sou · H0B333 · 2012-05-15 00:00:00 — –kontrollen av dokument m.m. för vintransporter enligt för- ordningen (1999:1148) om EG:s förordningar om jordbrukspro- dukter, –tillsynen över smittskyddet, och –tillsynen i frågor som gäller hälsoskydd enligt 2, 5, 6 och 9 kap. och att tillhandahålla underlag för tillämpning av 3 och 4 kap. och (2010:900). 3 § Myndigheten ansvarar för –utfärdande av godkännanden och kontrollen och tillsynen av läkemedel, –tillsynen av medicintekniska produkter, –kontrollen och tillsynen av kosmetiska och hygieniska pro- dukter samt vissa andra produkter som med hänsyn till egenskaper eller användning står läkemedel nära, –tillståndsprövningen och tillsynen i frågor om handel med läkemedel och maskinell dosdispensering, och –efterlevnaden av lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. och av föreskrifter och villkor som har meddelats i anslutning till lagen. 4 § Myndigheten ska fullgöra de uppgifter som –ankommer på behörig myndighet enligt rådets förordning (EG) nr 953/2003 av om förhindrande av att han- deln med vissa viktiga mediciner avleds till Europeiska unionen, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1662/2005 av om ändring av bilaga I till rådets förordning (EG) nr 953/2003 om förhindrande av att handeln med vissa vik- tiga mediciner avleds till Europeiska unionen, och –en behörig myndighet har enligt artiklarna 14 och 16.3 i Euro- paparlamentets och rådets förordning (EG) nr 816/2006 av om tvångslicensiering av patent för tillverkning av läke- medelsprodukter för export till länder med folkhälsoproblem. 5 § Myndigheten ansvarar för –de uppgifter som åligger myndigheten enligt lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner –frågor om auktorisation av och tillsyn över sammanslutningar som arbetar med internationell adoptionsförmedling samt god- kännanden av utländska beslut om adoption. Myndigheten fördelar statsbidrag till auktoriserade adoptions- sammanslutningar och till organisationer för adopterade. 6 § Myndigheten ska i denna verksamhet beakta Förenta nationer- nas konvention om barnens rättigheter. 7 § Myndigheten ska särskilt –övervaka att de svenska auktoriserade sammanslutningarnas arbete med internationell adoptionsförmedling sker i enlighet med lag och principen om barnets bästa, såsom denna har kommit till uttryck i konvention om barnets rättigheter och om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner samt på ett etiskt godtagbart sätt i övrigt, –följa den internationella utvecklingen på sitt område och samla information i frågor som rör adoption av utländska barn, –följa utvecklingen av kostnaderna för adoption av utländska barn, –bedriva informationsverksamhet samt lämna upplysningar och biträde åt myndigheter och organisationer, och –utarbeta den särskilda information som behövs för bedömning av ett hems lämplighet att ta emot ett barn med hemvist utomlands isyfte att adoptera det. Därutöver får myndigheten förhandla med myndigheter och organisationer i andra länder om frågor inom myndighetens verk- samhetsområde. 8 § Myndigheten ansvarar för sådana föreskrifter och allmänna råd som anknyter till myndighetens verksamhetsområde enligt vad som anges i särskild författning. Myndigheten ska se till att de regelverk och rutiner som myn- digheten ansvarar för är kostnadseffektiva och enkla för medbor- gare och företag. 9 § Myndigheten ska –inom sitt verksamhetsområde verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fast- ställt nås genom att följa upp, utvärdera och sprida kunskap om hur människors hälsa ska utsättas för minimal negativ miljöpåverkan som miljöns positiva påverkan på människors hälsa främ- jas samt vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling, –fullgöra de uppgifter som ankommer på behörig myndighet enligt och rådets förordning (EG) nr 2006/ 2004 av om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstift- ningen, i fråga om efterlevnaden av sådana regler som verket har tillsyn över, och –vara behörig myndighet för yrken inom hälso- och sjukvården enligt och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer, senast ändrat genom kommissionens förordning (EU) nr 213/2011. 10 § Myndigheten ska bistå för hälsa, vård och omsorg med de underlag som behöver för sin verksamhet. Myndigheten ska även vid begäran förse rege- ringen och övriga myndigheter med underlag. 11 § Myndigheten ska hålla sig underrättad om det arbete som utförs av för hälsa, vård och omsorg i den mån det behövs för att myndigheten ska kunna fullgöra sina upp- gifter. 12 § Myndigheten ska förmedla sin information via Infrastruktur- myndigheten för hälsa, vård och omsorg. 13 § Myndigheten ska –löpande samråda med på de områden där myndigheterna har ett gemensamt tillsynsansvar, –samråda med de adopterades organisationer och med andra myndigheter och organisationer vars verksamhet berör internation- ella adoptionsfrågor, –stödja för vård- och omsorg i sitt arbete med beredskapsplanering på läkemedelsområdet, och –i fråga om sitt miljöarbete enligt 9 § rapportera till Natur- vårdsverket och samråda med verket om vilken rapportering som behövs. 14 § Myndigheten leds av en styrelse. Styrelsen ska bestå av högst sju ledamöter. Rådet för vissa rättsliga sociala och medicinska frågor 15 § Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan som benämns rådet för vissa rättsliga sociala och medicinska frågor, som har till uppgift att avgöra –rättsmedicinska ärenden, –ärenden om fastställelse av könstillhörighet eller tillstånd till ingrepp i könsorgan enligt lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall, –ärenden om tillstånd till sterilisering, –ärenden om tillstånd till kastrering, –ärenden om tillstånd till ingående av äktenskap, –ärenden om tillstånd till abort och tillstånd till avbrytande av havandeskap enligt 6 § abortlagen (1974:595), –ärenden om tillstånd till insemination, –ärenden om tillstånd till befruktning utanför kroppen som vägrats i enlighet med 7 kap. 5 § lagen (2006:351) om genetisk integritet, –ärenden om utlåtande om en persons hälsotillstånd i samband med prövning av en persons lämplighet att ta emot ett barn med hemvist utomlands i syfte att adoptera det, –ärenden där Inspektionen för hälsa, vård och omsorg ska yttra sig över en sådan utredning med ett utlåtande om risk för återfall i brottslighet som avses i 10 § lagen (2006:45) om omvandling av fängelse på livstid, samt –andra ärenden, i vilka myndigheten på begäran av en domstol, en åklagarmyndighet eller en polismyndighet ska avge utlåtande om någons hälsotillstånd. Om myndigheten bestämmer det, får rådet avgöra även andra ärenden. Ordföranden i rådet och ställföreträdaren för denne ska ha erfa- renhet som lagfaren domare. Nationella rådet för specialiseringstjänstgöring 16 § Nationella rådet för specialiseringstjänstgöring har till uppgift att bistå myndigheten med att –dela in och benämna de specialiteter inom vilka specialistkom- petens kan uppnås samt med att avgöra vad som ska krävas för att få bevis om specialistkompetens, –utarbeta målbeskrivningar som avses i 4 kap. 5 § 3 patient- säkerhetsförordningen (2010:1369), –stödja sjukvårdshuvudmännen för att uppnå hög kvalitet i spe- cialiseringstjänstgöringen, –främja utbildning av handledare inom specialiseringstjänst- göringen, –följa upp kvaliteten i specialiseringstjänstgöringen, samt –utarbeta kriterier för utbildande enheter för att säkerställa att verksamheten har den bredd och inriktning som behövs för att erbjuda specialiseringstjänstgöring av hög kvalitet. Rådet ska vidare bistå myndigheten i frågor om enskilda läkares kompetens i förhållande till fastställda målbeskrivningar. Rådet består av en ordförande och sju andra ledamöter. 17 § Nationella rådet för specialiseringstjänstgöring utses av reger- ingen för en bestämd tid. Minst en av ledamöterna ska utses på förslag av myndigheten, minst en på förslag av Kommuner och Landsting, minst en på förslag av , minst en på förslag av och minst en från uni- versitet och högskolor på förslag av . 18 § Generaldirektören är myndighetschef. 19 § Vid myndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd. Tillämpligheten av vissa förordningar 20 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) ska tillämpas på myndigheten. 21 § Internrevisionsförordningen (2006:1228) ska tillämpas på myndigheten. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Genom denna förordning upphör förordningen (2007:1020) med instruktion för Myndigheten för internationella adoptions- frågor och förordningen (2007:1205) med instruktion för Läkeme- delsverket. 3.Beslut som har meddelats av Myndigheten för internationella adoptionsfrågor, , och enligt äldre föreskrifter och som rör Inspektio- nens verksamhetsområde gäller fortfarande och ska anses ha med- delats av Inspektionen. Berörda myndigheter ska till Inspektionen för hälsa, vård och omsorg överlämna handlingar i ärenden inom områden som inne- fattas i Inspektionens ansvar och som har inletts hos myndighet- erna före men ännu inte har avgjorts. förordning med instruktion för för hälsa, vård och omsorg; Regeringen föreskriver följande. 1 § för hälsa, vård och omsorg ska i samarbete med för hälsa, vård och omsorg, Inspektionen för hälsa, vård och omsorg och Myndigheten för väl- färdsstrategi stödja en långsiktig utveckling av vården och omsor- gen inom och EU. Myndigheten ska utgå ifrån att vården och omsorgen ska erbjudas på lika villkor för medborgarna och med respekt för varje människas eget värde. Myndigheten ska vidare inom ramen för sitt arbete främja människors hälsa och del- aktighet i samhället. 2 § Myndigheten har till uppgift att utveckla en integrerad inform- ations- och datahantering inom vård- och omsorgssektorn. –tillhandahålla, förvalta och vidareutveckla en sammanhållen kommunikations- och IT-struktur för de statliga myndigheterna inom vård- och omsorgssektorn, bl.a. genom att tillhandahålla en gemensam webbportal för den kommunikation som Kunskaps- myndigheten för hälsa, vård och omsorg, Inspektionen för hälsa, vård och omsorg och Myndigheten för välfärdsstrategi behöver med medborgare, verksamheter, huvudmän och statliga myndig- heter, –på uppdrag av för hälsa, vård och omsorg, Inspektionen för hälsa, vård och omsorg eller Myndig- heten för välfärdsstrategi sköta drift och underhåll av nationella register och databaser samt behandla personuppgifter eller se till att sådana register och databaser blir åtkomliga för berörda användare, –verka för att det sker en successiv utbyggnad och integration av kommunikations- och IT-strukturer som motsvarar sektorns behov, –i samarbete med för hälsa, vård och omsorg skapa och tillhandahålla enhetliga begrepp, termer och klassifikationer inom sitt verksamhetsområde, och –bedriva analys och uppföljning inom sitt ansvarsområde. Särskilda uppgifter inom apoteksområdet 3 § Myndigheten ska hantera databaser, register, IT-system och annan infrastruktur sammanhörande med apoteksverksamhet samt utföra andra uppgifter som ålagts myndigheten enligt lag, förord- ning eller genom avtal med staten, samt bedriva därmed förenlig verksamhet. 4 § Myndigheten ska särskilt 1.ansvara för de databaser och register som regleras genom lagen (1996:1156) om receptregister, däribland högkostnadsdata- basen, 2.ansvara för läkemedelsförteckningen i enlighet med lagen (2005:258) om läkemedelsförteckning, 3.föra de stödregister som är nödvändiga för att bolaget ska kunna hantera receptregistret och läkemedelsförteckningen, 4.inrätta och ansvara för ett nationellt dosregister samt tillhandahålla befintligt webbaserat förskrivar- gränssnitt (e-dos och Pi-dos) till vårdgivarna, 5.ansvara för drift och underhåll av ett register avseende arbets- platskoder, 6.ansvara för en databas med elektroniska recept för djur, 7.framställa och redovisa nationell läkemedelsstatistik, 8.förvalta och tillhandahålla läkemedelsstatistik för åren 2000– 9.förmedla ersättning från landstingen till öppenvårdsapoteken enligt 16 § förordningen (2002:687) om läkemedelsförmåner m.m., 10.utfärda de intyg som anges i 17–18 §§ föreskrifter (LVFS 2009:8) om ansökan om tillstånd att bedriva öppenvårdsapotek, 11.övervaka process att erbjuda aktörer på apoteksmarknaden tillgång till kassa- och butikssystem (övergångslösningen), 12.hjälpa beställarna av övergångslösningen med information och kontakter, 13.övervaka och verka för konkurrensneutralitet gällande vill- koren för övergångslösningen, bl.a. avseende support, 14.inrätta och ansvara för ett elektroniskt expeditionsstöd, samt 15.medverka i internationella samarbeten på hälso- och sjuk- vårdsområdet efter godkännande från . 5 § Myndigheten leds av en myndighetschef. 6 § Generaldirektören är myndighetschef. 7 § Vid myndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd. Tillämpligheten av viss förordning 8 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) ska tillämpas på myndigheten. Denna förordning träder i kraft . förordning med instruktion för Myndigheten för välfärdsstrategi; Regeringen föreskriver följande. 1 § Myndigheten för välfärdsstrategi ska i samarbete med Kunskaps- myndigheten för hälsa, vård och omsorg, Inspektionen för hälsa, vård och omsorg och för hälsa, vård och omsorg stödja en långsiktig utveckling av vården och omsorgen inom och EU. Myndigheten ska utgå ifrån att vården och omsorgen ska erbjudas på lika villkor för medborgarna och med respekt för varje människas eget värde. Myndigheten ska vidare inom ramen för sitt arbete främja människors hälsa och delaktighet i samhället. 2 § Myndigheten för välfärdsstrategi har till uppgift att stödja sta- tens strategiska styrning inom hälso- och välfärdsområdet. Arbetet ska huvudsakligen ske genom utvärdering och analys. Myndigheten ska regelbundet och vid behov sammanfatta iakttagelser, bedöm- ningar och handlingsalternativ. 3 § Myndigheten ansvarar för att sektorsövergripande följa det allmänna hälsoläget i befolkningen. 4 § Myndigheten har särskilt i uppgift att på en övergripande nivå följa genomförandet av den nationella funktionshinderspolitiken och genomförandet av den nationella folkhälsopolitiken. 5 § Myndigheten ska –följa de statliga myndigheterna i deras arbete enligt förord- ningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken, –bevaka och rapportera om den internationella utvecklingen inom området och genom sitt samordningsarbete bidra till att Sve- rige uppfyller sina åtaganden inom ramen för skyddet av mänskliga rättigheter. 6 § Myndigheten ansvarar för att följa och analysera den långsiktiga utvecklingen av vården och omsorgen och vid behov ta fram förslag på insatser, bl.a. när det gäller –utvecklingen av vård- och omsorgssystemets effektivitet och produktivitet, –behov och förväntningar hos medborgare, professioner och huvudmän, –sektorns tillstånd och utmaningar, –efterfrågan och utbud, –demografisk och teknisk utveckling, –marknadernas utveckling, –förändringar i sjukdoms- och omsorgspanoramat, och –gränssnittet mellan vård och omsorg. 7 § Myndigheten ska bistå regeringen i arbetet med nationella poli- tiska initiativ inom hälsa vård och omsorg. 8 § För att kunna fullgöra sina uppgifter ska myndigheten kunna hantera och analysera data. 9 § Myndigheten leds av en myndighetschef. 10 § Generaldirektören är myndighetschef. 11 § Vid myndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd. Tillämpligheten av viss förordning 12 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) ska tillämpas på myndigheten. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Genom denna förordning upphör förordningen (2010:1385) med instruktion för Myndigheten för vårdanalys. Vårt uppdrag har varit att samlat se över statens roll i vård- och omsorgssystemet. Det övergripande syftet med arbetet anges i våra direktiv som att ...se över hur staten genom sina myndigheter kan verka för ett effektivt och långsiktigt hållbart vård- och omsorgs- system med fokus på hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser i syfte att främja hälsa och minska ohälsa och framtida vårdbehov samt för att åstadkomma en jämlik vård och omsorg i hela landet. Syftet med utredningen har varit att åstadkomma en tydligare ansvarsfördelning och höjd effektivitet i de statliga delarna i vård- och omsorgssystemet, både mellan myndigheterna, mellan departe- mentet och myndigheterna, och för staten som helhet. Direktiven lyfter särskilt fram fördelarna med ett helhetsgrepp och en system- syn, bland annat för att ge bättre underlag för samlad prioritering, för att kunna lösa problem som är gemensamma för flera myndig- heter och för att öka möjligheterna till samordning mellan myndig- heter. Följande uppgifter pekas ut i direktiven: Ge en översiktlig bild av rådande myndighetsstruktur Beskriva eventuella problem i fråga om myndigheternas ansvars- fördelning och funktioner Sammanfatta centrala organisationsförändringar och skälen till dessa Ge en bild av myndigheternas kompetensförsörjning Särskilt analysera och granska uppdrag, funk- tion och ändamålsenlighet Beskriva myndigheternas effektivitet och ändamålsenlighet uti- från målgruppernas perspektiv: kommuner, landsting, profes- sionella utförare och medborgare Vid behov lämna förslag som tydliggör ansvarsfördelningen mellan myndigheterna och undanröjer eventuella överlappningar Ge förslag på hur kunskapsstyrningen kan effektiviseras genom samordning Föreslå förtydliganden i ansvaret för att säkerställa efter- levnaden av regelverk och riktlinjer Ge förslag på hur myndighetsstrukturen som helhet kan utveck- las för ökad tydlighet, effektivitet och ändamålsenlighet Ge förslag på hur regeringens styrning av berörda myndigheter och verksamheter bör utformas Redogöra för hur förslagen praktiskt kan genomföras. Utredningen ska utgå från ett system- och ett medborgar- perspektiv, med beaktande av myndigheternas ändamålsenlighet utifrån huvudmännens och utförarnas perspektiv, de senare oavsett driftsform. Ett villkor i uppdraget har varit att rådande ansvarsför- delning mellan staten och huvudmännen ligger fast. 1.2Vår tolkning av uppdraget Regeringens ambition att ta ett stort grepp Vårt uppdrag visar att regeringen ser det som nödvändigt att ta ett stort grepp på vård- och omsorgssektorn i ett sammanhang. Direk- tiven lyfter fram både frågan om styrningen, myndighetsstrukturen och vård- och omsorgssystemets hela funktionalitet. Myndighet- erna ska analyseras och granskas som en helhet, och våra förslag ska bl.a. syfta till att utveckla myndighetsstrukturen som helhet. Vårt uppdrag har därmed varit bredare än en renodlad organi- sationsöversyn, såtillvida att det handlat både om att se hur struk- turerna är uppbyggda och om att analysera samspelet och proces- serna som sker i strukturerna och som påverkar och styr hela systemet. Våra förslag handlar därför både om hur den statliga styrningen av systemet ska ske och om vem som ska göra vad. Regeringens betoning på bredd och systemsyn förstärks ytterligare med uppmaningen att våra förslag ska relatera till framtidens behov. Det är de framtida utmaningarna som ska hanteras med våra förslag, snarare än problem i dagens system. Regeringen visar i direktiven en öppenhet och vilja att förutsätt- ningslöst pröva hela den statliga struktur som byggts upp kring vården och omsorgen, för att på så vis åstadkomma bättre stöd och styrning . Uppdraget till utredningen öppnar för en diskussion om vilken roll staten tar sig och bör ta sig i framti- den, i relation till huvudmännen och andra aktörer. Omsorg och vård handlar i grunden om möten mellan människor. Statens styrning ingår i en större helhet, och den blir bara effektiv när den samspelar med de praktiska förutsättningarna och övriga styrsignaler. Långsiktigheten är en grundläggande utgångspunkt i uppdraget. Vård- och omsorgssektorn utvecklas kontinuerligt, och så även statens roll i den. Myndigheternas uppdrag och arbetssätt förändras också successivt, men de grundläggande strukturerna och roll- fördelningarna är av både principiella och praktiska skäl mer stabila. När en samlad översyn nu görs med uppdraget att åstadkomma ett hållbart system, är det vår ambition att föreslå en grundstruktur som kan stå sig 10–. Implicit ligger i detta att en sådan lång- siktigt hållbar struktur måste inrymma kapaciteten att successivt utvecklas och justeras. Den statliga struktur vi föreslår ska både verka i dagens vård och omsorg, och utvecklas för att möta kommande utmaningar och problem. Det innebär att uppdraget till utredningen kan ses som tredelat: vi ska dels föreslå hur statens roll i sektorn bör se ut framgent, dels föreslå hur staten ska hantera dessa roller, och dels föreslå en organisation som gör det möjligt att hantera framtida utmaningar på ett effektivt sätt. Ambitionen att skapa en myndighetsstruktur som ska hålla , gör det nödvändigt att börja analysen från bedöm- ningar av de kommande årens behov. Vilka uppgifter kommer att behöva hanteras, och vilka arbets- och organisationsformer är bäst lämpade för att möta dessa behov? Först när den frågan analyserats, har kopplingarna till dagens struktur och övergångsfrågor och anpassningar diskuterats. Begreppet effektivitet kan ges olika innebörder. I direktiven är det systemets yttre effektivitet, den samlade effektiviteten i relation till medborgarna, som är huvudfrågan. En effektiv vård och omsorg ska motsvara medborgarnas behov, ges med tillräcklig kvalitet och utan att mer resurser än nödvändigt används. Vi har valt att göra en bred tolkning av medborgarbegreppet, så att det handlar om att påverka situationen för användarna (patienter/brukare) och deras anhöriga, för de yrkesverksamma i olika funktioner och för hela allmänheten som har intresse av att det ska finnas bra vård och omsorg när man behöver den, utan att kostnaderna är högre än nödvändigt. För att göra detta konkret, har vi låtit våra frågeställ- ningar och resonemang ta sin utgångspunkt från dessa olika aspekter av medborgarperspektiv. Vi har också försökt bedöma våra förslag ur denna bild av effektivitet. Det är det samlade resul- tatet av huvudmännens, statens och övriga aktörers stöd och styr- ning som är viktigt. Man kan även använda begreppet inre effektivitet för att beskriva den statliga strukturens egen produktivitet, utifrån de resurser den förfogar över. Effektivisering i det perspektivet handlar om att sänka de statliga verksamheternas kostnader utan att försämra deras resultat, eller om att göra det möjligt för dem att åstadkomma mer utan att det höjer kostnaderna, eller en kombi- nation av båda. Sådan effektivisering är naturligtvis alltid angelägen – och den är både ett löpande ansvar för alla ansvariga chefer och ett viktigt perspektiv i strukturella översyner, inklusive vår utredning. Våra förslag ska leda både till en ökad yttre och inre effektivitet i vården och omsorgen. De statliga myndigheterna i systemet kan bli effektivare i sig, som statens stöd och styrning på ett effektivare sätt kan bidra till en bättre vård och omsorg. har i grundlagen beslutat att vård- och omsorgsområdet bäst utvecklas i ett decentraliserat system där kommuner och landsting finansierar, beslutar om och genomför verksamheten. Kommuner och landsting kan i sin tur överlåta åt andra producen- ter att bedriva verksamheten. Det innebär att statens roll i systemet är nära kopplad till kommuner och landsting och övriga producen- ter. Det innebär också att den styrning som riksdag och regering utövar i vård- och omsorgssystemet, får konsekvenser inte bara för de statliga myndigheterna, utan framför allt för huvudmän och producenter, både privata och offentliga. Statens samlade insatser i form av stöd och styrning ska syfta till att ge kommuner, landsting, regioner, utförare och enskilda yrkesutövare så bra förutsättningar som möjligt att åstadkomma en god vård och omsorg för befolk- ningen.