sou · H0B347 · 2012-06-28 00:00:00 — Av dem som uppfyller det nuvarande arbetsvillkoret är det endast drygt en procent som gör det med hjälp av det alter- arbetsvillkoret7. Den grupp som det alternativa villkoret är tänkt att öppna möjlighet att kvalificera sig till ersättning för, kan i stället inkluderas genom valet av nivå på inkomstvillkoret. En central fråga är då vilken inkomstnivå som bäst motsvarar dagens krav på antal arbetade timmar, motsvarande halvtidsarbete. Det är inte självskrivet vad som är en inkomstnivå som motsvarar halv- tidsarbete. Eftersom lönen varierar mellan olika typer av arbeten finns det inte en inkomstnivå som generellt motsvarar halvtids- arbete. För att identifiera en inkomstnivå som gör att ingen som kvalificerar sig till försäkringen hamnar utanför, är en lämplig utgångspunkt de lägsta avtalade lönerna på arbetsmarknaden. Enligt en sammanställning gjord av i (LO) uppgår lägstlönerna inom avtals- områden till ca , vilket innebär ca för ett halvtidsarbete8. Även har gjort en sam- manställning av lägstlöner/minimilöner på den svenska arbets- marknaden. Enligt denna är den lägsta avtalade lägstlönen drygt 7Egna beräkningar baserade på uppgifter avseende 2009 och 2010 som kommittén har erhållit från IAF. 8LO (2012). En arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter för ett heltidsarbete, dvs. Ett inkomstvillkor i storleksordningen skulle med andra ord leda till att de som arbetar för avtalsenlig lön skulle kvalificera sig till ersättning vid ett halvtidsarbete. En annan utgångspunkt för en diskussion om rimlig nivå på inkomstvillkoret är att den tionde percentilen i inkomstfördel- ningen i är för ett heltidsarbete (avser alla sektorer och såväl kvinnor som män). I detta fall motsvarar alltså lönen för ett halvtidsarbete. Inkomstfördelningen redovisad efter kön och olika sektorer visar att kvinnor som är arbetare i privat sektor är den grupp vars tionde percentil ligger lägst. I detta fall uppgår den tionde percentilen till , dvs. Om inkomstvillkoret, som räkneexempel, skulle fastställas till skulle det kunna medföra att nya grupper kvalificerar sig till ersättning. Det handlar om personer som har arbetat mindre än halvtid och haft inkomster (dvs. Exempelvis kommer en person som har arbetat och haft en inkomst på (dvs. månadslönen motsvarar ) att kvalificera sig till arbetslöshetsersättning vid arbetslöshet. Med dagens regler uppfyller personen inte kravet på att ha arbetat , dvs. Det är dock relativt ovanligt att personer arbetar färre än . De flesta som arbetar deltid arbetar långa deltider. Av samtliga sysselsatta 2011 hade en överenskommen arbetstid på färre än och hade en överenskommen arbetstid mellan 20 och . De som hade en överenskommen arbetstid utgjorde av alla sysselsatta.11 Även bland de som har fått arbetslöshetsersättning är det ovanligt att ha arbetat få timmar . hade en genomsnittlig arbets- tid (normalarbetstid) på , dvs. mindre än halvtidsarbete (se tabell 14.3 och 14.4). I de flesta fall beror den låga genomsnittliga årsarbetstiden på att de inte har arbetat alls 9Medlingsinstitutet (2011). 10SCB, Lönestrukturstatistik, hela ekonomin, lönespridning efter sektor och kön 2010. Att den tionde percentilen är innebär att av de anställda har en lön som är lägre eller lika hög som denna nivå. 11SCB, Arbetskraftsundersökningen, årsmedeltal 2011. En arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter under någon eller några av de tolv månaderna i ramtiden, snarare än att de har arbetat i liten omfattning . Med ett inkomstvillkor kommer personer med olika hög inkomst att kunna kvalificera sig till arbetslöshetsersättning med olika antal arbetade timmar. Detta är en skillnad jämfört med dagens arbets- villkor som kräver samma antal arbetade timmar för alla. Viktigt i sammanhanget är dock att varaktighetskravet i villkoret skulle bestå, nämligen att det krävs en viss inkomst precis som det krävs en viss arbetad tid . Det går där- med inte fortare för en höginkomsttagare än för en låginkomst- tagare att uppfylla inkomstvillkoret. Ett inkomstvillkor på exempelvis kan öppna för rätt till ersättning för grupper som inte klarar dagens arbetsvillkor (halvtids- arbete). Ett exempel är personer inom vård- och omsorgssektorn som arbetar natt. Tillägg för obekväm arbetstid kan göra att inkomsten blir relativt hög även vid arbete i en omfattning lägre än halvtid. Det kan också finnas grupper som med nuvarande regler upp- fyller arbetsvillkoret, men som skulle ha svårare att uppfylla ett inkomstvillkor. Personer som arbetar eller mer till mycket låga timlöner kan med ett inkomstvillkor riskera att inte kvalificera sig till ersättning. Det finns också vissa lärlingsavtal som under inledningen av lärlingstiden har heltidslöner som understiger . Vidare kan den anställde enligt vissa avtal endast ha provisionslön, vilket i praktiken kan innebära lönenivåer lägre än de som nämnts ovan. Det samma gäller personer som arbetar på mer eller mindre ideell basis. Ett annat exempel är 16–17-åringar som arbetar inom avtalsom- råden där det finns särskilda ungdomslöner för denna åldersgrupp. De lägsta ungdomslönerna är ca för ett heltidsarbete12. Arbetslösa ungdomar omfattas snabbare än äldre arbetslösa av aktiva arbetsmarknadspolitiska program, företrädesvis jobbgarantin för ungdomar, och får därmed utvecklingsersättning. För att få arbetslöshetsförsäkringens grundbelopp ska den sökande vara eller äldre, för den inkomstrelaterade ersättningen finns dock ingen nedre åldersgräns. Dessutom har föräldrarna försörj- ningsansvar för dessa ungdomar. Många arbetslösa ungdomar som är saknar fullständig gymnasieutbildning. Att vara öppet arbetslös med arbetslöshetsersättning är mot denna bakgrund inte nödvändigtvis förstahandslösningen för denna grupp. 12 LO (2012). En arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter Om arbetsvillkoret ersätts med ett inkomstvillkor är det rimligt att överväga att indexera ett sådant. Dagens arbetsvillkor innebär ett krav på ett visst antal arbetade timmar som är fastställt i . Så länge inte beslutar om en lagändring ligger nivån på kravet fast. Att i stället införa ett lagstadgat krav formulerat i en viss inkomst- nivå skulle dock innebära att kravet förändras utan att beslutar om det. När den generella inkomstnivån på arbetsmarknaden ändras i och med en avtalsrörelse skulle inkomstvillkoret relativt sett förändras. I vanliga fall utvecklas inkomsterna positivt , vilket innebär att inkomstvillkoret skulle komma att förändras (urholkas) trots att inget diskretionärt politiskt beslut har fattats. I takt med högre inkomstnivåer skulle med andra ord allt fler kvalificera sig till ersättning trots att villkoret i absoluta termer inte har ändrats. Detta skulle innebära successivt ökade kostnader för arbetslöshetsersättningen. För att undvika en sådan utveckling bör inkomstvillkoret indexeras på årlig basis. Indexering har tillämpats tidigare i arbetslöshetsförsäkringens historia. infördes en årlig anpassning av den högsta dag- penningen i försäkringen (samt nivån på KAS och de olika formerna av utbildningsbidrag som då fanns). Utvecklingen knöts då till löne- utvecklingen för vuxna arbetare inom industrin.13 Ett riksdags- beslut bröt dock högsta dagpenningens koppling till löneutvecklingen. Ett annat exempel på en inkomstindexering i ett svenskt trygg- hetssystem är att intjänade pensionsrätter för inkomstpension räknas om utifrån förändringen i ett inkomstindex som mäter förändringen i genomsnittlig förvärvsinkomst. Detta inkomstindex ligger också till grund för det inkomstbasbelopp som regeringen fastställer . I detta fall är syftet att säkerställa att pensionernas värde utvecklas i samma takt som inkomsterna av förvärvsarbete.14 En annan indexering används vid förmåner som baseras på SGI. SGI:n är kopplad till det av regeringen fastställda pbb som följer prisutvecklingen i landet. Det finns exempelvis en nedre gräns som säger att SGI inte fastställs om den årliga förväntade 14Folksam (2010). Av källan framgår vidare att inkomstförändringarna beräknas som det årliga genomsnittet per individ under minus ökningen i konsumentprisindex (KPI)under respektive år plus ökningen i KPI . En arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter inkomsten är lägre än av pbb. Detta skulle till sin konstruktion kunna betraktas som ett golv motsvarande ett inkomstvillkor i arbetslöshetsförsäkringen. Nivåerna skiljer sig däremot markant åt, då av pbb 2011 motsvarar . Exakt hur en indexering av ett inkomstvillkor skulle utformas behöver analyseras vidare. Rimligen sker indexeringen i förhållande till den generella genomsnittliga inkomstnivån i hela ekonomin. Som nämnts ovan är dock SGI:n kopplad till ett prisindex. I fort- satta analyser av indexeringen bör även en harmonisering mellan arbetslöshets- och sjukförsäkringarna beaktas. Som nämndes ovan, har det tidigare funnits inslag av indexering i arbetslöshetsförsäkringen. Då avsåg indexeringen nivån på ersätt- ningen till skillnad från det som diskuteras i detta avsnitt, nämligen nivån på kravet för att ha rätt till ersättning. Detta är två skilda saker som kan, men inte behöver, följas åt. Det ligger utanför delbetänkandes ramar att diskutera indexering av ersättningsbel- oppen. Till denna fråga återkommer kommittén i slutbetänkandet. Resonemangen ovan bygger, som tidigare framgått, på tillgången till månadsuppgifter. förslag innebär att dessa ska inrapporteras till senast den 12:e (17:e för ) efter den kalendermånad som uppgiften avser. I detta delbetänkandes avsnitt 3.4.3 påtalar kom- mittén att det är önskvärt att tidigarelägga inrapporteringen så mycket som möjligt för att inte fördröja handläggningen hos t.ex. arbetslöshetskassorna och . Det är kommitténs bedömning att månadsuppgifterna bör lämnas till i en kalendermånad. Även om det är möjligt att tidigarelägga inrapporteringen kommer det att uppstå en viss för- dröjning innan månadsuppgifterna finns tillgängliga för att använda i administrationen av välfärdssystemen. Detta gäller oavsett vilka uppgifter som samlas in i månadsuppgiften (se kapitel 13 angående alternativet att även inkludera arbetad tid) och används som beslutsunderlag vid en första prövning av rätten till ersättning och ersättningens storlek. Hur denna fördröjning hanteras på bästa sätt i administrationen av arbetslöshetsförsäkringen behöver analyseras vidare. En arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter bör beaktas att det även tar tid och kräver resurser att manuellt samla in de uppgifter som behövs som beslutsunderlag. I kapitel 11 redovisas bl.a. arbetslöshetskassornas genomströmnings- tider (handläggningstider) och det omfattande behovet av kom- pletteringar av de arbetsgivarintyg i vilka flertalet nödvändiga uppgifter samlas in . Den administrativa fördröjningen gäller månadsuppgifternas alla olika användningsområden, men arbetslöshetsförsäkringen torde vara ett av de mest angelägna att hantera. Anledningen till detta är att månadsuppgifterna i arbetslöshetsförsäkringen är tänkta att ligga till grund inte bara för ersättningens storlek utan även för själva kvalificeringen, dvs. för att avgöra om den sökande har rätt till ersättning eller inte. I avsnitt 3.3 beskrivs de olika utfall som uppstår som följd av att vissa grupper på arbetsmarknaden får lönen utbetalad innevarande månad, medan andra får lönen efterföljande månad. Detta påverkar när månadsuppgiften för en specifik månad finns tillgänglig. När det gäller att avgöra om arbetslöshetsförsäkringens arbets- eller inkomstvillkor är uppfyllt eller inte, kommer det bli en månads längre eftersläpning i tillgången till månadsuppgifterna för den som får lön efterföljande månad (se exempel 4 i kapitel 3). Ett alternativ är att acceptera att denna eftersläpning faktiskt uppstår. Att den som får sin lön utbetalad efterföljande månad får vänta en månad längre på ersättning vid arbetslöshet behöver å ena sidan inte vara ett stort problem eftersom han eller hon kommer få sin sista lön från arbetet innan arbetslösheten utbetalad med en månads fördröjning. Å andra sidan kan den sökande i detta fall få sväva länge i ovisshet innan beslut om rätt till ersättning kan fattas. Ett annat alternativ är att förskjuta vilken period som avses med ramtid. Enligt nuvarande regelverk utgörs ramtiden av de som närmast föregått den månad när den sökande anmält sig som arbetslös hos den offentliga arbetsförmedlingen. Att den närmast föregående månaden ingår i ramtiden kan skapa en för- dröjning i när alla relevanta månadsuppgifter finns tillgängliga. En lösning skulle därmed kunna vara att tidigarelägga ramtiden, så att den utgörs av tolv föregående månader med start en månad innan arbetslöshetens inträffande. Om detta alternativ övervägs behöver det analyseras vad det de facto skulle innebära i termer av krav på förankring på arbetsmarknaden. Det skulle kunna uppfattas som att arbets- eller inkomstvillkoret görs striktare eftersom det för vissa i praktiken skulle innebära ytterligare en månads arbete eller En arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter inkomst av arbete för att uppfylla kvalificeringsvillkoret. Att förskjuta ramtiden skulle därför kunna analyseras i kombination med ett för- ändrat varaktighetskrav i arbets- eller inkomstvillkoret, exempelvis att korta det med en månad. Ytterligare ett alternativ är att samla in uppgifter om arbetade timmar eller inkomst (beroende på de olika handlingsstrategier som diskuteras i delbetänkandet) manuellt i de fall de behövs som beslutsunderlag för arbets- eller inkomstvillkoret men inte har hunnit inrapporteras till . Den sökande skulle själv kunna intyga eller uppvisa uppgifter som ännu inte är tillgängliga i månadsuppgifterna. Underlaget för ersättningens storlek skulle fortfarande kunna utgöras av de tolv senast inrapporterade månads- uppgifterna. Om det skulle visa sig att individen har lämnat fel uppgifter som underlag för kvalificeringen, skulle utbetalad ersätt- ning behöva återkrävas. Frågan diskuteras inte närmare i detta delbetänkande, men fortsatta analyser – som avser alla användningsområden för månadsuppgifterna – behövs. Grundbeloppet storlek är enligt gällande regelverk fastställt till per dag vid heltidsarbete (). För den som inte har arbetat heltid minskas grundbeloppet proportionerligt mot personens normalarbetstid, som är den genomsnittliga arbetade tiden under ram- tiden. Den som har arbetat av en heltid får ett grundbelopp på per dag, givet att personen i övrigt uppfyller villkoren för ersättning. För den som har arbetat av en heltid under halva ramtiden, dvs. , blir ersättningen per dag. Annorlunda uttryckt betyder detta i det sistnämnda fallet att kvoten av personens normal- arbetstid () och maximal normalarbetstid () multipliceras med . En arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter Tabell 12.4 Grundbeloppets storlek -Normalarbetstid (NA). -Fastställt grundbelopp (, proportionerligt mot NA). Den sökandes tidigare inkomst påverkar således inte grundbeloppets storlek. Om uppgifter om arbetad tid inte längre skulle ligga till grund för arbetslöshetsförsäkringen, behöver denna dagpenning fastställas på annan grund. 12.2.1Grundbeloppet som fast ersättningsbelopp Om uppgifter om arbetad tid inte längre skulle samlas in, vore ett alternativ att fastställa grundbeloppet till ett fast ersättningsbelopp, oberoende av såväl arbetad tid som inkomst. Tabell 12.5 Grundbeloppet som fast ersättningsbelopp – Normalarbetstid (NA). – Fast ersättningsnivå oberoende av tidigare – Fastställt grundbelopp (, arbetad tid och inkomst. proportionerligt mot NA). Av tabell 14.3 framgår att den genomsnittliga dagpenningen för dem som beviljades ersättning enligt grundförsäkringen var . Motsvarande siffra var . Den högre genomsnittliga dagpenningen kan sannolikt för- av att det var högre arbetslöshet då, vilket innebar ett inflöde av personer med i genomsnitt högre inkomster än . Ett alternativ vore därför att låta grundbeloppet vara ett fast belopp som ligger kring den genomsnittliga nivån. Det skulle leda till att somliga personer fick betydligt högre och att andra fick betydligt lägre grundbelopp än . På aggregerad nivå är dock detta alternativ kostnadsneutralt för statsbudgeten. Ett grundbelopp i denna storleksordning skulle ligga ungefär i linje med den lägsta ersättningen i aktivitetsstödet som är per dag. Den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt prog- ram har rätt till aktivitetsstöd och för den som uppfyller villkoren En arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter för arbetslöshetsersättning är aktivitetsstödet lika högt som ersättningen från arbetslöshetskassan (dvs. per dag ). Den som däremot inte uppfyller villkoren för att få arbetslöshetsersättning får aktivitetsstödets lägsta belopp som alltså är per dag (givet program- deltagande på heltid). Ett annat alternativ för nivån på ett fast grundbelopp vore att fastställa det till , vilket motsvarar högsta tänkbara grundbelopp . Det innebär att ingen skulle förlora på för- ändringen, alla skulle antingen få samma eller högre ersättning än . Detta alternativ skulle däremot vara kostnadsdrivande för statsbudgeten. Av tabell 14.3 framgår att av dem som beviljades ersättning med grundbeloppet 2010 hade 40 timmars normalarbetstid, vilket är ett krav för att få det högsta beloppet. Motsvarande andel var . Dessa personer skulle få en oförändrad ersättningsnivå om grundbeloppet fastställdes till , alla andra skulle få en högre ersättning. 12.2.2Fastställande av grundbeloppet utifrån inkomstuppgifter Ett alternativ till att göra grundbeloppet till ett fast ersättnings- belopp oberoende av den sökandes arbetade tid och inkomst, är att låta inkomstuppgifter ligga till grund för grund- beloppet, precis som inkomstuppgifter ligger till grund för beräkningen av den inkomstrelaterade ersättningen. Detta skulle innebära att både grundbeloppet och den inkomstrelaterade ersättningen blir inkomstrelaterade. I det följande är utgångs- punkten att den maximala ersättningen per dag även fortsättnings- vis skulle vara i grundförsäkringen och i den inkomstrelaterade försäkringen. Tabell 12.6 Inkomstrelaterat grundbelopp – Normalarbetstid (NA). – Ersättningsnivå som procent av dags- – Fastställt grundbelopp (, förtjänsten (genomsnittlig inkomst per dag proportionerligt mot NA). – Högsta belopp (). – Lägsta belopp genereras av ersättnings- En arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter Om grundbeloppet skulle baseras på inkomster behöver en ersätt- ningsnivå, dvs. hur stor andel av den tidigare inkomsten som ska ersättas, fastställas. Ett alternativ är att ha samma ersättningsnivå för grundförsäk- ringen som för den inkomstrelaterade försäkringen, men med som högsta dagpenning. I den inkomstrelaterade försäk- ringen är ersättningsnivån med nuvarande regler och därefter. Detta skulle dock medföra relativt stora ökningar av ersättningen för grundbeloppet, eftersom många skulle komma upp i den maximala ersättningen . Dessutom skulle ersättningen i grundbeloppet och den inkomstrelaterade ersättningen bli lika stora för den som har en låg genomsnittlig arbetstid och låga genomsnittliga inkomster. Som regelverket är utformat är ersättningen alltid högre i den inkomstrelaterade försäkringen än i grundförsäkringen. Denna relation bör bibehållas för att det ska finnas incitament att bli medlem i en arbetslöshetskassa, även för den som har låg arbetstid och låg inkomst. Ett annat alternativ är att välja en ersättningsnivå som, så långt det är möjligt, leder till att grundbeloppets storlek inte ändras. Det skulle innebära ett förhållandevis komplicerat system, där ersätt- ningsnivån varierar beroende på inkomstens storlek. Ersättnings- nivån skulle med andra ord behöva vara olika för olika inkomst- nivåer. För att grundbeloppets storlek ska vara oförändrat behöver ersättningsnivån t.ex. vara för månadsinkomster på , för månadsinkomster på osv. Detta alternativ får därför anses för komplicerat för att vara rimligt. Ett tredje alternativ är att välja en relativt enkel konstruktion, med en eller två ersättningsnivåer (procentsatser), där skillnaderna jämfört med blir så små som möjligt. I det följande analyseras två ersättningsnivåer, , för att se hur stor- leken på grundbeloppet ändras vid olika inkomstnivåer i olika situationer. Tre typfall redovisas: i) de som har arbetat heltid , ii) de som har arbetat halvtid eller heltid samt iii) de som har arbetat halvtid . I figurerna nedan redovisas grundbeloppets storlek för respektive grupp med dagens regelverk för grundförsäkringen, grundbeloppets storlek om det vore inkomstrelaterat och ersatte av dagsförtjänsten samt, som jämförelse, dagpenningen för dem som uppfyller villkoren för inkomst- En arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter relaterad ersättning (enligt inkomstbortfallsförsäkringen, 80 procents ersättningsnivå och därefter ). i) Arbetat heltid Inledningsvis redovisas hur ersättningen skulle förändras för personer som har arbetat heltid , men med olika genomsnittliga månadsinkomster. Med nuvarande regelverk är normalarbetstiden i samtliga fall och grund- beloppet blir därmed maximala per dag vid arbetslöshet. Om grundbeloppet i stället skulle beräknas utifrån genomsnittliga inkomster med en 50-procentig ersättningsnivå, skulle grundbeloppet inte ändras eftersom alla med inkomster över ca når den maximala ersätt- ningen per dag. Vid en 40-procentig ersättningsnivå blir ersättningen något lägre för dem med allra lägst inkomster, nämligen per dag vid en genomsnittlig månadsinkomst på . För dem med månadsinkomster blir grundbeloppet oförändrat per dag. En arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter Figur 12.1 Inkomstrelaterat grundbelopp: NA 40 Genomsnittlig månadsinkomst, kr Källa: Egna beräkningar. Anm.: Vid ett inkomstrelaterat grundbelopp på av dagsförtjänsten blir dagpenningen för alla inkomstnivåer i detta typfall. Beloppet sammanfaller med dagens grundbelopp, vilket gör att dagpenningnivån inte syns i figuren. ii) Arbetat heltid eller halvtid Med detta typfall redovisas hur hög ersättningen skulle bli för dem som har arbetat heltid eller halvtid . Med nuvarande regelverk blir normalarbetstiden och grundbeloppet därmed per dag för båda dessa grupper. Om grundbeloppet i stället skulle räknas på genomsnittliga inkomster och en 50-procentig ersättningsnivå, skulle storleken på grundbeloppet öka för alla och uppgå till 170–beroende på genomsnittlig inkomstnivå inom intervallet 7 500–. Detta motsvarar heltidslöner på . En arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter Vid en 40-procentig ersättningsnivå skulle grundbeloppet i stället bli 136–beroende på inkomstnivå, vilket innebär ett sänkt grundbelopp för dem med månadsinkomster under ca och ett höjt grundbelopp för övriga. Figur 12.2 Inkomstrelaterat grundbelopp: NA 20 Genomsnittlig månadsinkomst, kr iii) Arbetat halvtid Slutligen redovisas hur hög ersättningen skulle bli för dem som har arbetat halvtid , vilket oftast innebär tillräckligt mycket arbete för att arbetsvillkoret ska vara uppfyllt. Med nuvar- ande regelverk blir normalarbetstiden och grundbeloppet per dag vid arbetslöshet. Om grundbeloppet i stället skulle räknas på genomsnittliga inkomster och en 50-procentig ersättningsnivå, skulle grundbeloppet uppgå till 85–per En arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter dag beroende på inkomstnivå inom intervallet 3 750–. De genomsnittliga inkomsterna motsvarar heltidslöner . Vid en 40-procentig ersättningsnivå skulle grundbeloppet bli 68–per dag beroende på inkomstnivå, vilket innebär ett sänkt grundbelopp för dem med månadsinkomster under ca och höjt grundbelopp för övriga. Figur 12.3 Inkomstrelaterat grundbelopp: NA 10 Genomsnittlig månadsinkomst, kr Källa: Egna beräkningar. För personer som är helt arbetslösa, dvs. arbetslösa under hela veckan, utbetalas dagpenningen enligt nuvarande regelverk . För personer som är arbetslösa en del av veckan (deltidsarbetslösa) gäller andra regler.