sou · H0B324 · 2012-04-10 00:00:00 — också vara så att en elev som inte skulle ha tagits emot i special- skolan på grund av att hörselskadan bedöms för lindrig ändå tas emot vid RGD/RGH. Efterfrågan på utbildning vid RGH beror även på kvaliteten i den utbildning som erbjuds av elevernas hemkommuner inom den reguljära utbildningen. Här spelar både den tekniska utvecklingen in – såväl vad gäller hörapparater och CI som vad gäller tekniken i klassrummen – liksom förmågan att anpassa utbildningen till elevernas behov. I pågår en utred- ning med uppgift att lämna förslag till en förändrad organisation för gymnasial utbildning för elever med hörselnedsättning/dövhet14 (se vidare avsnitt 8.1.2). Om kommer att erbjuda elever i målgruppen utbildningsalternativ som bättre svarar mot elevernas behov kommer troligen efterfrågan på platser att minska vid riksgymnasiet i . Innevarande läsår går ett tjugotal elever från vid RGH. Stor ökning av antalet elever med språkstörning kommun får som nämnts ovan i sin gymnasieskola anordna riksgymnasieutbildning för elever som har språkstörning och behöver insatser av samma slag som döva. Av bestämmelserna framgår vidare att elever med språkstörning jämställs med döva och i formell mening därför tillhör RGD.15 Trots detta har flertalet elever med språkstörning fått sin utbildning i anslut- ning till RGH. Enligt avtalet mellan staten och kommun ska ungdomar med språkstörning tas emot vid riksgymnasiet om de genomgått specialskolan16. kommun särredovisar elever med språkstörning. Eleverna får sin utbildning i sär- skilda språkgrupper eller i vissa fall tillsammans med elever med hörselskada. Antalet elever med språkstörning vid RGD/RGH har ökat kraftigt , från 29 elever /08 till 82 elever /1217. Endast nio av de senare kommer från specialskolan. 14Projekt (Hörselskadade ungdomars gymnasiealternativ i ), Blogg: hugis- stockholm.blogspot.com. 1510 kap. 1 § första stycket punkten 3 och andra stycket gymnasieförordningen (2010:2039). 16U 2001/277/G Godkännande av avtal mellan staten och kommun om den gymnasi- ala utbildningen i för döva och hörselskadade samt dövblinda elever. 17Enligt uppgifter från kommun. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, Elever som har språkstörning och behöver insatser av samma slag som döva är en mycket begränsad grupp, om man med detta avser att eleverna har behov av teckenspråk. En utredning har upp- skattat att gruppen omfattar cirka 20 barn per årskull18. De upp- gifter som redovisas i betänkandet indikerar dock att gruppen är väsentligt mindre, cirka 5 till 10 barn. får några få elever med grav språkstörning sin utbildning vid de regionala specialskolorna, dvs. i en teckenspråkig miljö. Utbild- ningen vid den statliga specialskolan för elever med grav språkstör- ning, , sker på talad svenska, i vissa fall med stöd av alternativ och kompletterande kommunikation (AKK). Enligt uppgift från kommun går två elever som inte kan tala på RGD och får där sin undervisning på teckenspråk. kommun har tagit emot ett ökande antal elever med språkstörning utan behov av teckenspråk och utan att dessa har gått i specialskolan. Gymnasieförordningens formulering insatser av samma slag som döva har tolkats vidare än enbart behov av teckenspråk. Kommunen har även tolkat in behov av undervisning i liten undervisningsgrupp och av specialpedagogiskt stöd. Kom- munen har i kontakt med pekat på att kommunen uppfattar bestämmelserna om målgruppen elever med språkstörning som otydliga, och därför efterfrågat ökad tydlighet. Att antalet elever med språkstörning har ökat så kraftigt vid RGD/RGH kan troligen förklaras med bland annat att kun- skaperna om funktionsnedsättningen har ökat och att fler barn och ungdomar får diagnosen språkstörning . De svårigheter äldre elever med grav språkstörning har gör det svårt för dem att hänga med i den allt mer abstrakta undervisningen i högre årskurser och i gymnasieskolan. Detta i kombination med att mål- och betygssystemet numera gör det tydligt när en elev får svårt att hänga med i undervisningen gör att elever söker sig en anpassad utbildning. Det finns också tydliga indikationer på att elever med språkstörning vid RGD/RGH i många fall kommer från särskilda undervisningsgrupper i grund- skolan. Det sätt på vilket regelverket tillämpas innebär att antalet elever med språkstörning kan komma att öka drastiskt vid RGD/RGH. 18 SOU 2006:54 Teckenspråk och teckenspråkig – översyn av teckenspråkets ställning, s. 151 ff. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, Elever med dövblindhet på både RGD och RGH /12 går det 15 elever med dövblindhet vid RGD/RGH, varav åtta på RGD och sju på RGH. Gruppen kan variera något mellan åren. Behoven hos elever med dövblindhet varierar mycket. Alla får en bärbar dator när de börjar vid RGD/RGH, med de program som de kan behöva. Det kan handla om t.ex. talsyntes eller förstorings- program. Belysning förstärks för de elever som behöver det. Andra tekniska hjälpmedel kan utgöras av smartboards, läskamera eller daisyspelare19. Vidare blir böcker inlästa och stenciler förstorade. Elever med dövblindhet kan även behöva viss anpassning i andra utrymmen, exempelvis i matsal och i sina lägenheter på boendet. 3.3Elever från hela landet Eleverna vid RGD/RGH i kommer från hela landet. Figur 3.1. visar elevernas hemkommuner /12. Av bilden framgår att det, trots att utbildningen är riksrekryterande, är vanligare att kommuner har elever vid RGD/RGH om de ligger nära kommun än om de ligger på större avstånd. Det bör observeras att markeringen av en kommun kan avse en eller flera elever. Studerar man målgrupperna var för sig får man dock en delvis annorlunda bild. En tydlig tendens är exempelvis att många elever på RGD kommer från kommuner i relativ närhet till de regionala specialskolorna20. Detta kan bero på att föräldrar med barn som behöver undervisning på teckenspråk tenderar att bosätta sig i de regionala specialskolornas närhet. För elever med hörselskada på RGH är spridningen större än för eleverna på RGD. Ett undantag gäller dock där många i stället väljer den gymnasieskola med regionala undervisningsgrupper för elever med hörselskada som finns i (se vidare avsnitt 8.1.2). 19I dag görs alla nya talböcker i DAISY-format. En DAISY-spelare är en fristående cd- romspelare med funktioner för att läsa och navigera i . 20De regionala specialskolorna ligger i , , , och . Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, För elever med språkstörning kommer eleverna i stor utsträckning från , , län, Östergöt- lands län, och . Att dessa områden är överrepresenterade har sannolikt i flera fall sin förklaring i att det där finns särskilda undervisningsgrupper för elever med språk- störning. Det gäller exempelvis för , och . I finns dessutom den statliga specialskolan . Det går således knappast att påstå att det handlar om en riks- rekrytering i genuin mening. Det framstår i stället som slumpartat om en elev med grav språkstörning får del av särskilt anpassad utbildning eller inte. Utredningen återkommer i kapitel 8 till hur kommuner och fristående skolhuvudmän ska kunna stimuleras att etablera sådana anpassade studiemiljöer på flera platser i landet. 3.4Utbildningen – verksamhet och kvalitet Utredningens bedömning: Utbildningen vid RGD/RGH har goda förutsättningar att erbjuda en hög kvalitet, bl.a. till följd av goda resurser och en hög personaltäthet samt att undervis- ningen vid behov sker i anpassade lokaler med ett väl utvecklat tekniskt stöd. Även om betygsresultaten är väsentligt sämre än för gym- nasieskolan generellt bidrar utbildningen vid RGD/RGH posi- tivt till elevernas kunskapsutveckling. Andelen elever som under studierna uppnår behörighet till nationellt program måste anses vara en framgång. Det är positivt att relativt många elever från RGD/RGH läser vidare i någon form och att elevernas etablering på arbetsmarknaden inte ser ut att skilja sig nämnvärt från andra ungdomars. Det framgår dock inte av uppgifterna om den tidigare eleven uppbär lönebidrag eller annat stöd. Utbildningen vid RGD/RGH står dock inför stora utma- ningar och har utvecklingsbehov för att kunna nå längre. Det finns både behov av en förbättrad styrning, vilket tas upp i kapitel 7, och av utvecklingsinsatser vad gäller utbildningen av elever som är teckenspråkiga, vilket tas upp i kapitel 8. Utredningen ska bedöma om det är en ändamålsenlig utbildning som bedrivs vid RGD/RGH utifrån elevgruppernas behov. Enligt utredningens tolkning är god kvalitet i verksamheten en nödvändig, Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, men inte tillräcklig, förutsättning för att verksamheten ska vara ändamålsenlig. För att bedöma utbildningens kvalitet har vi sökt belysa studieresultat, förekomst av fortsatta studier, etablering på arbetsmarknaden samt utbildningens organisering med avseende på valmöjlighet och tillgång till integrerad undervisning, personal- täthet och personalens kompetens. Elevernas studieresultat är ett centralt mått vid bedömningen av hur framgångsrik en skola är. När det gäller RGD/RGH är det emellertid särskilt tydligt att det inte endast går att bedöma skolans framgång genom att studera elevernas betyg när de lämnar sin gymnasieutbildning efter tre eller . Detta då en stor andel av eleverna har svaga resultat från eller specialskolan. Man behöver således söka värdera vad skolan har tillfört eleverna. Av tabell 3.2 framgår att bara drygt en tredjedel av samtliga elever vid RGD/RGH /12 var behöriga till nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan när de ansökte till utbildningen. 1) Tabellen redovisar behörigheten för samtliga elever vid skolan. Med behöriga avses elever behöriga till nationellt eller specialutformat program vid ansökan till utbildningen. Från och med /12 finns inte specialutformat program. För elever antagna inför /12 gällde dessutom nya behörighetsregler med krav på godkända betyg i fler ämnen än tidigare, dessutom differentierade beroende på om eleven sökt högskoleförberedande program eller yrkesprogram. Det gör att vissa elever som antagits inför /12 och som här räknas som behöriga kan vara behöriga till yrkesprogram, men inte till högskoleförberedande program. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, Skillnaden mellan de olika elevgrupperna är mycket stor och belyser att de elever med språkstörning som sökt och tagits emot vid RGD/RGH har haft stora svårigheter i sina tidigare studier, medan situationen ser väsentligt bättre ut för elever med hörsel- skada. För elever från specialskolan var andelen med behörighet genomgående lägre än för samtliga elever. Ingen elev med språk- störning med bakgrund i specialskolan var behörig vid ansökan till utbildningen. Andelen elever med behörighet till nationellt eller special- utformat program har minskat jämfört med föregående år för samtliga elevgrupper vid RGD/RGH, vilket troligen är en konse- kvens av de nya behörighetsregler som gäller . Liknande utveckling kan iakttas för gymnasieskolan gene- rellt. Reglerna slår dock igenom med större kraft för elever som sökt till RGD/RGH. Med oförändrad målgrupp för RGD/RGH riskerar andelen elever med behörighet till nationellt program vid utbildningen att minska ytterligare till följd av de skärpta behörighetsreglerna. Fullt genomslag uppnås först /15, då i princip samtliga elever kommer att ha antagits enligt de nya behörighetsreglerna. Att en så stor andel elever saknar behörighet när de börjar sin utbildning vid RGD/RGH är en utmaning för utbildningen. Hög andel med slutbetyg, men låga betygspoäng Andelen elever på nationellt eller specialutformat program vid RGD/RGH som /11 lämnade utbildningen med ett slutbetyg var , viket är en hög nivå (se tabell 3.3). Andelen med högskolebehörighet av elever med slutbetyg var (framgår inte av tabellen), vilket kan jämföras med 87 pro- cent för gymnasieskolan generellt. Den genomsnittliga betygs- poängen på 12,7 för elever från nationellt eller specialutformat program som /11 gick ut RGD/RGH med slutbetyg kan jämföras med 14,0 för riket. Betygsresultaten vid RGD/RGH var således sämre än för gymnasieskolan generellt. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, Källa: kommun. Dessutom lämnade en så stor andel som av eleverna utbildningen från individuella program. Den genomsnittliga betygspoängen för elever med slutbetyg från individuellt program låg klart under betyget godkänt (G). Hela två tredjedelar av ele- verna på individuellt program lämnade RGD/RGH med slutbetyg. Betygspoängen visar dock att det handlar om slutbetyg med en del icke godkända betyg. Skillnaden mellan könen stor Av tabellen framgår också att skillnaderna mellan könen är stor. Med något undantag är resultaten bättre eller väsentligt bättre för kvinnorna än för männen. Det gäller såväl för andelen med slut- betyg, andelen med slutbetyg och grundläggande behörighet till högskolan som för genomsnittlig betygspoäng för elever från nationellt eller specialutformat program. Det genomsnittliga betygsvärdet från individuellt program utgör undantaget, där männen har bättre resultat än kvinnorna. Skillnaderna mellan könen uppvisar i stort sett identiskt mönster oberoende av om de gäller elever på RGD, elever med hörselskada på RGH eller elever med språkstörning på RGH. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, Skillnaderna mellan könen avviker inte heller från vad som gäller generellt för gymnasieskolan. Resultaten skiljer sig mellan de olika målgrupperna Resultaten för /11 i tabell 3.3 måste tolkas med viss för- siktighet eftersom uppgifterna baseras på få elever. Det gäller särskilt uppgifterna uppdelade på utbildningens olika målgrupper. Resultaten för den teckenspråkiga utbildningen vid RGD är delvis motsägelsefulla. Andelen elever på nationellt eller special- utformat program med slutbetyg vid RGD var högre än genom- snittet för RGD/RGH sammantaget som samma elevers genomsnittliga betygspoäng var lägre än genomsnittet och väsent- ligt lägre än genomsnittet för gymnasieskolan generellt. Den genom- snittliga betygspoängen hade dessutom försämrats med en hel betygspoäng. Andelen med grundläggande behörighet till hög- skolan var hög. Andelen elever med hörselskada med slutbetyg från nationellt eller specialutformat program vid RGH var jämförbar med genomsnittet för RGD/RGH medan andelen med slutbetyg och grundläggande behörighet till högskolan var betydligt sämre än för genomsnittet. Andelen med slutbetyg hade dessutom minskat med mer än tjugo procentenheter, sannolikt delvis en konsekvens av ändrade behörighetsregler till högskolan. Den genomsnittliga betygspoängen för de elever med slutbetyg från nationellt eller specialutformat program vid RGH var däremot bättre än för genomsnittet för RGD/RGH, trots att den försämrats med mer än en hel betygspoäng . Resultaten för elever med språkstörning på nationellt eller specialutformat program var genomgående svaga. Det är överhuvudtaget få elever med språkstörning som är behöriga till och läser på nationellt eller specialutformat program. Variationen mellan olika år är bland annat därför betydande. Andelen elever med slutbetyg från individuellt program vid RGD/RGH är hög för samtliga målgrupper jämfört med gymnasie- skolan generellt. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, Det stora flertalet elever läser många kurser För att förstå uppgifterna i tabell 3.3 bättre har utredningen bland annat studerat hur många betygsatta gymnasiepoäng eleverna hade i sina slutbetyg eller samlade betygsdokument när de lämnade RGD/ RGH och hur stor andel av dessa som var minst god- kända. Indirekt är det ett mått på mängden kurser eleverna stu- derat. Resultatet framgår av tabell 3.4. Källa: kommun. Av tabellen framgår att behöriga elever vid RGD/RGH lämnar utbildningen med vad som ser ut som en fullständig gymnasie- utbildning. Med något undantag har dessa elever gått på nationellt eller specialutformat program. Vad som inte framgår av tabellen är att spridningen inte är särskilt stor. Endast enstaka av de behöriga eleverna har under 2 000 gymnasiepoäng, någon har så många som 3 000. Det finns enstaka behöriga elever med många kurser med betyget icke godkänt (IG). I genomsnitt har dock de behöriga elev- erna få kurser med betyget IG. Även flertalet av de elever som inte var behöriga till gymnasie- skolans nationella eller specialutformade program har i många fall läst mellan 2 000 och 2 500 gymnasiepoäng när de lämnar utbild- ningen. Några har dock få poäng, vilket förklarar snitten. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, Många elever uppnår behörighet och går över till nationellt program Av de 126 elever som gick ut från RGD/RGH hade 42 startat sina studier på individuellt program för att senare under studierna, efter att ha blivit behöriga, ha gått över till nationellt eller specialutformat program. Det gäller elever från samtliga mål- grupper för RGD/RGH och måste anses vara ett gott resultat. Det finns också elever som har läst i stort sett en fullständig utbildning på nationellt eller specialutformat program, men ändå är kvar på individuellt program. Förklaringen är att de, trots att de läst in kurser från , inte blivit godkända i någon eller några av de ämnen som behövs för att vara behörig till gymnasieskolans nationella program. Det är exempelvis vanligt att eleverna inte har nått målen i ämnet engelska från . Låga resultat på nationella prov Resultaten på de nationella proven bekräftar bilden av att engelska är det ämne eleverna vid RGD/RGH har störst problem med. Nästan två tredjedelar av eleverna som genomfört de nationella proven i Engelska A under /11 hade resultatet IG. Cirka en tredjedel hade G. Bara några enstaka elever hade VG eller MVG. För Engelska B ser resultaten bättre ut. Knappt en tredjedel hade IG, drygt en tredjedel hade G och knappt en tredjedel VG eller MVG. Att resultaten är bättre för Engelska B än för Engelska A beror troligen på att de elever som väljer att läsa Engelska B har lättare för ämnet. Som jämförelse kan nämnas att gymnasieskolan generellt har mycket goda resultat på de nationella proven i Engelska A och Engelska B. nådde en stor del av elev- erna betygen VG eller MVG, medan fick IG. Även resultaten på Matematik A indikerar att matematik är ett ämne som är problematiskt för många elever på RGD/RGH. av eleverna hade IG på provet, G och VG eller MVG. På provet i matematik B är resultaten bättre. Elevernas resultat fördelas lika mellan IG, G och VG. De elever som genomfört prov i Matematik C och Matematik D har samtliga fått minst G som resultat. I gymnasieskolan generellt hade en stor grupp, mellan av eleverna beroende på prov, G på de nationella proven i mate- Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, Andelen med IG varierade från till . Mindre än en fjärdedel av eleverna på RGD/RGH har fått IG på provet i Svenska B, G och VG eller MVG. I gymnasieskolan generellt fick den absoluta merparten (70–) av eleverna betyget G eller VG på provet i Svenska B eller Svenska som andraspråk B. fick betyget IG. I genomsnitt ligger resultaten på de nationella proven vid RGD/RGH väsentligt lägre än nivån för betyget G. Många elever får också IG eller låga betyg i sitt slutbetyg eller betygsdokument för just de ämnen för vilka det ges nationella prov. Det kan bero på att de har svårigheter med just dessa ämnen. Det är naturligtvis också svårare att stämma av betygssättningen för ämnen för vilka nationella prov inte ges. Att eleverna har bättre betyg i andra ämnen förklarar nivån på den genomsnittliga betygspoängen som redovisats i tabell 3.3. Att betygsgenomsnittet gäller för elever som fått ut slutbetyg kan också ha betydelse. 3.4.2Antalet studieår varierar mellan de olika elevgrupperna Utbildningen vid RGD/RGH är som annan gymnasieutbildning . För elever som behöver det bör enligt gymnasieförordningen utbildningstiden förlängas med , ett beslut som ska fattas av kommun21. Den absoluta merparten av eleverna vid RGD/RGH avslutar sin utbildning (se tabell 3.5). Andelen som går eller längre är högre för elever från individuellt program än för elever från nationellt eller specialutformat program. Skillnaderna mellan de olika målgrupperna är påtagliga. Hälften av eleverna med hörselskada på nationellt eller specialutformat program vid RGH slutade medan av eleverna vid nationellt eller specialutformat program vid RGD respektive RGH för elever med språkstörning slutade efter fyra eller . Trots detta hade elever med hörselskada vid RGH de bästa betygsresultaten. Den långa studietiden vid RGD kan bidra till den höga andelen från nationellt eller specialutformat program som är behöriga till högskolan. 21 10 kap. 7 § gymnasieförordningen (2010:2039). Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, Källa: kommun. av de elever som avslutade sina studier från individuellt program vid RGD/RGH /11 gjorde det studier eller mer. Endast några få elever slutade . Att så många elever studerar länge vid individuellt program vid RGD/RGH kan vara en förklaring till den höga andelen som lämnar skolan med många gymnasiepoäng. Trots den långa studie- tiden är dock betygsgenomsnittet under godkänd nivå. 3.4.3Hög frånvaro påverkar möjligheterna att nå målen Den höga frånvaron vid RGD/RGH är ett problem som upp- märksammats i olika sammanhang, särskilt gäller det den höga ogiltiga frånvaron för vissa elevgrupper. kommun har genomfört en kartläggning av frånvaron vid RGD/RGH /11 och av vilken betydelse elevernas boendeform har för frånvaron (se tabell 3.6). Trots viss osäkerhet är resultaten intressanta22. De visar att den samlade frånvaron var hög för samtliga elevgrupper vid RGD/RGH, högst för elever vid RGD och lägst för elever med språkstörning vid RGH. Upp- gifterna kan jämföras med att den samlade frånvaron varierade mellan mellan kommunens olika gymnasieskolor 22 Det finns osäkerhetsfaktorer i mätningen bl.a. på grund av att den ogiltiga frånvaron rapporteras som ett genomsnitt (vilket gör att de enskilda individernas frånvaro kan skifta stort), att de skilda skolorna inte rapporterar på samma sätt (t.ex. kan APU ingå i viss mån i den samlade frånvaron) samt att elever vid de olika boendeformerna går i olika skolor. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, Uppgifterna för RGD/RGH är således två till så höga. Källa: kommun. 1) Eleven bor hos föräldrar eller annan vårdnadshavare. Problemet med ogiltig frånvaro vid RGD/RGH är även det störst för elever vid RGD medan elever med språkstörning har låg ogiltig frånvaro. Nivån för den ogiltiga frånvaron vid RGD/RGH kan jämföras med resultaten från kommuns mätning för gymnasieskolorna generellt som visade på en ogiltig frånvaro på mellan . Hög ogiltig frånvaro vid RGD/RGH är vanligast för elever i eget boende, särskilt för elever med hörselskada vid RGH och elever vid RGD. Flertalet elever i eget boende är äldre elever. Eftersom dessa elever ofta uppbär aktivitetsersättning är de obero- ende av CSN:s beslut om bidrag. Vad som inte framgår av tabellen är den stora spridningen mellan eleverna på RGD/RGH. På individuell nivå varierar den ogiltiga frånvaron från ingen frånvaro till nästan ingen närvaro alls. Vid mättillfället hade en så stor andel som av eleverna vid RGD 20 procents ogiltig frånvaro eller mer. Detta är intressant med tanke på att det var gränsen för inrapportering av ogiltig från- varo till CSN. Vid RGH översteg av eleverna med hörselskada och av eleverna med språkstörning denna gräns. Antalet elever från RGD/RGH anmälda till CSN var enligt 23 Elever vid RGD/RGH ingick i undersökningen. Riksgymnasieutbildning för ungdomar med dövhet, uppgift väsentligt lägre, dock något högre än för gymnasieskolan generellt. Under /10 fick av samtliga gymnasieelever i riket med studiebidrag detta indraget av CSN på grund av ogiltig frånvaro. Av en undersökning24 med elevintervjuer framkommer att skolk är socialt accepterat och ett förväntat beteende bland elever vid RGD/RGH. Författarna konstaterar att det inte tycks vara normbrytande att skolka.