sou · H0B328 · 2012-04-19 00:00:00 — Forskarna finner överraskande att av varia- tionen i faktisk pensionsålder mellan länder kan statistiskt förklaras av skillnader i sammansättningen av olika yrken.8 Olika resultat om yrken och pensionsålder pekar på utbild- ningens betydelse. En successivt högre kunskapsnivå i samhället bidrar till en omvandling av produktionen från enkla, ofta fysiskt slitsamma yrken, till mer komplexa arbeten, både inom industrin och inom tjänstesektorn. Utbildningen bidrar därmed till den teknologiska och strukturella förändringen i arbetslivet, som kan medverka till förbättrade arbetsförhållanden. En huvudstrategi för att långsiktigt förlänga arbetslivet är troligen att förbättra med- borgarnas kunskaper. Forskningen har visat att benägenheten att sjukskriva sig delvis är smittsam. Forskarna kallar det peer effects (ungefär kamrat- effekt), dvs. en persons beteende påverkar kamraters beteenden. Forskare vid IFAU har exempelvis visat att ha sjukfrånvarande personer i sin omgivning ökar den egna korta sjukfrånvaron.9 Man 7Klevmarken A., Vem arbetar efter ? En statistisk analys, SOU 2010: 85. 8Sauré P., Zoabi H., Retirement : The Role of Occupations, 2011. 9Hesselius P., ., ., Påverkas individen av omgivningens sjukfrånvaro? Beslutet att gå i pension har också funnit att benägenheten att skaffa barn påverkas av om kamraterna får barn. Frågan är då om människors pensionsbeslut på liknande sätt påverkas av omgivningen. Pensionering är ett komplicerat beslut som bygger på en sammanvägning av många faktorer. Det kan vara naturligt att ta intryck av andras bedömningar. Dessutom, det är kanske roligare att vara pensionär om kamraterna också är det. Det finns endast ett fåtal studier av peer effects på beslutet att gå i pension. I en ny studie har forskare vid Universitet i undersökt pensioneringsbesluten bland lärare i Los Angeles.10 Lärarna har en förmånsbestämd tjänstepension som beror bl.a. av slutlön, pensionsålder och antalet anställningsår, som ersätter den allmänna pensionen. Forskarna utnyttjar två stora oväntade pen- sionsreformer som påverkade lärare olika för att mäta effekterna av ekonomiska drivkrafter. I den ena reformen höjdes pensionen oväntat med 10–för lärare . Den andra reformen införde en engångshöjning för lärare med lång tjänst- göringstid. Man använder sedan administrativa register för att följa hur höjningen av pensionstillgångarna påverkade tidpunkten att gå i pension. mäter forskarna effekterna av lärarkollegornas pensionsbeslut i samma skola. Resultaten visar inte oväntat att även pensionsbeslut smittar. För varje kollega som pensioneras höjs sannolikheten signifikant för en annan lärare att välja att gå i pension, med i genomsnitt . Forskarna gör sedan simuleringar av effekterna av höjd pen- sionsålder för vissa äldre lärare. De visar att effekten inte bara blir att de som berörs av reformen förlänger sitt arbetsliv, det påverkar också alla andra lärare. En slutsats kan vara, skriver forskarna, att effekten av ändrade ekonomiska incitament ofta underskattas, eftersom man sällan beaktar smittoeffekten. Det är en utbredd uppfattning att pensionsregler ofta skapar normer om när det är normalt att gå i pension. Det anses delvis förklara varför de flesta i fortfarande går i pension när man fyller , trots att vi inte längre har en fast pensionsålder. Forsk- ningen om tankesmitta, eller smittsamma beteenden, illustrerar kanske hur dessa normer fungerar. Men den pekar också på att små förändringar i pensionsreglerna efter hand kan få mycket större effekter än vad man kunde vänta sig. 10 , Laschever R., When Theyre Sixty-Four: and the Timing of Retirement, 2009. Beslutet att gå i pension Flera internationella studier har visat att det är relativt vanligt att makar koordinerar sina pensionstidpunkter.11 Detta medför svårigheter att tolka resultat av individbaserade studier av personers pensionsbeslut. Få studier är gjorda på svenska data. En studie visar att makars arbetsmarknadsdeltagande tenderar att sam- manfalla, vilket indikerar att makar påverkar varandra i pensions- beslutet.12 om pension och längre arbetsliv Det genomförs återkommande enkätstudier till äldre om deras inställning till pensionering och arbetsliv. Här återges resultaten från några större studier. genomförde en enkätunder- sökning om arbetsförhållanden, hälsa och pension.13 Författarna fann att självskattad psykosocial arbetsmiljö uppvisade ett positivt samband med sannolikheten att vilja lämna arbetskraften , liksom självskattade höga krav i arbetet och försämrad arbets- förmåga. Ekonomiska incitament hade enligt enkätsvaren också betydelse. Avtalspension medverkade till ett tidigare utträde genom att den medförde en högre nivå på pensionen vid uttag långt . Genomsnittlig inkomstnivå över taket i den allmänna pensionen medförde också större sannolikhet för önskan att lämna arbets- kraften . Ekonomiska drivkrafter för fortsatt arbete inom det allmänna pensionssystemet avtar med högre inkomst, då individen inte får kompensation för inkomster över 7,5 basbelopp. kompenseras inkomstbortfall över intjänandetaket av tjänstepensioner eller eventuell privat pensionsförsäkring. Skillna- der i utbildningsnivå gav i enkäten inte något signifikant utslag på sannolikheten att vilja lämna arbetskraften . genomförde en enkätundersökning bland anställda inom hälso- och sjukvården i Region 11Hallberg D., Äldres arbetsutbud och möjligheter till sysselsättning. En kunskapsöversikt, Ds 2007:21 12Hallberg D., Äldres arbetsutbud och möjligheter till sysselsättning. En kunskapsöversikt, Ds 2007:21 13Skogman Thoursie P., Valck L., Vad får oss att arbeta fram till 65? 14Nilsson K., Äldre medarbetares attityder till ett långt arbetsliv. Skillnader mellan olika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården, 2006:10. Beslutet att gå i pension av de tillfrågade tänkte gå i pension vid eller tidigare, tänkte gå vid och . Ett mönster som tycks höra samman med strukturen inom hälso- och sjukvården framträdde vid analysen av de olika yrkes- gruppernas inställning till ett längre arbetsliv. Läkare och psyko- loger planerade i högst utsträckning att arbeta efter 65. Under- sköterskor och arbetsterapeuter de som i minst utsträckning tänkte arbeta efter 65. Sjuksköterskor och undersköterskor ville i högst utsträckning gå i pension före 65 och psykologer och kuratorer i minst utsträckning. Bland dem som uppgav att de varken kunde eller ville arbeta till 65 var undersköterskor, sjuksköterskor och skötare överrepresent- erade. Läkare och psykologer var osäkra på att deras kompetens var tillräcklig för att klara att arbeta till 65 eller äldre. Läkare upplevde sig omsprungna av yngre kollegor med nya kunskaper och de önskade lugnare arbetstakt och arbetstidsförkortning. Sjuksköterskor upplevde mer än andra grupper att arbetstakten var hög och att de ställde höga krav på sig själva trots att personalbrist var anled- ningen till stressen. Undersköterskor upplevde arbetet som fysiskt och kroppsligt tungt och ansträngande och fann det därför svårt att arbeta fram till 65. Undersköterskorna upplevde sig inte heller som sedda i organisationen. Skötarna önskade i högre utsträckning än andra grupper ägna tid åt familj och fritid, arbetet var inte särskilt viktigt i deras liv, de var inte stolta över det och de skulle sluta före 60 ifall de kunde. Läkarsekreterare ville också ägna tid åt fritid och familj och upplevde arbetet som fysiskt belastande främst för nacke, rygg, skuldra och arm. Sjukgymnasterna och arbetstera- peuterna upplevde arbetet som fysiskt och psykiskt utmattande. Psykologerna kände sig åsidosatta därför att det medicinska perspektivet ansågs viktigare. Kuratorerna upplevde kraftig psy- kiskt belastning. Bland dem som planerade att gå i pension vid 65 eller senare var läkare, psykologer och kuratorer överrepresenterade. De upplevde i högre utsträckning att deras yrkesskicklighet tillvaratogs och att yrkesrollen var stimulerande. De upplevde inte arbetet som lika krävande och såg fram emot den högre pension som ett längre arbetsliv skulle medföra. I de fall de upplevde en påfrestande arbets- miljö kompenserades detta av att arbetet var motiverande och stimulerande. Det visade sig också att bland de med relativt god arbetsmiljö, som till exempel läkarsekreterare, arbetsterapeuter och Beslutet att gå i pension sjukgymnaster, gjorde känslan av brist på motivation och stimulans att de ändå ville gå i pension . Undersköterskor, sjuksköterskor och skötare upplevde stora brister i arbetsmiljön och upplevde brist på motivation och stimulans. Undersköterskor och skötare upplevde att andra yrkesgrupper ansåg att de kan utföra deras arbetsuppgifter, även om de inte skulle vilja göra det. Att ekonomin ansågs betydelsefull för ett längre arbetsliv fram- kom av enkäten men diskuterades inte utförligt i rapporten. Fler i fysiskt och psykiskt utsatta yrken inom hälso- och sjukvård såg ekonomiska skäl till att arbeta fram till 65, det vill säga ansåg sig inte ha möjlighet att gå i pension trots att de önskade detta på grund av den dåliga arbetsmiljön. De oroade sig i högre grad för organisationsförändringar, och de ansåg sig inte ha inflytande i organisationen. genomförde () en enkät bland statsanställda om deras syn på pension.15 Enkäten visade att av de anställda trodde att de skulle sluta arbeta för att gå i pension vid eller tidigare (svarsalternativen tillät alternativen 65, 64–61, 60–56, före ). Noll procent trodde de skulle sluta arbeta före 55. trodde de skulle sluta arbeta för att gå i pension från eller . 12.6Enkät om attityder till pension 2011 enkätbaserade undersökningar pekar mot att ekonomiska förhållanden, normer kring när man går i pension och arbetsför- hållanden och vilket yrke man har betydelse för när man går i pension. genomförde TNS på uppdrag av Pensions- myndigheten en undersökning riktad till ett slumpmässigt urval personer i åldern 61–. Syftet med undersökningen var att ta reda på hur människor resonerar vad gäller uttag av allmän ålderspension respektive fortsatt förvärvsarbete. Ett slumpmässigt bruttourval av 6 000 personer gjordes av . 3 000 av dem hade börjat ta ut allmän ålderspension. 3 000 hade rätt att ta ut allmän ålderspension men hade ännu inte börjat gör det. Undersökningen genomfördes med telefonintervju. Drygt 550 personer i varje grupp föll bort på grund av giltigt telefonnummer saknades. Ytterligare knappt 150 personer i 15 Anställda i staten – synen på pension och information, SPV 2011. Beslutet att gå i pension respektive grupp föll bort då de inte tillhörde målgruppen eller inte talade svenska. Drygt 1500 personer totalt önskade inte delta i undersökningen. Knappt hälften av dessa angav tidsbrist och ointresse och drygt hälften att de av principiella skäl inte önskade delta i undersökningen. I resterande grupp var svarsfrekvensen i varje grupp vilket enligt är relativt nor- malt för denna typ av undersökningar.16 Enkäten har likheter med den som togs fram av RFV , 2001. Jämförelse mellan svar i de båda enkäterna kan ge oss värdefull information om huruvida inställningen till pensionering har förändrats . 12.6.1Vid vilken ålder vill dagens äldre gå i pension? På frågan om när de tillfrågade planerar att gå i pension svarar att de planerar gå i pension före eller (diagram 12.1). Mer än efter pensionsreformen då den formella pensionsåldern 65 togs bort vill så många som gå i pension . Det är nästan dubbelt så många som vill gå i pension före som efter 65. Siffrorna är samstämmiga med tidigare enkäter och studier. Pension vid 65 är otvetydigt fort- farande en etablerad norm i samhället. 16 Rapport från , under publicering. Beslutet att gå i pension Detta bekräftas även av svaren som redovisas i diagram 12.2 där det redogörs för vilka orsaker som ligger bakom önskan att gå i pen- sion hos de tillfrågade. Viljan att avsätta tid för familj och fritids- aktiviteter anges som den främsta anledningen. Den näst viktigaste faktorn som påverkar de äldres pensionsbeslut är att man länge har planerat att gå i pension , vilket kan ha att göra med de normer som finns i samhället kring pensionsålder och pensionsbeslut. Ungefär hälften av männen och en tredjedel av kvinnorna angav att planer sedan gammalt att ta ut pension före 65 utgör en viktig faktor bakom beslutet. På frågan om vilka orsaker som låg bakom att man planerade gå i pension vid just den åldern var det vanligaste svaret hos både män och kvinnor att de önskade mer tid för fritid och familj. Den tredje viktigaste faktorn bakom pensionsbeslutet hos de till- frågade är att möjligheten finns att gå i pension via avtal, vilket också var en viktig faktor i enkät . Var tredje anger att det är svårt att få nytt jobb för äldre. Detta i sin tur kan vara ett tecken på negativa attityder till äldre arbetskraft, något som bekräftats i enkät riktad till arbetsgivare (se kapitel 13). Arbetsförhållanden är enligt enkätsvaren en viktig faktor bakom beslutet när man planerar att pensionera sig. De som planerar att gå i pension före 65 anger mera sällan att de har en bra chef, att de får uppskattning på jobbet, att de har möjlighet till flexibel arbetstid, Beslutet att gå i pension att organisationen är välfungerande eller att de har tillräckligt med tid för att hinna med arbetet (diagram 12.3). De anger oftare att arbetet är fysiskt tungt och att arbetstempot är högt. De som planerar att gå i pension efter 65 anger oftast av de svarande att det är god sammanhållning på jobbet, att de har frihet att bestämma hur arbetet ska utföras och att arbetet är intressant och utvecklande. Över huvud taget pekar svaren mot att de som beskriver arbets- förhållandena som goda planerar att arbeta längre och de som beskriver arbetsförhållandena som mindre bra planerar att sluta arbeta tidigare. 12.6.2Vad skulle få fler att arbeta längre? Äldre personer fick frågan om vilka faktorer som skulle kunna leda till att de övervägde att arbeta längre än planerat. Möjlighet att arbeta deltid visade sig vara en faktor som angavs av flest män och kvinnor (diagram 12.4–5). Ekonomiskt utbyte är också viktigt enligt enkäten, särskilt för äldre som vill gå i pension vid 65. För kvinnor är bättre friskvård och bättre företagshälsovård viktigt, liksom flexibel arbetstid och mindre stress. För män är förändrade attityder hos arbetsgivaren viktigt, särskilt för de som planerar att gå före 65. Det intressanta är att enligt enkäten riktad till arbetsgivare Beslutet att gå i pension om attityder till äldre arbetskraft var det framförallt på de mans- dominerade arbetsplatserna som de äldres kompetens ifrågasattes som mest (se kapitel 13). Mindre stress och anpassad arbetsmiljö är också viktigt för män. Liksom flexibel arbetstid för dem som planerar att gå vid 65. Beslutet att gå i pension Enkätsvaren indikerar även att det finns efterfrågan hos äldre på flexibilitet, vad gäller arbetstider, arbetsmiljö och arbetsför- hållanden för att de ska tänka sig att förlänga arbetslivet med något eller . 12.6.3Vill fler arbeta längre? Resultaten från flera enkäter pekar tydligt att att fler äldre vill arbeta längre och skjuta upp uttaget av pension. De preliminära resultaten av en kommande studie av vid visar att andelen som önskar gå i pension senare än 65 har fördubblats på tio år.17 En liknande bild visar en jäm- förelse av svaren i enkät med Pen- sionsmyndighetens enkät . Diagram 12.6 jämför svaren i RFV:s enkät med enkät . planerade av de tillfrågade att gå i pension före 65. är motsvarande siffra för män och för kvinnor. 17 ., (Forthcoming 2012) Pensionspreferenser i 2002-2011. Working paper inom Välfärdsstudier. Beslutet att gå i pension Det har skett en viss förändring av vilka orsaker som ligger bakom viljan att gå i pension. Man kan urskilja en viss trend mot att betydelsen av mer tid för familj och fritid har minskat, liksom negativa arbetsförhållanden och att kompetens inte värdesätts Där- emot indikerar svaren att betydelsen av att man känner sig tvungen att gå i pension har ökat. Resultaten bekräftas av en enkät riktad till arbetsgivare. Det finns indikatorer på att attityder mot äldre arbetskraft har försämrats , inom framför allt teknikintensiva yrken och på mansdominerade arbetsplatser. 13 Attityder mot äldre arbetskraft Både den senaste forskningen och erfarenheter på arbetsmarknaden talar för att det också i finns negativa stereotyper om äldre och deras arbetsförmåga, kanske grundade på förhållanden för många årtionden sedan, som försämrar de äldres chanser att få och behålla sina jobb. Kanske är det en indikation på att det stora problemet för äldre som vill arbeta något längre inte är regler för pensioner m.m. utan systematisk ålderism. En effektiv lagstiftning mot åldersdiskriminering förefaller kunna bidra till att öka sysselsättningen för äldre. En fråga är givetvis om det finns andra åtgärder som staten kan genomföra för att aktivt motverka diskriminering. Arbetsgivarnas attityder och inställning till äldre yrkesverk- samma har betydelse när dessa överväger att lämna arbetslivet . I enkätundersökningen om individernas inställning till att ar- beta kvar (se kapitel 12) framkom att var fjärde kvinna och var tredje man anger att förändrade attityder till äldre skulle få de att arbeta . Drygt var tionde äldre anger att känner sig tvungna att lämna över till yngre som ett skäl för vilja att gå i pension före 65. Många äldre som gärna vill fortsätta att arbeta vittnar därmed om att de ofta möter ointresse från arbetsgivare och chefer, plus för- domar från omgivningen. har i samarbete med tagit fram en enkät riktad till ar- betsgivare och fackliga representanter med frågor kopplade till attityder mot äldre arbetskraft. Syftet med enkäten är att under- söka arbetsgivares och fackliga representanters attityder och in- ställning till äldre yrkesverksamma, huruvida arbetsgivarnas atti- tyder skiljer sig åt mellan branscher och sektorer, samt om de skil- jer sig åt beträffande arbetsplatsens könsstruktur, storlek samt geografiska lokalisering. Andra syften med enkäten är att analysera Attityder mot äldre arbetskraft vilka orsaker som kan ligga bakom äldres tidiga avgång, samt vilka åtgärder arbetsgivare vidtar för att få de äldre att arbeta kvar längre. En liknande undersökning genomfördes av Riksförsäkrings- verket . I detta avsnitt redovisas resultaten från dessa två undersökningar. Genom att jämföra attityderna och får man en värdefull kunskap om huruvida attityder mot äldre arbetskraft har förändrats . De som utgjorde den äldre arbetskraften var födda . Dagens äldre på arbetsmarknaden är födda . De har bättre hälsa, är mer välutbildade och de är fram- för allt fler än de födda , vilket påverkar åldersstruk- turen på dagens arbetsplatser. Alla dessa faktorer talar för att ut- vecklingen borde innebära förbättrade attityder mot äldre arbets- kraft. Enkätresultat pekar dock på att inom utbildningsintensiva branscher har attityden mot äldre arbetskraft försämrats . Förändringar i befolkningsstrukturen som uppmärksammades i tidi- gare avsnitt medför att det är av stor vikt att arbetsgivares attityder till äldre yrkesarbetande är positiva för att de äldre skall förlänga det förvärvsaktiva livet. De människor som kan, vill och orkar ar- beta ska ges förutsättningar att göra det. En publicerad undersökning bland 30 000 arbetsgivare i 28 länder visade att var femte arbetsgivare har en strategi för att behålla äldre arbetskraft. Med äldre menas i undersökningen de som är . placerar sig på botten bland de under- sökta länderna. av svenska arbetsgivare har utarbetade strategier för att behålla äldre arbetskraft. av svenska arbetsgivare har en strategi för att stärka kompetensbristen genom att anställa äldre arbetskraft.1 13.1Vad säger forskningen? Det finns många experiment som mäter diskriminering p.g.a. etnisk bakgrund eller kön. gjordes sådana experiment i också för att mäta åldersdiskriminering. Flera forskare påpekar dock att det är svårare att bevisa åldersdiskriminering än andra former av diskriminering, eftersom det kan finnas sakliga skäl till varför ålder kan påverka anställningar och uppsägningar, som t.ex. skillnader i 1 Older worker recruiting and retention survey, Global results, 2012. Attityder mot äldre arbetskraft fysisk kapacitet, kunskaper och produktivitet som beror av ålder.2 Dessutom är det nästan omöjligt att i experiment konstruera lika fall eftersom äldre bl.a. ska väntas ha längre erfarenheter i arbets- livet. I en översikt av forskningsläget konstateras ändå att de ameri- kanska experimenten sammantaget ger den tydligaste bilden av ålders- diskriminering vid rekrytering. Andra studier bl.a. av självrappor- terad diskriminering pekar på diskriminering också vid befordran. Experiment har senare genomförts i . Ett exempel är en studie där forskare skickade ut två fiktiva förfrågningar om chansen att få anställning som (manlig) kypare till vardera 345 hotell och restauranger i Frankrike.3 Den enda skillnaden mellan förfråg- ningarna var den angivna åldern, som i ena fallet var och i andra . Man jämför sedan andelen positiva svar för yngre med äldre. Resultaten visade den högsta graden av diskriminering som någonsin uppmätts med denna typ av skriftliga experiment för diskriminering på grund av etnisk bakgrund. Liknande under- sökningar har genomförts i och med unge- fär samma resultat. Den första liknande studien i presenterades 2011. I studien skickades två liknande jobbansökningar från en fiktiv man resp. till 466 utannonserade lediga för restaurantarbetare respektive affärsbiträde.4 Den fiktive yngre arbetssökanden mottog fler positiva svar än den äldre fiktive arbetssökanden. Det är högre tal än som tidigare uppmätts för t.ex. etnisk diskri- minering i . Forskarna konstaterar att det förefaller finnas ett allvarligt diskrimineringsproblem som berör personer . På uppdrag av och Pensionsåldersutred- ningen har TNS genomfört en undersökning riktad till ett urval av arbetsgivare och fackliga representanter. 2Neumark D., The age discrimination in employment act and the challange of population aging, 2008. Bendick M.Jr., ., Wall K.J., No foot in the door: an experimental study of employment discrimination against older workers. A., ., An experimental investigation of age discrimination in the french labour market, 2006. 4Ahmed A.M., ., Hammarstedt M., Does age matter for employability? A field experiment on ageism in the Swedish labour market, Linnéuniversitetet, 2011. Attityder mot äldre arbetskraft sökningen har varit att ta reda på arbetsgivares och fackliga repre- sentanters inställning till den äldre arbetskraften. Ett annat syfte har varit att identifiera olika åtgärder som arbetsgivare/staten kan bidra med för att anställda ska vilja jobba . Målgrupp för undersökningen har varit arbetsgivare i form av företagsledare eller personalchef, samt facklig representant för den fackliga orga- nisationen med flest antal medlemmar på arbetsplatsen. Undersökningen bygger på ett slumpmässigt bruttourval av arbetsgivare från PAR stratifierat på variablerna antal anställda samt avtalsområde (SAF/ LO, ITP, KAP-KL, PA03). I slutet av varje intervju med arbetsgivare har respondenten ombetts lämna kontakt- information till facklig representant på arbetsplatsen. Av bruttourvalets 6 504 arbetsgivare var inte aktuella för målgruppen och användes inte på grund av spärrade telefonnummer eller uppnådd intervjukvot. Från det återstående nettourvalet har en svarsfrekvens på uppnåtts. Privata arbetsgivare har en lägre svarsfrekvens än offentliga. Av bruttourvalets 1 037 fackliga representanter var inte aktuella för målgruppen och användes inte på grund av spärrade telefonnummer eller uppnådd intervjukvot. Från det återstående nettourvalet har en svarsfrekvens på upp- nåtts med en relativt jämn fördelning av svar hos olika typer av arbetsgivare. Arbetsgivarundersökningen som genomfördes bygger på ett stratifierat urval baserat på antalet anställda vid olika arbets- platser. För att ingå i urvalet krävdes att arbetsstället hade minst 20 anställda.