EU-nivå stakar ut riktningen för det tillväxtorienterade arbetet är värda att nämna i sammanhanget. Dessa är 2020, en digital agenda för samt den s.k. Small Business Act för . löpte EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, den s.k. Lissabonstrategin, ut. Den har ersatts av en ny stategi, 2020 – En strategi för smart, hållbar och inkluderande tillväxt3. Strategin lyfter fram tre övergripande prioriteringar för det europeiska arbetet: Smart tillväxt genom att utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation. Hållbar tillväxt genom att främja en mer resurseffektiv, grönare och mer konkurrenskraftig ekonomi. Tillväxt för alla genom att främja hög sysselsättning och social och territorial sammanhållning. Fem huvudmålsättningar finns uppställda för strategin. Dessa ska vara uppfyllda . av befolkningen i åldersgruppen 20–64 bör vara sysselsatt. av EU:s BNP bör avsättas för FoU. 3.Målet 20/20/20 klimat/energi målen bör vara uppfyllda. 4.Andelen som lämnar skolan för tidigt bör vara . av den yngre generationen bör ha en akademisk examen. 5.20 miljoner färre människor bör leva i risk för fattigdom. 3 EUROPE 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth, COM (2010) 2020 final. Totalt sju så kallade flaggskeppsinitiativ inom olika områden ska genomföras i syfte att påverka utvecklingen i rätt riktning och bidra till att målen i strategin förverkligas. Ett av dessa initiativ är den digitala agendan för som kort beskrivs nedan. En digital agenda för En digital agenda för Europa4 har en bred och horisontell syn på itpolitiken. Agendan kan närmast ses som en handlingsplan som tydliggör ett antal mål och konkreta åtgärder och förslag till rättsakter som ska läggas fram mellan 2010–2015. Totalt finns ca 100 olika förslag samlade i agendan. Förslagen gäller såväl nya rättsakter som mer stödjande policyinitiativ. Inom vissa områden innehåller agendan även uppmaningar, eller önskemål om, att medlemsstaterna ska agera i viss riktning. Åtgärdsförslagen är grupperade i sju olika områden: En pulserande digital inre marknad. Interoperabilitet och standardisering. Tillit och säkerhet. Snabb och ultrasnabb internettillgång. Forskning och innovation. Främjande av digital kompetens, digitala färdigheter och digital integration. Vinster för EU-samhället som möjliggörs av it (t.ex. på områdena miljö, sjukvård och kulturell mångfald). Under området främjande av digital kompetens, digitala färdigheter och digital integration uppmanas medlemsstaterna att anta politiska riktlinjer för it-kompetens och digitala färdigheter och främja relevanta incitament för bl.a. målgruppen små- och medelstora företag. I agendan betonas även behovet av ett tydligt utåtblickande, internationellt perspektiv där EU mäter sig mot de bästa länderna i världen för att säkerställa tillväxt och global konkurrenskraft. 4 A digital Agenda for Europe, COM (2010) 245 final/2. Small Business Act för Small Business Act5 är ett samlingsdokument för all EU-policy som är relaterad till små och medelstora företag. tänk småskaligt först. Engelskans act (akt, även rättsakt dvs. lag) används symboliskt i benämningen på initiativet för att tydliggöra vikten av att synliggöra de små och medelstora företagens centrala roll i ekonomin och skapa en omfattande politisk ram för unionen och dess medlemsstater. Tio vägledande principer har ställts upp för policyutformning på området: Skapa ett klimat som gynnar småföretagare och familjeföretag och belönar entreprenörskap. Se till att ärliga företagare som gjort konkurs snabbt får en andra chans. Utarbeta regler som grundar sig på principen om att tänka småskaligt först. Göra offentliga förvaltningar lyhörda för de små och medelstora företagens behov. Anpassa offentliga politiska instrument till de små och medelstora företagens behov, så att det blir lättare för dem att delta i offentlig upphandling och få del av statligt stöd. Göra det lättare för små och medelstora företag att få tillgång till finansiering och se till att såväl lagstiftningen som affärsklimatet stöder iakttagande av betalningsfrister vid handelstransaktioner. Hjälpa små och medelstora företag att bättre utnyttja den inre marknadens möjligheter. Stödja kontinuerlig kompetensutveckling och all slags innovation i små och medelstora företag. Hjälpa små och medelstora företag att omvandla miljöutmaningar till möjligheter. Uppmuntra små och medelstora företag att utnyttja växande marknader och stödja dem i detta. 5 Think Small First – A Small Business Act for Europe, COM (2008) 394 final. 10.1.2Initiativ för att främja it-användning i små och medelstora företag (GD Näringsliv) har antagit initiativet om Smart användning av IKT och integreringen av EU: s små och medelstora företag i globala industriella värdekedjor. Målet är att modernisera industrins värdekedjor genom smart användning av informationsteknik i syfte att hjälpa framför allt små och medelstora företag till bättre kontakt med större företag och bilda internationella affärsnätverk. Detta initiativ ger de små och medelstora företagen en bättre position i en globaliserad värld. Det är ett viktigt steg mot en integrering av små och medelstora företag i den digitala inre marknaden. Utmaningen för små och medelstora företag Industriella värdekedjor blir alltmer sofistikerade och globala. Företagens konkurrenskraft är starkt beroende av deras förmåga att bättre ansluta sig till större företag med målet att integrera sina produkter och tjänster i mer omfattande lösningar för att lättare tillgodose kundernas behov. finns också stora brister i nästan alla industriella värdekedjor. Olika affärsmodeller och standarder leder till ett lapptäcke av oförenliga tekniska lösningar.