sou · GZB336d2 · 2012-01-01 00:00:00 — möjliggöra en effektivare styrning och uppföljning av hela försörjningskedjan och på samtliga beslutsnivåer, svara upp mot regeringens principer för materielförsörjning, kunna genomföras så att huvuddelen av eftersträvade effekter, främst i form av besparingar, kan realiseras i närtid (-2012)10. har olika förslag till förändringar redovisats med avseende på materiel- och logistikförsörjningen enligt följande. FMV remissvar till , . Försvarsmaktens interna projekt försvarslogistik, . PWC Övergripande förslag till , . Förslagens inriktning redovisas i det följande. föreslog i sin rapport bl.a. en avveckling av FMV och etablering av en ny stödmyndighet. Utredningen be- handlade emellertid logistikverksamheten endast översiktligt och lämnade inga förslag vad gäller den verksamhet som be- drivs inom FMLOG. Utredningen redovisade heller inga förslag till en sammanhållen materiel- och logistikförsörjning. I FMV remissvar till Stödutredning, inkluderande det s.k. 10- punktsprogrammet, föreslog FMV bl.a. att FMLOG verksamhet i huvudsak förs från Försvarsmakten till en ny stödmyndighet för att i ett nästa steg prövas för bolagisering. Förslaget tog sin utgångs- 10Regeringens direktiv till (bilaga 1). 11Ett användbart och tillgängligt förslag, Stödet till Försvarsmakten. 12Remissvar (FMV GD 09100:33034/2009). 13Slutrapport (HKV 02311:63983). 14Övergripande förslag till Bör-struktur . Försvarslogistik – en ny struktur punkt i FMV verksamhetsidé om renodling och koncentration av myndigheternas kärnverksamheter. De totala besparingarna be- dömdes, i de delar som omfattas av och arbete, uppgå till mellan 1 400–varav en ny stödmyndighet för inköp , överföring av Försvarsmaktens teknikkontor till en ny stöd- myndighet , systemförvaltning 200–, bolagisering av FMLOG . Inom ramen för Försvarsmaktens projekt försvarslogis- tik redovisades i slutrapporten tre handlingsalternativ med följande inriktningar: Alternativ 1: All försvarslogistik, inklusive relevanta delar inom stödmyndigheterna (dvs. inklusive materielförsörjning), koncent- reras till Försvarsmakten. Alternativet benämndes FMLO . Bedömd besparing: totalt , varav i form av personalreduceringar och i form av verksamhetsrationaliseringar. Alternativ 2: All övergripande beställarkompetens koncentreras till Försvarsmakten som all försvarslogistik koncentreras till en ny stödmyndighet baserad på FMV. Alternativet benämndes ASM (Annan Stödjande Myndighet). Bedömd besparing: totalt varav i form av personal- reduceringar och i form av verksamhets- rationaliseringar. Alternativ 3: Ett mellanalternativ utgående från dagens struktur men där vidmakthållandeansvaret för levererad materiel förs från FMV till Försvarsmakten och där väsentliga delar av Försvarsmak- tens upphandlingskapacitet förs till FMV. Alternativet benämndes FMLO Min. Bedömd besparing: totalt varav 400 miljoner i from av personalreduceringar och 250 miljoner kro- nor i form av verksamhetsrationaliseringar. Vid en jämförelse mellan alternativen bedömde Försvarsmakten att Alternativ 1 (FMLO ) var att föredra med avseende på den betydande rationaliseringspotential som ligger i en långt driven samordning och Försvarsmaktens förmåga och möjlighet att styra stödproduktionen. Försvarslogistik – en ny struktur Ur stödproduktionssynpunkt bedömdes Alternativ 2 (ASM) som näst bästa alternativ. Dock bedömdes möjligheterna att styra stödverksamheten vara otillräckliga som ansvar och resurser bedömdes bli allt för splittrade i en sådan lösning. Det tredje alternativet (FMLO Min) bedömdes inte uppnå den produktionsrationalitet som de övriga två alternativen. Alternativet bedömdes dock ur styrningssynpunkt och i sin helhet vara att föredra framför Alternativ 2. PWC översiktliga och principiella förslag till Försvarsstruktur- utredningen utgår från ett antal nyckelobservationer rörande nulä- get och betonar en tydligare ansvarsfördelning mellan Försvars- makten som beställare och FMV som utförare. FMLOG, teknik- kontoren och OPS-verksamheterna förs från Försvarsmakten till FMV som den strategiska materiel- och logistikledningen koncentreras till Försvarsmakten. konstaterar att förslagen ovan har redovisats , i skilda sammanhang och med olika detaljeringsgrad. Därtill skiljer sig förslagens utgångspunkter och inriktning åt i väsentliga avseenden, liksom vad gäller redovis- ningen av förväntade effekter. Utredningen konstaterar vidare att inget av ovan nämnda förslag har kommit till ett genomförande. uppvisar förslagen från FMV, Försvarsmakten (alternativ ASM) och PWC vissa lik- heter som de knyter an till direktiven för Försvarsstruk- turutredningens arbete när det gäller kravet på en sammanhållen materiel- och logistikförsörjning. Dessa alternativ har därför analy- serats ytterligare inom ramen för utredningens arbete med resulta- tet att gemensamma tankegångar bakom förslagen har kommit till uttryck i den inriktning som lagts till grund för förändringsarbetet och som i det föregående redovisats. Försvarsmaktens förslag enligt Alternativ 1 (FMLO ) för- tjänar att särskilt kommenteras. Enligt Försvarsstrukturutredning- ens bedömning svarar alternativet i hög grad upp mot kravet på en sammanhållen materiel- och logistikförsörjning och i väsentliga delar även mot flera av de ska-krav som lagts fast ovan. Dock stri- der förslaget mot vad regeringen anför i den försvarspolitiska inriktningspropositionen. I propositionen anför regeringen att det Försvarslogistik – en ny struktur är möjligt att åstadkomma effektiviseringar genom att se över myndighetsstrukturen. Regeringen anser däremot inte att det är ändamålsenligt att skapa en enda myndighet. Den nuvarande strukturen har funnits och förändringarna har varit begränsade trots en ny inriktning för försvaret. Vid översynen måste stordriftsfördelar ställas mot fördelar med myndigheter med avgränsat men specialiserat kunnande15. Till ovanstående kan läggas be- dömning att förslaget inte svarar upp mot kravet på renodling av Försvarsmaktens kärnverksamhet, baserad på de operativa kraven på omvärldsbevakning, genomförande av insats samt utveckling av insatsorganisationen. Vid sidan av de alternativa förslag som ovan redovisats konstate- rar att myndigheterna fortsatt har bedrivit ett i många stycken framgångsrikt utvecklingsarbete i syfte att minska sina kostnader och effektivisera berörda verksamheter. Åtgärder har vidtagits inom ramen för nuvarande myndighets- struktur och rådande ansvars- och uppgiftsfördelning. Därmed har, enligt utredningens uppfattning, den rationaliserings- och effektivi- seringspotential som ligger i en mer sammanhållen och integrerad materiel- och logistikförsörjning inte kunnat tas tillvara. I den försvarspolitiska propositionen gör regeringen bedömningen att ytterligare åtgärder bör genomföras för att skapa en mer effek- tiv och ändamålsenlig förvaltning, bl.a. genom förändringar i nuva- rande myndighetsstruktur. Regeringen bedömer , som tidigare nämnts, att det inte är ändamålsenligt att skapa en enda myndighet. Med utgångspunkt i regeringens ställningstaganden, direktiven för utredningens arbete och de förslag som tidigare redovisats från myndigheterna har, under utredningsarbetets gång och i dialog med myndigheterna, ytterligare handlingsalternativ kunnat identi- fieras. Dessa alternativ konkretiseras i det följande i den utsträck- ning som krävs för att alternativen ska kunna prövas mot varandra med utgångspunkt i ovan redovisade inriktningsmål och krav. Dagens förhållanden kan sägas utgöra ett referensalternativ vid utformningen av tänkbara handlingsalternativ. 15 Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140, s. 106). Försvarslogistik – en ny struktur kan beskrivas i termer av en framskrivning av dagens förhållanden. Det innebär att nuvarande myndighetsstruktur och ansvarsförhål- landen bibehålls och att myndigheterna var för sig och i samverkan utvecklar berörda verksamheter och samverkansformer. Myndig- heternas pågående och planerade utvecklingsinsatser i syfte att rationalisera och effektivisera verksamhet och resursutnyttjande fullföljs. Referensalternativet läggs till grund för utformning och värdering av följande två handlingsalternativ (avsnitt 16.4). Alternativ 1: En stödmyndighet för anskaffning och service Försvarsmakten har i skrivelser till den 4 februari16 och redovisat sina bedöm- ningar rörande tänkbara handlingsalternativ. Enligt Försvarsmaktens uppfattning är tidigare redovisat alter- nativ, FMLO , (avsnitt 16.3.1) dvs. en enmyndighetslösning, alltjämt det mest ändamålsenliga och rationella handlings- alternativet. Då en sådan lösning inte bedöms vinna gehör redovisar i stället Försvarsmakten i nämnda skrivelser ytterligare ett förslag som myndigheten kan ställa sig bakom. konstaterar att Försvarsmaktens skrivelser behandlar en rad frågor utöver vad som efterfrågas i utredningsdirektiven i de delar som rör en sammanhållen struktur för framtida materiel- och logistikförsörjning. De förändringar som Försvarsmakten föreslår beträffande ansvars- och uppgiftsfördel- ningen mellan Försvarsmakten och FMV innebär i stort att FMV renodlas i rollen som en upphandlings- och servicemyndighet medan Försvarsmakten i övrigt ansvarar för försvarslogistiken. Därutöver ägnar Försvarsmakten i skrivelserna stor uppmärk- samhet åt frågor rörande Försvarsmaktens interna utveck- lingsarbete, förslag till förändringar i insatsorganisationen samt stödmyndigheternas, främst FMV och FOI, verksamhetsutveckling och prissättning med tillhörande effekter. I det följande sammanfattas Försvarsmaktens förslag i ovan nämnda skrivelser i de delar som närmast rör strukturen för den framtida försvarslogistiken. 16Försvarsmaktens redovisning med anledning av SOU (HKV 23 250:52165). 17Försvarsmaktens redovisning med anledning av SOU (HKV 23 250:51330). Försvarslogistik – en ny struktur Tilltron till försvarslogistikens förmåga är grundläggande för att insatta förband skall kunna genomföra ålagda uppgifter på ett ade- kvat sätt. Detta säkerställs enligt, enligt Försvarsmakten, ytterst genom att Försvarsmakten äger samtliga tillgångar, verksamheter och verksamhetsprocesser som har en direkt anknytning till för- svarslogistiken samt tar ansvar för att kravsätta och utforma de system som erfordras. En av de bärande idéerna bakom alternati- vet är mot denna bakgrund Försvarsmaktens direkta styrning och kontroll över den samlade försvarslogistiken i alla konfliktnivåer. Därmed säkerställs, enligt Försvarsmaktens uppfattning kontrol- len över avgörande processer och beslut, resurser och resursavväg- ningar, orderrätt till nödvändiga resurser och enheter vid bl.a. insatser och snabba beredskapshöjningar. Fullt förenligt med detta synsätt är, enligt Försvarsmakten, att viss stödverksamhet, t.ex. anskaffning och vissa servicefunktioner, utförs och styrs av annan huvudman. Alternativ 1 medger också, enligt Försvarsmakten, möjligheter till en fortsatt strävan efter OPS- och partnerskapsliknande lösningar på genomförandenivån under Försvarsmaktens ledning. Alternativ 1 förtydligar att stödmyndigheternas (FMV, FOI och FHS) huvuduppgifter är att stödja Försvarsmakten utifrån Försvarsmaktens operativa krav och behov. Alternativet innebär, enligt Försvarsmakten, att nuvarande roller och ansvarsfördelning i huvudsak bibehålls mellan Försvarsmakten och FMV i fråga om materielanskaffning som FMV tillförs vissa administra- tiva stöd- och serviceuppgifter. Stödmyndigheterna FOI och FHS bibehåller, enligt Försvarsmaktens Alternativ 1, samma inriktning som , dock med en tydligare styrning från Försvarsmakten. Utöver Försvarsmaktsinterna rationaliseringsåtgärder förutsätts samtliga stödmyndigheter genomföra rationaliseringar och därige- nom bidra till minskade stödkostnader för Försvarsmakten. För att stödmyndigheterna ska kunna leverera rätt (efterfrågat) stöd krävs tydlig styrning från Försvarsmakten. Alternativ 1 omfattar följande verksamhetsövergångar. Från Försvarsmakten (FMLOG) till FMV: Försvarslogistik – en ny struktur Från FMV till Försvarsmakten: Från FMV förs, enligt Försvarsmaktens Alternativ 1, följande kompetens och resurser till Försvarsmakten: Kompetens ur systemledningsverksamheten och FMV anskaff- ningskontor (AK). Resurser för försvarslogistikledning. De föreslagna verksamhetsförändringarna enligt ovan medför föl- jande personalövergångar. SOU 2011:36 Försvarslogistik – en ny struktur (Alternativ 1, årsarbetskrafter ) Avdelning (motsvarande) Omfattning (åa) FMLOG (FMSeK) FMLOG (UpphE) * Till följd av bl.a. samordning av strategi- och målsättningsarbete HKV och SML (20 årsarbetskrafter), vidmakthål- landeresurser HKV och AK (20 årsarbetskrafter) och tekniskt systemstöd inom MSK/TeK/MAK, FMLOG och FMV AK (40 årsarbetskrafter). Utöver redovisade verksamhets- och personalövergångar omfattar Alternativ 1 förändringar i Försvarsmaktens organisation. Det gäller utveckling av såväl dagens logistik- och materielledning inom HKV PROD som inrättandet av en organisationsenhet för för- svarslogistiken i Försvarsmakten men utanför Högkvarteret (HKV). Ledningen av försvarslogistiken genomförs, enligt Alternativ 1, övergripande från HKV PROD i form av en ny utvecklad logistik- och materielledningsfunktion (benämnd log/mtrlledningen). Denna organiseras utifrån de befintliga avdelningarna inom logistik- och materielområdet samt bland andra vissa materiel- systemansvariga funktioner. Därutöver tillförs log/mtrlledningen uppgifter och resurser från dagens ledning för FMLOG samt från dagens . Log/mtrlledningen ansvarar, enligt Försvarsmaktens förslag, för utformningen av krav och för- sörjningslösningar avseende materiel och tjänster samt strategisk inriktning av myndigheternas upphandling av materiel och tjäns- ter. Försvarsmakten ansvarar vidare för att försvarslogistikför- sörjningen inkluderar ett optimalt utnyttjande av det civila sam- hällets möjligheter och resurser. Enligt Försvarsmakten organiseras den nya Logistikenheten utanför Högkvarteret ur kvarvarande delar av produktionslednings- och genomförandeorganisationen av FMLOG tillsammans med kvarvarande delar av . Vidare föreslås att till Logistikenheten respektive stödmyndigheten förs också valda delar av de förbandsbundna resurser (fram till stridsfältsnivå) som är att betrakta som försvarslogistik respektive stödverksamhet, för att utveckla produktionsrationalitet (t.ex. vid förbanden kvarvarande bostäder, vaktmästeritjänster m.m.). Försvarslogistik – en ny struktur Logistikenheten genomför försvarslogistikförsörjningen, inklusive stöd till insats i alla konfliktnivåer, fram till stridsfältet (NSE). De kvarvarande förbandsbundna stödresurserna dimensioneras för insatsförbandens behov på stridsfältet. Inom ramen för Logistik- enheten samordnar Försvarsmakten i ökad grad uppföljningen av driftsatta system och analyser av de åtgärder som krävs för vid- makthållande, teknisk anpassning och modifiering. FMV och övriga stödmyndigheter stödjer på uppdrag av Försvarsmakten denna verksamhet. Följande tjänsteområden och uppgifter inom nuvarande FMLOG samlas, enligt Försvarsmaktens förslag, i en ny Logistik- enhet inom Försvarsmakten: Främre underhållsstöd (FUS) Extern verksamhet/avgiftsfinansierad Verkstadstekniskt stöd i landet Försvarslogistik – en ny struktur Anskaffning, tekniskt stöd och administration av drivmedel Förnödenhetsförsörjning vid internationella insatser Förnödenhetsredovisning vid internationella insatser Transportverksamhet vid internationella insatser och övningar Teknisk tjänst vid internationella insatser Ett tydligt systemansvar för Försvarsmakten avseende de högsta systemnivåerna är, enligt Försvarsmakten, avgörande för att stärka Försvarsmaktens styrning av stödmyndigheterna. Detta ger, enligt Försvarsmakten, möjligheter att reducera dubbelfunktioner och -kompetenser samt ger en tydligare och mer effektinriktad mål- styrning med åtföljande reducering av verksamhetskostnader. Tydliggörandet av att systemansvaret för de högsta systemnivå- erna, på Försvarsmaktsnivå, tillhör Försvarsmakten innebär att chefen för den föreslagna log/mtrlledningen ansvarar för strategisk inriktning av stödmyndigheternas upphandling av materiel och tjänster för Försvarsmakten. Det innebär också, enligt Försvars- makten, att den i Högkvarteret organiserade log/mtrlledningen ansvarar för försvarslogistikförsörjningen med stöd av Logistiken- heten, de nya stödmyndigheterna, och övriga leverantörer. Den nya stödmyndigheten (FMV) förutsätts anskaffa all materiel, alla förnödenheter samt alla tjänster för Försvarsmak- tens behov på uppdrag av Försvarsmakten. Vidare framhåller Försvarsmakten att utformning av system- design på de högre nivåerna kräver en helhetsbild som endast För- svarsmakten torde vara lämplig att svara för. Dock bör Försvars- makten förstärka sin kompetens för att fullt ut klara detta. I linje med detta renodlas FMV systemledningsverksamhet till att svara mot det stöd som Försvarsmakten efterfrågar samt vad som erford- ras för att FMV ska vara en kompetent upphandlande myndighet gentemot leverantörer. Den samordning som härigenom kan ska- pas inom Försvarsmakten samt mellan Försvarsmakten, FMV och leverantörer möjliggör, enligt Försvarsmakten, rationaliseringar. Försvarslogistik – en ny struktur Av de i Försvarsmakten kvarstående verksamheterna är det Försvars- maktens inriktning att dessa insatsorganiseras i tillämpliga delar. Enligt Alternativ 1 insatsorganiseras kvarvarande tjänsteområden inom Försvarsmakten i enlighet med de förslag som redovisades som underlag för regeringens försvarspolitiska proposition 200918. Enligt Försvarsmaktens uppfattning19 ingår följande delar av dagens FMLOG i insatsorganisationen: FMLOG stab (del av) Av dagens FMLOG bedöms, utöver ovan nämnda delar, ytterligare 2 150 årsarbetskrafter beröras av/utgöra insatsorganisationens framtida direkta behov av stöd. För att klargöra hur många av dessa som bör insatsorganiseras krävs, enligt Försvarsmakten, en fördju- pad analys. Det är därmed, enligt Försvarsmakten, inte möjligt att redovisa kalkyler över kostnader för uppsättande och vidmakthållande av insatsförband. Utöver ovanstående redovisas, som en del av Alternativ 1, Försvarsmaktens tidigare förslag till inrättande av Försvarsmaktens telekommunikations- och IS-förband (FMTIS) inom ramen för insatsorganisationen20. I FMTIS sammanförs bl.a. nuvarande FMTM (efter bildande av ett nytt Materielsystemkontor, MSK Ledsyst) samt följande tjänsteområden med tillhörande organisato- riska enheter inom nuvarande FMLOG. IT-tjänst (LedTekE) Nivå 1, gemensam grundläggande infrastruktur Nivå 2, systemdrift Nivå 3, standardarbetsplats systemdrift Nivå 4, tilläggsutbud lokal kund Ledningssystem (LedTekE) 18Försvarsmaktens underlag för regeringens försvarspolitiska proposition 2009 (HKV 23 383:51503, bilaga 1, s. 23). 19Försvarsmaktens redovisning med anledning av SOU (HKV 23 250:51330, s. 7). 20Förslagen rörande FMTIS finns redovisade i Försvarsmaktens budgetunderlag (HKV 23 383:51394). Regeringen har ännu inte tagit ställning till förslagen. Försvarslogistik – en ny struktur Fältsystem (armé, marin- och flygvapensystem) Förslaget rörande FMTIS berör cirka 800 anställda och syftar främst till förbättrat resursutnyttjande och minskade kostnader. Ett införande av FMTIS enligt Försvarsmaktens planer förutsätter, i likhet med andra förändringar i insatsorganisationen, regeringens godkännande (avsnitt 16.7.3). Bedömda effekter, Alternativ 1 De av Försvarsmakten bedömda effekterna av Alternativ 1 kan, utöver ovan nämnda, sammanfattas enligt följande. Samordnat och tydligt lednings- och produktionsansvar med färre gränssnitt och fler gemensamma metoder. Ökad samordning i genomförandet mellan bl.a. TeK, FMLOG och delar ur FMV AK. Färre aktörer och beslutsinstanser medför bättre verksamhets- ordning och lägre felfrekvens (rätt första gången). Effektivisering genom bl.a. samordning av besluts- och plane- ringsprocesser samt tidig återkoppling av materiel- och logistikförsörjning i försvarsplaneringen. Tydlig och samordnad beställarorganisation. Produktionsrationell samordning mellan dagens FMLOG och förbandsbundna logistikresurser. OPS-möjligheter inom vissa områden. Pågående OPS-pröv- ningar medför att områden som med säkerhet kommer att överföras inte kan pekas ut. Ökad samordning innebär dels samlokalisering av resurser internt inom Försvarsmakten, dels överföring av ansvar och uppgifter från dagens FMV till Försvarsmakten. Överföringen av ansvar och upp- Försvarslogistik – en ny struktur gifter från FMV till Försvarsmakten kräver även viss kompetens- överföring. Rationaliseringseffekterna tas ut både i Försvarsmakten och i FMV. Inom Försvarsmakten tas rationaliseringseffekterna ut ur de logistikverksamma enheterna såsom HKV PROD, FMLOG och förband. Alternativ 2: Renodling har vid utformningen av Alternativ 2 haft som bärande idé är att tillvarata de betydande rationaliserings- och effektiviseringsmöjligheter som ligger i en samlad och sam- manhållen materiel- och logistikförsörjning. Vidare baseras alter- nativet på en renodling av uppgifter och ansvar med Försvarsmak- ten som beställare och FMV som utförare av försvarslogistik. Försvarsmaktens roll och beställaransvar utgår från de operativa kraven vad gäller omvärldsanalys, genomförande av insatser och utveckling av insatsorganisationen. Försvarsmaktens behov av kon- troll och påverkansmöjligheter tillgodoses genom tydliga ansvars- förhållanden, formaliserad samverkan och ändamålsenliga styr- former. FMV ansvar och uppgifter inom försvarslogistiken breddas väsentligt. Dock kvarstår Försvarsmaktens ansvar för den insats- nära logistiken, inom ramen för den insatsorganisation som fast- ställts av regeringen samt med hänsyn tagen till gällande bered- skapskrav för hantering av kränkningar och incidenter. Alternativet innebär att Försvarsmaktens verksamhet koncent- reras till styrning och uppsättning av förmågor i form av förband, upprätthållande av beredskap och genomförande av insatser. Dagens logistik- och materielledning inom HKV renodlas och för- stärks i form av en ny utvecklad strategisk ledningsfunktion för försvarslogistiken. Kompetens från FMV tillförs HKV för att utgå- ende från Försvarsmaktens helhetsbild utforma inriktning och krav på efterfrågade försörjningslösningar. Genom sitt ansvar för krav- ställning och beställningar av försörjningslösningar utövar För- svarsmakten den övergripande strategiska ledningen av försvars- logistiken. FMV renodlas i rollen som utförare av försvarslogistik och med huvuduppgiften att, utifrån Försvarsmaktens operativa krav och behov, stödja Försvarsmakten med försörjningslösningar och övrig Försvarslogistik – en ny struktur FMV ansvarar för den bakre försvarslogistiken och förutsätts därmed anskaffa materiel, förnödenheter och tjäns- ter enligt Försvarsmaktens efterfrågan. Utförandet av försvars- logistiken i sin helhet samlas och organiseras i FMV som marknadens leverantörer i ökad utsträckning ges möjlighet att ta ansvar för utformning av tekniska lösningar på lägre systemnivåer. Utgående från Försvarsmaktens beställningar utformar FMV i ett livscykelperspektiv förslag till försörjningslösningar i form av produkter, materiel och tjänster, där hänsyn har tagits till befintlig materiel, marknadens möjligheter, samarbetsmöjligheter och för- sörjningssäkerhet. Ansvaret för att realisera försörjningslösningar inkluderar tekniskt systemansvar (upp till nivå 1)21, ansvar för upp- följningen av driftsatta system samt analys av åtgärder som krävs för vidmakthållande, teknisk anpassning och modifiering. Efter samråd med Försvarsmakten realiserar FMV beställda försörj- ningslösningar. FMV ansvar inkluderar ett effektivt utnyttjande av det civila samhällets möjligheter och resurser och medger ökade möjligheter till OPS- och partnerskapsliknande lösningar med tillhörande gränssnittförskjutningar. FMLOG tjänsteområden av direkt stödjande karaktär, förs från Försvarsmakten till FMV.