sou · H0B369 · 2012-10-23 00:00:00 — Föreningen bistår genom flerspråkiga rådgivare vid bl.a. myndighetskontakter inför starten av en egen verksamhet samt med stöd efter uppstart. Neem samarbetar tätt med , som för- medlar privata investerares medel för mikrofinansiering. Möjlighet finns att utan annan säkerhet än affärsplanen låna mellan 25 000– till företagsstart till marknadsmässiga räntor. står för utlåningen och Neem ansvarar för uppföljning av verksamheten efter start samt ett förberedande coachningsprogram som är obligatoriskt innan man har möjlighet att få finansiering. Neem har inlett ett projektsamarbete med Arbetsförmedlingen och som pågår till . Målet är att utveckla och kvalitetssäkra en hållbar modell för att bekämpa utanförskap med hjälp av mikrofinansiering. Målgruppen är arbetslösa som står långt ifrån arbetsmarknaden, inklusive nyanlända, av deltagarna ska vara utrikes födda och ska vara kvinnor. 4.4.1Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Utbildning i svenska för invandrare (sfi) syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Sfi ska även ge grundläggande läs- och skrivfärdigheter till personer som saknar sådana kunskaper. Utbildningen är enligt kursplanen en kvali- ficerad språkutbildning som tar sikte på de allmänna språkkun- skaper som en person behöver för att kunna delta i vardags-, sam- hälls- och arbetsliv. Målet är att eleven utvecklar sin kommunika- tiva språkförmåga. Sfi är således inte specifikt inriktat mot att stödja deltagarnas etablering på arbetsmarknaden. Svenskkunskaper är dock i regel en nödvändig förutsättning för att få ett jobb i . Skollagen (2010:800) anger också att kommunen är skyldig att i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva svenska språket i arbetslivet samt att deltagande i sfi kan kombineras med arbetsförberedande insatser eller annan utbildning. Vidare ska undervisningen läggas upp på ett sådant sätt att den är möjlig att kombinera med förvärvsarbete. Sfi-utbildningen är indelad i tre olika studievägar, vilka riktar sig till personer med olika bakgrund, förutsättningar och mål. Sfi 1 utgörs av kurserna A och B, Sfi 2 av kurserna B och C samt Sfi 3 av kurserna C och D. Oavsett vilken studieväg en elev börjar på är tanken att alla elever ska ges möjlighet att studera till och med kurs D. Personer med kort tidigare utbildning eller som inte behärskar det latinska alfabetet har möjlighet att delta i läs- och skrivin- lärning. Läs- och skrivinlärningen är inte knuten till någon av kurs- erna A-D utan utgör en egen del som kan läsas fristående eller kombineras med någon av kurserna. Undervisningen får ske på elevens modersmål eller annat språk. Rätten till sfi är inte tidsbegränsad utan omfattar alla folkbok- förda personer med bristande grundkunskaper i svenska, oavsett hur länge man bott i landet. För att förstärka individens incitament att snabbt lära sig svenska infördes en presta- tionsbaserad stimulansersättning, sfi-bonus, i samtliga kommuner.7 Bonusen kan betalas ut till nyanlända invandrare (ej arbetskrafts- invandrare och studerande) som uppnår minst godkänt på kurs B på studieväg 1, kurs C på studieväg 2, eller kurs D på studieväg 3 i sfi från utbildningens start och från första folkbokföring i landet. Det är kommunernas ansvar att erbjuda sfi till de personer som bor i kommunen och som har behov av att delta i undervisningen. Kommunen kan bedriva utbildningen i egen regi eller lägga ut den på entreprenad. har även folkhögskolor rätt att anordna samt betygssätta sfi. Utbildningen är dock fortfarande ett kom- munalt ansvar. Enligt Skollagen (2010:800) är kommunerna skyldiga att aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till sfi och för att motivera dem att delta i utbildningen. Som tidigare nämnts ska sfi ingå som en del i den etableringsplan som Arbetsförmedlingen har i uppdrag att upprätta för nyanlända flyktingmottagna. Att kom- munerna aktivt arbetar för att nå och motivera potentiella elever har därför framför allt betydelse för dem som inte omfattas av etableringslagen. Om det inte finns särskilda skäl, ska undervisningen påbörjas efter att rätten till sfi inträtt. Kommunerna har ett särskilt uppdrag att korta väntan på sfi för nyanlända flykting- mottagna. Enligt Skollagen ska varje kommun aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av lagen (2010:197) om etablerings- insatser för vissa nyanlända invandrare kan påbörja utbildningen inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till sfi hos kommunen. I förordningen (1994:895) om utbildning i svenska för invandrare anges ett riktvärde för undervisningens omfattning. Riktvärdet får överskridas och underskridas beroende på hur mycket undervisning som krävs för att eleven ska kunna uppnå de kun- 7 En försöksverksamhet med sfi-bonus startade i 13 kommuner 2009. IFAU har regeringens uppdrag av utvärdera effekterna av försöksverksamheten. skapsmål som anges i kursplanen. Sfi ska omfatta i genomsnitt undervisningstid . Sfi är en frivillig och kostnadsfri skolform. En nyanländ flykting- mottagen person riskerar dock att förlora delar av sin etablerings- ersättning om han eller hon inte deltar i utbildningen i den utsträck- ning som etableringsplanen anger. På motsvarande sätt har kom- munen rätt att neka försörjningsstöd till en sökande om han eller hon har behov av kompetenshöjande insatser, såsom sfi, men avstår från att delta i en anvisad insats. Svenska som andraspråk (SAS) ingår som ett ämne i den kom- munala vuxenutbildningen (se avsnitt 4.5.1). Undervisningen bedrivs inom ramen för tre kurser (SAS på grundläggande nivå samt SAS A och SAS B på gymnasial nivå), och syftar till att ge personer med annat modersmål än svenska möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i det svenska språket. Det finns inga formella förkunskapskrav för att läsa SAS. En del kommuner kräver dock grundläggande kunskaper i svenska för att kunna antas till kursen, till exempel godkänt på sfi D. SAS vänder sig därmed i praktiken inte främst till nybörjare i svenska. För att stärka kopplingen mellan språkundervisningen och arbets- marknaden, erbjuds ett antal yrkesinriktade svenskkurser som komplement till den allmänna språkundervisningen i sfi och komvux. Svenska för yrkesutbildade (sfx) Svenska för yrkesutbildade (sfx) är ingen egen utbildningsform utan bedrivs inom ramen för utbildningarna sfi och svenska som andraspråk i den kommunala vuxenutbildningen (se avsnitt 4.4.1 och 4.4.2). Kommunen kan själv välja om den vill erbjuda sfi med yrkesinriktning. För att kunna läsa sfx måste den sökande i regel uppfylla samma krav som gäller för deltagande i sfi och komvux. En del kommuner har även infört specifika förkunskapskrav för För att läsa svenska för bussförare i kommun krävs till exempel att deltagarna har ett svenskt B-körkort. Sfx fokuserar på de språkkunskaper som deltagaren behöver för att kunna utöva ett visst yrke i och kan vara inriktad mot både okvalificerade och kvalificerade yrken. I , som är ett av länen i med mest utvecklad sfx-utbildning, erbjuds undervisning inom åtta olika yrkeskategorier, vilka omfattar allt från bussförare till företagare och medicinsk personal. Vid sidan av ren språkundervisning, innehåller sfx-utbildningen ofta andra komponenter som ska underlätta för deltagarna att få arbete inom yrket efter att utbildningen avslutats. I svenska för företagare i läggs exempelvis stor vikt vid att deltagarna bygger nätverk med myndigheter, organisationer och företag. I kursplanen ingår även upprättande av en affärsplan. har kommunerna möjlighet att ansöka om ett särskilt statsbidrag för gymnasial vuxenutbildning med yrkes- inriktning (avsnitt 4.5.1).8 Förutom karaktärsämneskurser med yrkesinriktning kan statsbidraget även finansiera utbildning i ämnet yrkessvenska. Målgruppen för svenskkurserna är vuxna som inte har svenska som sitt modersmål, men som behöver en yrkesinriktad språkutbildning för att öka möjligheten till arbete. Det är frivilligt för kommunerna att ansöka om statsbidraget samt att anordna yrkes- svenska. Kursens tillgänglighet kan därför variera mellan olika kommuner och tidsperioder. uppgav knappt hälften av kommuner att de anordnar yrkessvenska (, 2011a). Enligt får kommunen inte ställa några förkunskaps- krav beträffande språkkunskaper, utan kursen ska vara tillgänglig även för nybörjare i svenska språket. Det hänger samman med att yrkessvenska är en så kallad orienteringskurs. Statusen som orienteringskurs innebär också att yrkessvenska, till skillnad från SAS och sfi, saknar en nationell kursplan. Ingen bedömning eller betygssättning sker heller av deltagarnas kunskaper vid avslut. Yrkessvenska kan läsas som en fristående kurs. I praktiken kombineras dock ofta undervisningen med en yrkesutbildning. 8 Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) föreslagit att satsningen förlängs till 2014. Yrkessvenska är också en av de förberedande och orienterande utbildningar som Arbetsförmedlingen erbjuder (avsnitt 4.3.1). Utbildningen vänder sig till utrikes födda arbetssökande och syftar till att förbereda deltagarna språkligt inför en anställning, utbild- ning eller ett arbetsmarknadspolitiskt program. Liksom övriga pro- gram är deltagande villkorat av en anvisning från Arbetsförmed- lingen. I yrkessvenska varvas teoretisk språkundervisning med arbets- platsförlagd utbildning. Utbildningen kan normalt pågå , men tidperioden kan förlängas för att utbildningens mål ska uppnås. Yrkessvenska kan kombineras med andra insatser, såsom sfi eller annat arbetsmarknadspolitiskt program. Svenska med yrkesinriktning på För att öka deltagarnas förutsättningar att få arbete efter avslutad utbildning, har de flesta utbildningar på infört möj- ligheten att läsa svenska med yrkesinriktning som extra stöd. Under- visningen i svenska genomförs parallellt med yrkesutbildningen och vänder sig till personer som studerar vid och som har ett annat modersmål än svenska. För att en nyanländ person ska kunna delta i undervisningen krävs därmed att han eller hon blivit antagen till en yrkeshögskoleutbildning, yh-utbildning, vilket i sin tur kräver gymnasiekompetens (avsnitt 4.5.3). 4.4.4Kurser i svenska på studieförbund och folkhögskolor Flera folkhögskolor och studieförbund anordnar kurser i svenska för personer som har svenska som andra språk. En del kurser har en bred inriktning, medan andra är inriktade mot ett specifikt yrke. erbjuder exempelvis både allmänna kurser i svenska språket samt kurser i sjukvårdssvenska. Kurserna kan även skilja sig med avseende på innehåll. Medan vissa kurser består av renodlad språkundervisning, har andra en kombinerad inriktning mot språk och andra ämnen. folkhög- skola anordnar till exempel kursen Baskurs för invandrare, som vänder sig till personer som vill förkovra sig i svenska språket samt få en orientering om samhället. Kursen innehåller både språkunder- visning, grundläggande datakunskap samt samhällsinformation. En liknande kurs erbjuder Kävesta folkhögskola. I kursen Allmän kurs med inriktning mot svenska som andraspråk läser deltagarna på hel- tid en kombination av svenska, samhällskunskap, matematik, engelska, hälsa samt bild. Antagningskraven kan variera mellan enskilda folkhögskolor och studieförbund. De flesta folkhögskolor kräver dock att en sökande har uppnått minst godkänt på sfi C eller D eller motsvarande kunskaper i svenska för att kunna antas till kurserna. All undervisning som bedrivs på folkhögskolorna är avgiftsfri. Studieförbundens kurser är dock i regel belagda med en deltagar- avgift. Den kommunala vuxenutbildningen, komvux, syftar till att ge vuxna kunskaper som motsvarar grundskolenivå respektive gym- nasienivå. För nyanlända personer kan utbildningen spela en viktig roll för möjligheterna till etablering på arbetsmarknaden. Kraven på utbildning har ökat under till följd av strukturomvandlingen på arbetsmarknaden. Genom vuxenutbild- ningen kan en person med låg eller ingen utbildning förvärva de kunskaper som hon eller han behöver för att kunna delta i arbets- och samhällslivet. Vuxenutbildningen ger även nyanlända personer med högre utbildning möjlighet att komplettera med de kunskaper som hon eller han behöver för att kunna studera på universitet. Den kommunala vuxenutbildningen ska enligt förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning utformas efter den enskildes behov och förutsättningar och kan ha formen av under- visning, handledning och vägledning samt bedömning av målupp- fyllelse och kunskaper. Kommunerna är dessutom skyldiga att utforma utbildningen så att den enskildes studier kan kombineras med studier i andra skolformer inom det offentliga skolväsendet för vuxna, t.ex. sfi. Utbildningens upplägg kan variera mellan olika kommuner, exempelvis med avseende på krav på förkunskaper. Det finns inga formella krav på förkunskaper för att studera på grundläggande nivå. En del kommuner kräver trots detta en viss språknivå för att en sökande ska kunna antas till utbildningen, exempelvis minst godkänt i sfi D eller motsvarande. Liknande krav förkommer ibland även i den gymnasiala vuxenutbildningen, där vissa kom- muner kräver språkkunskaper motsvarande minst godkänt i svenska som andraspråk (SAS) på grundläggande nivå för att en sökande ska kunna antas. Förkunskapskraven är beroende av hur kommunerna tolkat § 11 och 20 i Skollagen (2010:800), som bland annat anger att en person endast har rätt respektive behörighet till grund- läggande och gymnasial vuxenutbildning om han eller hon har förut- sättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Kommunernas vuxenutbildning skiljer sig också åt vad gäller utförare. Varje kommun kan själv välja om den vill driva utbild- ningen i egen regi eller upphandla en extern utförare, såsom ett utbildningsförbund, ett privat företag eller en folkhögskola. Ytter- ligare en skillnad rör vilken utbildningstakt kurserna har och där- med hur många kurser en elev måste läsa för att studera på heltid. Den kommunala vuxenutbildningen är indelad i två nivåer: grundläggande respektive gymnasial nivå. studerade 33 000 personer på grundläggande nivå, varav nästan nio av tio var utrikes födda. På den gymnasiala nivån studerade 165 000 per- soner, varav knappt tre av tio var utrikes födda. Utbildning på grundläggande nivå syftar till att ge de kunskaper som en vuxen person behöver för att kunna delta i det svenska samhälls- och arbetslivet. Utbildningen ska också möjliggöra fort- satta studier. Kommunerna är skyldiga att erbjuda grundläggande vuxenutbildning till alla kommunmedborgare , som saknar kunskaper som normalt uppnås i och som kan tillgodogöra sig utbildningen. Varje kommun ska aktivt verka för att nå och motivera de vuxna i kommunen som har rätt att delta. Grundläggande vuxenutbildning anordnas i form av kurser inom tolv kunskapsområden: svenska, svenska som andraspråk, engelska, matematik, samhällskunskap, religionskunskap, historia, geografi, fysik, kemi, biologi och hem- och konsumentkunskap. Vid sidan av ämnesspecifika kurser kan kommunerna erbjuda så kallade orienteringskurser. Orienteringskurser är lokala kurser som kan ha som mål att underlätta beslut om studie- och yrkesval eller bedöm- ning av elevernas kunskaper i olika ämnen eller kurser. kan även syfta till att öka elevernas studietekniska färdigheter eller till att ge en introduktion till en annan kurs. Undervisningen kan ges på elevernas modersmål för att under- lätta deltagande för personer med bristande kunskaper i svenska. Sådan utbildning måste dock kompletteras med undervisning eller träning i svenska språket. vuxenutbildning är en frivillig skolform. kan dock anvisa en person till grundläggande vuxenutbildning som ett arbetsmarknadspolitiskt program, om han eller hon har rätt till utbildningen (se även 4.3.1). Grundläggande vuxenutbildning kan även ingå som en aktivitet i en nyanländ persons etableringsplan. På motsvarande sätt kan kommuner anvisa en mottagare av försörjningsstöd till den kommunala vuxen- utbildningen. Personen måste då delta i utbildningen för att inte förlora sin ersättning. Utbildning på gymnasial nivå ska ge eleven kunskaper som mot- svarar en slutförd gymnasieutbildning. För att en person ska vara behörig till gymnasial vuxenutbildning krävs att han eller hon är , bosatt i , saknar de kunskaper som utbildningen ska ge samt har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Rätt att delta har bara personer som har en examen från ett yrkes- program i gymnasieskolan men som inte uppnått grundläggande behörighet till högskolestudier. Övriga behöriga personer antas till utbildningen i mån av plats, där personer med lägst utbildningsnivå ska prioriteras. Enligt Skollagen (2010:800) ska dock kommunerna sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot de behörigas efterfrågan på och behov av utbildningen. Kommunerna är dess- utom skyldiga att informera om möjligheterna till utbildning på gymnasial nivå och aktivt verka för att vuxna i kommunen deltar. Liksom den grundläggande vuxenutbildningen anordnas vuxen- utbildning på gymnasial nivå i form av kurser. Kurserna får anordnas inom gymnasieskolans ämnesområden med undantag av specialidrott. Svenska eller svenska som andraspråk, engelska, mate- matik, samhällskunskap, religionskunskap och naturkunskap utgör gymnasiegemensamma kurser. har kommunerna möjlighet att ansöka om ett sär- skilt statsbidrag för att kunna erbjuda fler deltagare yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux). Syftet med satsningen är att motverka brist på personer med en yrkesutbildning och nå de grupper som saknar gymnasieutbildning med yrkesinriktning, eller som har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Statsbidraget är beräknat att ge 5000 fler årsstudieplatser och kan finansiera karaktärsämneskurser med yrkesinriktning likväl som utbildning i svenska kopplat till yrkeskurserna. Mål- gruppen för svenskkurserna är vuxna som inte har svenska som sitt modersmål, men som behöver en riktad språkutbildning för att öka möjligheten till arbete. Den yrkesinriktade vuxenutbildningen ska planeras i samråd med Arbetsförmedlingen och branschintres- senter, och tillvarata deltagarnas tidigare förvärvade kunskaper och kompetens. Folkhögskolornas utbildningsutbud består övergripande av två delar: allmänna kurser samt profilkurser. studerade cirka 24 000 personer på folkhögskolornas allmänna kurser och 32 000 personer på profilkurserna. All undervisning är kostnadsfri. Allmänna kurser, som också kallas behörighetsgivande kurser, vänder sig till personer som saknar grundskole- eller gymnasie- utbildning. Till skillnad från komvux, krävs i regel inga för- kunskapskrav för att studera en allmän kurs på gymnasial nivå. En förutsättning för deltagande är dock ofta grundläggande kunskaper i svenska. De allmänna kurserna utgör ett komplement till den kom- munala vuxenutbildningen på grundläggande och gymnasial nivå. Elever på folkhögskolans allmänna kurser går i regel i en klass som studerar tillsammans på heltid, vilket skiljer sig från komvux där eleverna läser enstaka kurser i grupper med varierande deltagare. På folkhögskolan anordnas dessutom ämnesövergripande undervis- ning i projektform, vilket innebär att eleverna kan bryta det vanliga schemat för ett projekt som ger kunskaper och därmed också behörigheter i till exempel både engelska, samhällskunskap och mate- matik på samma gång. De allmänna kurserna ger inga betyg, men folkhögskolorna kan utfärda intyg om grundläggande behörighet för högskolestudier som motsvarar den behörighet som gymnasieskola och komvux ger. Med profilkurser (även kallade särskilda kurser) avses kurser i andra ämnen än de som ingår i det nationella kursutbudet på grundläggande och gymnasial nivå. Det finns även profilkurser som är inriktade mot ett särskilt yrke, såsom teckentolk, fritidsledare, journalist och ljudtekniker. De yrkesinriktade profilkurserna, som också kallas yrkesutbildningar, finns på gymnasial och efter- gymnasial nivå. För att kunna antas till en yrkesutbildning på eftergymnasial nivå måste den sökande ha gymnasiekompetens.9 erbjuder 46 av de totalt 150 folkhögskolorna kurser som särskilt vänder sig till utrikes födda personer som vill lära sig mer om det svenska samhället och svenska språket. Cirka två tredjedelar av kurserna är allmänna kurser, medan resterande utgörs av profilkurser. De flesta kurserna består av en kombination av svenska och andra ämnen. Röda Korset Folkhögskola i erbjuder exempelvis den allmänna kursen Hemma i , som kombinerar svenska som andraspråk med samhällsorientering och studier i matematik samt datakunskap. En del av kurserna inne- håller även arbetsförberedande moment. i anordnar profilkursen Svenska och arbetsliv, där studier i svenska, datakunskap, samhällskunskap och arbetsmark- nadskunskap varvas med intervjuträning och arbete i kök eller verkstad . omfattar två eftergymnasiala utbildningsformer som kombinerar teori med arbetslivsanknutet lärande: yrkeshög- skoleutbildning (yh-utbildning) och kvalificerad yrkesutbildning (ky-utbildning).10 studerade 44 000 personer på en yh- eller ky-utbildning. av de 16 000 personer som antogs detta år hade utländsk bakgrund (Myndigheten för , 2012). Utbildningarna tar sin utgångspunkt i behovet på arbets- marknaden, vilket medför att deras innehåll och inriktning kan variera . För att säkerställa att utbildningarna motsvarar de krav som ställs i arbetslivet drivs alla utbildningar i nära samarbete med företag och andra arbetsgivare. De senare är aktiva både när 9För fritidsledarlinjen och teckenspråkstolkutbildningen krävs grundläggande behörighet till högskolestudier. 10Ky-utbildning kommer att finnas kvar som längst . Utbildningarna ersätts efter hand av yrkeshögskoleutbildning. det gäller planering och genomförande av utbildningarna, till exempel genom att vara föreläsare, delta i projekt och erbjuda praktik. För att antas till en yh-utbildning eller ky-utbildning krävs att den sökande har gymnasiekompetens eller motsvarande kunskaper. Han eller hon måste även ha tillräckliga kunskaper för att kunna till- godogöra sig utbildningen, vilket bedöms av varje enskild utbildnings- anordnare. Många utbildningar har även krav på ytterligare för- kunskaper utöver den grundläggande behörigheten, exempelvis relevant yrkeserfarenhet. All högre utbildning i bedrivs vid statliga universitet och högskolor eller av enskilda utbildningsanordnare som har rätt att utfärda examen. Vid sidan av det ordinarie kursutbudet, anordnar ett antal universitet och högskolor också kompletterande hög- skoleutbildning för personer som har en högre utbildning från ett annat land. Syftet med utbildningarna är att ge studenterna möj- lighet att avlägga en motsvarande svensk examen eller få kunskaper som ger dem behörighet att utöva yrket i . Enligt förord- ningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning, ska den kompletterande utbildningen motsvara högst helårsstudier och planeras med hänsyn till studentens tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet. har regeringen givit vissa universitet och högskolor i särskilt uppdrag att anordna kompletterande hög- skoleutbildningar. var det åtta lärosäten som fick detta uppdrag med inriktning mot fem yrkesområden: jurister (30 helårs- studenter), lärare (200 helårsstudenter), läkare (75 helårsstudenter), sjuksköterska (80 helårsstudenter), samt tandläkare (30 helårs- studenter). Ytterligare nio lärosäten valde att anordna komplet- terande utbildningar . Utbildningarna avsåg samma yrkes- områden som utbildningarna som ingick i regeringsuppdraget, samt var inriktade mot ekonomi och förvaltning (, 2011). Samhällsorienteringen syftar till att underlätta nyanlända personers etablering i det svenska arbets- och samhällslivet. Enligt förordning (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ska verksamheten ge deltagarna grundläggande förståelse för det svenska samhället och en grund för fortsatt kunskapsinhämtande.