sou · H0B310d2 · 2012-05-02 00:00:00 — finns det även en annan trend, grundad i en ökande individualisering i den digitala världen, driven Att hantera kunskap och information i den digitala samtiden inte minst av ekonomiska intressen. Genom exempelvis Googles och Facebooks individualisering av människors digitala utblick samt genom en ökad användning av appar kan den öppenhet och tillgänglighet som nätet länge erbjudit försvåras. Bibliotek och skola kan här utgöra motvikter. Informationslitteracitet innefattar då även en ökad kritisk förståelse av vad som formar de nya filter som skapas mellan människor och texter samt hur det är möjligt att uppmärksamma dem. Kanske kan dessa nya filter till viss del sägas ersätta, eller i alla fall komplettera, de traditionella experterna och förmedlarna i utpekandet av vad som är korrekt kunskap och betydelsefull kultur? Att hitta sina roller – som producent, förmedlare, användare eller någonstans däremellan – i ett skiftande nätverkssamhälle kommer att ta tid och kräver en hög grad av experimentlust. Det krävs kunskaper om de specifika förutsättningar som kultur och kunskap numera vilar på. Genom att skapa större utrymme och ge tydligare innehåll åt förändrade former av litteraciteter i skola och bibliotek kan elever och studenter bättre förberedas på samtidens och framtidens nätverkssamhälle och den reflexiva individens roll i detta. Den position som litteraturen (facksåväl som skönlitteratur) och andra kulturella uttryck får i detta samhälle borde vara central, även om vi ännu inte vet på vilka sätt. Inte minst skapar frågor om trovärdighet i digitala miljöer och expertens förändrade roll ett behov av att utveckla didaktiken på detta område. Bibliotekarier och lärare har tillsammans en viktig potential att kunna vidareutveckla den pedagogiska rollen i arbetet med att stärka elevernas förutsättningar att vara digitalt delaktiga samhällsmedborgare. Att hantera kunskap och information i den digitala samtiden är komplext. Det innefattar många agendor, intressen, motsägelser och aktörer. Om man vill ta eleverna och deras värld och framtid på allvar måste undervisningen våga ge utrymme åt denna komplexitet. SOU 2012:10 Att hantera kunskap och information i den digitala samtiden & L. Limberg (2009). Elevers forskning via datorn: Mantra, metod eller meningsfullt lärande? i J. . (red.) Informationskompetenser: Om lärande i informationspraktiker och informationssökning i lärandepraktiker. Bawden, D. (2001). Information and Digital Literacies: A Review of Concepts. 57 (2). Bélisle, C. (2006). Literacy and the Digital Knowledge Revolution i A. (red.) Digital Literacies for Learning. Findahl, O. (2011). Svenskarna och Internet 2011. (2011). : Ink bokförlag. , H., O. . Limberg (2011). Debating Credibility: The Shaping of Information Literacies in . 67 (4). Gilster, P. (1997). & O. (2010). Beyond the Legacy of the Enlightenment? Online Encyclopaedias as Digital Heterotopias. First Monday 15 (1). cgiwrap/ bin/ojs/index.php/fm/article/viewArticle/2744/242 [tillgänglig ]. Lankshear, C. & M. Knobel (2006). New Literacies: Everyday Practices and Classroom Learning. Limberg, L. (2007). Learning Assignment as Task in , 12 (4). [tillgänglig ]. Limberg, L. & L. (2006). Undervisning i informationssökning: Slutrapport från projektet , didaktik och lärande (IDOL). Lupton, M. & C. (2010). Windows on Information Literacy Worlds: Generic, Situated and Transformative Perspectives i A. . (red.) Practicing Information Literacy: Bringing Theories of Learning, Practice and Information Literacy Together. Wagga Wagga: . (2008). Digital Literacy and theDigital Society i C. Lankshear & M. Knobel (red.) Digital Literacies – Concepts, Policies and Practices. Pariser, E. (2011). The Filter Bubble: What the Internet is Hiding from You. & G. Kress (2010). Design för lärande: ett multimodalt perspektiv. Street, B. (1984). Literacy in Theory and Practice. , O. (2011). Janitors of Knowledge: Constructing Knowledge in the Everyday Life of Editors. 67 (5). , O. & H. (2009). In Search of Credibility: Pupils Information Practices in 14 (4). –4/ paper418.html [tillgänglig ]. , O., H. . Limberg (2011). Practicing Information Literacy in the Classroom: Policies, Instructions and Grading. Dansk Biblioteksforskning 7(2/3). Att hantera kunskap och information i den digitala samtiden Svenska (2011–12–31). php?title=Wikipedia:Neutralsynvinkel&oldid=15566329 [tillgänglig ]. Säljö, R. (2005). Lärande och kulturella redskap: Om lärprocesser och det kollektiva minnet. Säljö, R. (2010). Digital tools and challenges to institutional traditions of learning: Technologies, social memory and the performative nature of learning. Le Cornu (2011). Visitors and Residents: A New Typology for Online Engagement. First Monday 16 (9). hp/fm/ article/viewArticle/3171/3049 [tillgänglig ]. Yeo, (2001). Encyclopaedic Visions: Scientific Dictionaries and Enlightenment Culture. Om värdet av att läsa skönlitteratur Att läsa skönlitteratur har i det moderna samhället genomgående tillmätts ett stort samhälleligt, kulturellt och existentiellt värde. Det har varit och är fortfarande en viktig del av den gemensamma och grundläggande utbildningen. Det tillmäts ett stort värde inom såväl forskning som kulturpolitik. I den förhärskande moderna diskursen har värdet av att läsa skönlitteratur varit axiomatiskt, vilket intressant nog gjort att detta värde sällan behövt definieras på ett mer ingående sätt, trots att det historiskt sett varit föremål för många omdefinitioner. När det universitetsämne, som kallas litteraturvetenskap, växte fram som en akademisk disciplin första decennier benämndes det estetik och dess värde förlades inom den litteraturteoretiska diskursen till den estetiska gestaltningen, vilken ansågs kunna ge läsaren insikt i och tillgång till högre och sannare värden än de som stod att finna i de jordiska, materiella omständigheterna. De historieskrivningar över den svenska skönlitteraturen som den första generationens forskare inom ämnet producerade blev också en viktig del av det nationella identitetsbygget genom att utforma en svensk litterär kanon med just det svenska som ledstjärna. Skaldekonsten är, skriver den svenske romantikern i den första svenska litteraturhistorien 1818, enligt hvad allt mer och mer börjar blifva erkändt – icke allenast blomman af ett folks bildning, utan äfven en spegel, i hvilket folklynnets särskilda egenheter, under tidernas skiften, klarast återstråla.1 I det paradigmskifte från idealism till materialism som ägde rum senare del omdefinierades värdebegreppet. Värdet av den skönlitterära texten ansågs i den nya diskursen fortfarande ligga i skönlitteraturens säregna förmåga att förmedla en sann berättelse, men den sanning som pekades ut gällde inte längre det ideala utan det mänskliga; de materiella villkor som skapade henne och som hon levde under. Ämnet skiftade namn från estetik till litteraturhistoria och läsning av skönlitteratur blev 1 , Svenska Vitterheten 1 (, 1818), s. 1. Om värdet av att läsa skönlitteratur ett viktigt instrument i sökandet efter en ökad förståelse av den moderna människans historiska och samtida villkor. Detta synsätt satte på många sätt fokus på författaren som kom att både exemplifiera och uttrycka det mänskliga.2 Efter skedde emellertid ett brott med den biografiska läsart som utvecklats första del. Fokus förflyttades från författaren till texten och förståelsen av denna. Litteraturvetenskap blev en textvetenskap och man utvecklade en värdeteori där värdet och kraften ansågs finnas immanent i texten, som tillmättes en stark kraft att påverka läsarens utveckling i positiv riktning. Där befinner vi oss i stort sett fortfarande även om det av och till funnits starka ansatser till att flytta fokus mot läsaren och betona att det är läsaren som ger texten såväl mening som värde och inte tvärtom. Vid de tillfällen läsaren kommit i centrum har det oftast handlat om paniker angående, som man menat, farlig eller värdelös litteratur av olika slag. Redan under det tidiga oroade man sig i den offentliga debatten för de kvinnliga läsarna. som skönlitteraturen togs i bruk för att skola in unga kvinnor i den nya borgerliga kvinnorollen och utgjorde en viktig del av de många Rådgifvare för kvinnor som publicerades , så varnade man ständigt för faran av att kvinnor skulle mista sitt sinne för realiteter om de läste romaner. Intressant nog var detta ett hett ämne även i själva romanlitteraturen och då inte bara i de romaner som författades av män. Såväl som är exempel på kvinnliga författare som för en diskussion om den för de kvinnliga läsarna farliga romanen.3 Följer man denna diskussion framåt ser man hur den blossar upp med jämna mellanrum, men att den, som vid det senaste utbrottet då den så kallade tantsnusklitteraturen angreps på bred front, inte längre handlar om genre eller estetik utan om innehåll. Detta gäller också de debatter om våld i barn- och ungdomslitteratur som under framför allt senare delen av varit återkommande. 2Lisbeth , Biografins återkomster, i , red., Med livet som insats: Biografin som humanistisk genre (: , 2007), s. 53 f. 3Lisbeth , Den farliga romanen, i Nordisk Kvinnolitteraturhistoria, band II (: Bra Böcker, 1993). Om värdet av att läsa skönlitteratur När man talar om värde kan man inte bortse från en annan typ av värde, nämligen det ekonomiska. Trots att de ekonomiska aspekterna är grundläggande, negligeras de ofta i kulturpolitiska diskussioner. Bokmarknaden har expanderat stadigt under moderniteten och allt större ekonomiska värden har skapats. Diskussionerna om dessa värden har, i den mån den alls kommit till stånd, företrädesvis skett inom den litteratursociologiska forskningen, som i är ung och av liten omfattning. Denna inriktning har också till skillnad från den akademiska disciplinen litteraturvetenskap i hög grad ägnat sig åt att utforska just den del av bokmarknaden som genererat det ekonomiska kapital som fått marknaden att expandera. Under en stor del av sammanföll i hög grad den ekonomiska och den estetiska värderingen av en skönlitterär bok. Under århundradets senare del skedde emellertid en delning av bokmarknaden i det som den franske litteratursociologen Escarpit senare kom att kalla det bildade och det populära kretsloppet.4 Mellan dem öppnade det sig en allt bredare klyfta. De stora ekonomiska värdena skapades av det alltmer växande populära kretsloppets massproducerade böcker, medan det litterära värdet inom den litteraturvetenskapliga och kulturpolitiska diskursen genomgående förlades till de böcker som såldes i det bildade kretsloppet. De åtgärder som den litteraturutredning som tillsattes 1968 föranledde handlade också om att utjämna de grundläggande skillnaderna mellan de båda kretsloppen i fråga om pris och försäljningsställen.5 I avsikt att öka läsningen av böckerna ur det bildade kretsloppet har det och framåt gjorts stora insatser för att dessa ska bli lika tillgängliga och billiga som de ur det populära kretsloppet. Det har varit åtgärder som byggt på den axiomatiska tilltron till värdet av skönlitteratur i det bildade kretsloppet, som jag inledningsvis pekade på, som varit en grundbult i det moderna samhällets kultur- och litteratursyn. Det har kort sagt funnits en stark förtröstan på att den bildade litteraturen skulle gå segrande fram och minimera den populära. En tilltro som såg ut att komma helt på skam då det i stället var den populära litteraturen som bredde ut sig i det bildade kretsloppets bok- 4Robert Escarpit, Litteratursociologi (: , 1970). 5Boken: huvudbetänkande (SOU 1974:5). Om värdet av att läsa skönlitteratur handlar, utan att den litteratur som funnits i det bildade hade samma framgångar inom de distributionskedjor som varit den populära litteraturens. Under har emellertid denna motsättning mellan bildat och populärt kommit att lösas upp på ett annat sätt. Med , i den intressanta studien on the Books for Everybody, skulle man kunna säga att det bildats en tredje offentlighet: the popular literary culture, eller, om man använder mer beskrivande termer; att det uppstått en mångfaldens kulturella offentlighet som bygger på inkludering och inte exkludering av såväl litteratur som smakdomare och där litteraturen får sin betydelse inom en rad olika medier.6 Of course you like – but how do you take your ?, skriver lite ironiskt. In novel form? As a televison adaption with , or as a film adaption with Kiera Knightly? As a fictionalized account of reading , as in Club? If so, in novel form complete with a readers guide, or the movie adaption with playing the character who reads Persuasion so passionately?7 Det populära och det bildade har gått i allians och medieras i en stor gemensam kulturindustri. All skönlitteratur säljs numera på samma ställen; de populära och de bildade böckerna ligger sida vid sida i bokhandeln; de går att köpa där såväl som i Pressbyrån och på nätet. Författaren har förlorat sin exklusiva status och blivit en del av den alltmer växande kändiskulturen. Diskussionen om skönlitteraturens värde har i hög grad flyttat från dagstidningarnas kultursidor till internet, radio och tv, vilket inneburit att inte bara böcker ur det bildade kretsloppet utan även de ur det populära blivit föremål för en värdediskussion, liksom att denna diskussion förändrats. Läsarna har kommit att vägledas av bokbloggar, boklistor, läsecirklar och rankingar av olika slag i lika hög grad som kultursidornas kritiker. Det har, som skriver, utvecklats en mångomfattande och storskalig kultur där såväl hög som låg litteratur omsätts inom en rad olika medier och på en rad olika sätt; en kultur som bygger på en helt ny tillgänglighet och där – vilket jag menar är det helt centrala – läsarna sätts i centrum och det bruksvärde hon eller han tillmäter litteraturen får en allt större betydelse. 6 , on the Books for Everybody: How Literary Culture Became Popular Culture (& : , 2010). 7 , on the Books for Everybody, s. 4. Om värdet av att läsa skönlitteratur Det var inte inom akademin som den stora förändringen av sättet att värdera litteratur ägde rum, menar vidare. Under 90- talet då processen inleddes var man inom akademin strängt upptagen med att strida om vilka teoretiska grundvalar det litterära studiet skulle vila på. Kanske var det också en anledning till den vändning bort från det litteratursamtal som kallar the sacred conversation, där etablerade auktoriteter talar med varandra om litteratur på ett införstått, elitistiskt och exkluderande sätt, och framväxten av ett nytt sekulariserat samtal, där maktrelationerna i triangeln författare, kritiker och läsare förändrats.8 Inom litteraturvetenskaplig forskning och teoribildning har, som jag tidigare påpekat, diskussionen om värde i den etablerade vetenskapliga diskursen i stort sett lyst med sin frånvaro. Grunden för varje litteraturteori är emellertid så gott som alltid en tydlig värdeteori. Som jag själv en gång visade i En annan historia har den genomgående handlat om litteraturens estetiska utformning och den har i princip alltid premierat den litteratur som är skriven så att den skapar ett stort läsmotstånd.9 De texter som genom olika stilgrepp, komplicerade metaforer, komplexitet och motsägelsefullhet tvingar läsaren att luta sig tillbaka, göra ett uppehåll i läsningen och fundera, har genomgående värderats högre än de böcker som med ett lättflytande språk, tydliga karaktärer, tydlig symbolik och en stark och spännande intrig förenklar läsningen. menar i essän på internet, där hon utgår från läsarreaktionerna på Amazon, att läsarna har ett mycket bredare litteraturintresse än den professionella kritiken, men att de i princip vidareför samma värderingar.10 När man läser de svenska läsar- och bokbloggarna slås man emellertid av att dessa i högre grad än den professionella kritiken betonar innehållets betydelse och att värdekriterierna i hög grad handlar om existentiella värden. De skriver in sig i det som kallar the discourse of passionate reading, vilken har blivit den dominerande inom the popular literary culture.11 För läsarna på internet handlar den 8Collins, on the Books for Everybody, s. 28. 9Lisbeth , En annan historia: Om kvinnors läsning och svensk veckopress (: Symposion, 1989). 10Ann , Amatörkritik på internet, i , red., Litteraturens offentligheter (: , 2009). 11Collins, on the Books for Everybody, s. 19. Om värdet av att läsa skönlitteratur mindre om vad en bok är och mer om vad den förmår göra med läsaren. Böcker som får mig att känna mycket är bra, skriver exempelvis Boktoka på sin blogg.12 Ord som angelägen, tankeväckande och berörande återkommer ständigt i bokbloggarna. Där den sakrala litteraturteorin betonar värdet av den kognitiva tankeaktivitet en text kan utlösa, understryker bokbloggarna gång på gång det känslomässiga värdet av att läsa litteratur. Man läser inte bara med hjärnan utan också mycket med hjärtat, som Bokmania skriver.13 Därmed inte sagt att litteraturens kunskapsförmedlande värde avvisas. Läsarna på nätet gillar att lära sig nya saker, och framför allt gillar de att få nya perspektiv på invanda föreställningar. Men de vill bli berörda. Och de vill också bli underhållna.14 Det finns, skriver filosofen i Contingencies of Value, två olika ekonomier som arbetar när det gäller värderingen av litteratur, men då avser hon vare sig den bildade/den populära eller den sakrala/den sekulära, som diskuterats ovan.15 För handlar det om den marknadsmässiga ekonomin och den personliga ekonomin. Det finns å ena sidan den ekonomiska diskursen, som arbetar med begrepp som pengar, omsättning, teknologi, produktion och konsumtion. Å andra sidan finns det en estetisk diskurs som talar om konst, skapande och genialitet. In the first discourse, events are explained in terms of calculation, preferences, costs, benefits, profits, prices, and utility. In the second events are explained – or, rather (and this distinction/opposition is as crucial as any ot the others), justified – in terms of inspiration, discrimination, taste (good taste, bad taste, no taste), the test of time, intrinsic value, and transcendent value.16 Men för att bedöma värdet av en viss litteratur måste man, enligt , förstå samspelet mellan de båda ekonomierna. Man måste undersöka hur deras olika behov går i dialog med varandra på en rad olikartade sätt under olika tider, i olika kulturer och för olika människor. En bok värderas inte en gång utan kontinuerligt och på många olika sätt. Vad är det som gör att en skönlitterär bok skrivs, trycks, ges ut, köps, läses och så vidare. 12Se: [tillgänglig ]. 13Se: [tillgänglig ]. 14Bedömningen grundar sig på en läsning av Bokmania, Bokbabbel, Bokhora, Bokstävlarna, Boktoka och Kulturbloggen vecka 51 2011. 15Barbara , Contingencies of Value: Alternative Perspectives for Critical Theory (: , 1988), s. 30 ff. 16Herrnstein-Smith, Contingencies of Value, s. 127. Om värdet av att läsa skönlitteratur Uttryckt i marxistiska termer skulle man kunna säga att bytesvärdet när det gäller litteratur helt enkelt är beroende av bruksvärdet, men att bruksvärdet av olika typer av litteratur är så olikartat att det är hart när omöjligt att ge en enkel definition av det. Intressant nog har man, parallellt med denna utveckling mot en popular literary culture, kunnat se ett nytt intresse för det värde och den betydelse som berättelser har för den enskilda människan, kollektiva gemenskaper av olika slag och i historieskrivning inom flera humanistiska discipliner. Inom kognitionsforskningen har det blivit ett etablerat faktum att människan i sitt tänkande arbetar på samma sätt som fiktionen. I boken menar kognitionsforskaren att hjärnan ständigt konstruerar berättelser som ger mening och i detta arbete använder vad vi anser vara litterära grepp.17 utgångspunkt är sagosamlingen , där fadern, för det första, behöver fiktionen för att ge sin dotter råd inför hennes, som han menar, farliga och felaktiga beslut att ge sig till konung , som har för vana att avrätta sina brudar efter bröllopsnatten, och Schahrazad, för det andra, använder fiktionens fascinationskraft för att överleva. Efter älskogen berättar hon en historia som när den avbryts framåt morgonkvisten är så spännande att kungen bara måste få höra fortsättningen, varpå han ständigt skjuter upp avrättningen och Schahrazad överlever nog att föda honom en son. poäng är att faderns litterära grepp, att berätta i parabelform, eller liknelser, är den mänskliga hjärnans sätt att arbeta och att det är det som får Schahrazad att inse hur hon ska gå tillväga för att överleva. Men man skulle lika gärna kunna peka på den insikt faderns vana att tala i berättande form gett henne om fiktionens fascinationskraft. Att människan behöver berättelser för att kunna överleva har också blivit alltmer självklart inom självbiografiforskningen. I böcker som diskuterar exempelvis , nestorn inom fältet, hur vi tänker oss själva och skapar våra identiteter med berättelser som vi lånar, påtvingas, önskar och själva konstruerar. Filosofen understryker i sin bok 17 , The Literary Mind (: , 1996). Om värdet av att läsa skönlitteratur ledge – den kanske allra bästa argumentationen för fiktionens värde som jag läst – att det framför allt är formen som gör den fiktiva texten till ett oslagbart instrument att tänka med.18 som den är öppen och går att läsa på många sätt, visar den genom att vara en gestaltad narrativ konsekvenserna av olika sätt att tänka och agera. Att läsa en fiktiv berättelse är att gå in i ett spel där läsaren har tillgång till en rad olika positioner, till skillnad från i verkliga livet där man alltid måste välja eller blir tilldelad en position och strategi. Ett av fiktionens stora värden är, menar , att man där kan tillåta sig och pröva saker man annars inte vågar; att man i läsningen av fiktion kan släppa på det integritetsskydd som alla människor av nödvändighet upprättar, men som lätt blir ett hinder både för kunskapsinhämtning, självinsikt och relationer. För är fiktiva berättelser också, liksom inom senare tids historieforskning, etnologi, sociologi och andra vetenskaper, en viktig källa till kunskap om människors tänkande och livsvillkor under olika historiska epoker. Inom kulturanalytisk populärlitteraturforskning har man exempelvis kunnat se hur mans- och kvinnobilder uppdaterats och förnyats i dialog med läsarnas förändrade omständigheter under 1900-talet.19 Ser man till exempelvis de senaste decenniernas boom av detektivromaner och så kallad chic-lit kan de ge värdefulla kunskaper om samtidens syn på ondska respektive kärlek.20 Många romaner i the popular literary culture diskuterar också, precis som under det för bokmarknaden så dynamiska och expansiva , värdet av att läsa skönlitteratur. Men till skillnad diskussion handlar den samtida inte om restriktioner och påbud. I the popular literary culture är läsningen så gott som alltid något värdefullt. 18John , How Our Lifes Become Stories: Making Selves (Ithaca: , 1999) och Living Autobiographically: How We Create in Narrative (Ithaca: , 2008). . , Loves Knowledge: Essays on Philosophy and Literature (: , 1990). 19Larsson, En annan historia. 20Lisbeth , Från Rådgifvare till chic-lit: Den romantiska berättelsens förändringar, i , , red., Den litterära textens förändringar: Studier tillägnade (: Symposion, 2007). , Kriminallitteratur: Utveckling, genrer, perspektiv (: , 2011). Om värdet av att läsa skönlitteratur Det är genom en bok som den kvinnliga huvudpersonen i roman , som var startskottet på det som kommit att kallas chic-lit, får upp ögonen för den man som ska bli hennes förste make. Hon är servitris på en trendig restaurang i , men föraktar egentligen det ytliga klientelet som kommer dit och äter och dricker för enorma summor. Hon avvisar konsekvent alla inviter, men ligger det en roman, som hon just läst med stort intresse, på ett av restaurangborden och hon gör sig beredd att bli förälskad i läsaren av den.