sou · H0B317d2 · 2012-05-02 00:00:00 — Chefsöverläkaren fattar beträffande av de som genomgår en rättspsykiatrisk undersökning ett beslut om rätts- psykiatrisk vård (tvångsvård) den intagne befinner sig på undersökningsenheten, 5 § LRV. Den intagne förs då inte över till en sjukvårdsinrättning för vård, utan tvångsvården av honom eller henne sker på undersökningsenheten. De tvångsbefogenheter som regleras i LRV (som delvis hänvisar till bestämmelserna i 18– 24 §§ LPT) är då tillämpliga. I de fallen rör det sig om psykiatrisk tvångsvård och det är de tvångsåtgärder som regleras i tvångsvårds- lagarna som bör få tillgripas. Det förekommer i en del fall att den som ska genomgå en rättspsykiatrisk undersökning redan är frihetsberövad. Det kan t.ex. röra sig om att den som ska undersökas verkställer sluten ung- domsvård enligt 32 kap. 5 § BrB på ett ungdomshem som avses i 12 § LVU. Det kan också röra sig om att den som ska undersökas befinner sig i förvar enligt utlänningslagen (2005:716). I dessa fall genomförs den rättspsykiatriska undersökningen ofta med personal från SiS respektive närvarande. Detta sker antingen genom att sådan personal finns på plats på den rättspsyki- atriska undersökningsenheten eller genom att undersökningen gen- omförs på ungdomshemmet respektive förvaret, dit personal från åker för att utföra undersökningen. De kon- troll- och tvångsåtgärder som då kan vidtas sker med stöd av de be- fogenheter som SiS respektive har på respektive område. Den som ska genomgå en rättspsykiatrisk undersökning kan också vara frihetsberövad med stöd av LPT, LVM, eller LVU. I sådana fall utför den rättspsykiatriska under- sökningen på den plats där den som ska undersökas vårdas. I de fallen sker kontroll- och tvångsåtgärder med stöd av respektive tvångsvårdslag. Kontroll- och tvångsåtgärder när den som är intagen i anstalt eller häkte 17.6Våra överväganden och förslag 17.6.1För vilka situationer bör det införas ändrade eller nya bestämmelser? Vårt förslag: Det ska införas ändrade eller nya bestämmelser om -kontroll- och tvångsåtgärder beträffande den som är intagen i kriminalvårdsanstalt eller i häkte och har förts över till en vårdinrättning för frivillig psykiatrisk vård (kap. 1.6.2), -kontroll- och tvångsåtgärder beträffande den som är intagen i häkte eller i kriminalvårdsanstalt och har förts över till en undersökningsenhet för rättspsykiatrisk undersökning (kap. 1.6.3), -rättigheter för den som är intagen i häkte eller i kriminalvårds- anstalt och genomgår en rättspsykiatrisk undersökning i en undersökningsenhet (kap. 1.6.4), -kontroll- och tvångsåtgärder samt rättigheter för den som efter ett beslut av domstolen tas in på undersökningsenheten efter att ha underlåtit att inställa sig till en rättspsykiatrisk under- sökning (kap. 1.6.5), -kontroll- och tvångsåtgärder samt rättigheter för den som är frihetsberövad och genomgår en rättspsykiatrisk undersök- ning vid en undersökningsenhet (kap. 1.6.6), -kontroll- och tvångsåtgärder beträffande den som genomgår en rättspsykiatrisk undersökning utan att vara frihetsberövad (kap. 1.6.7), -kontroll- och tvångsåtgärder beträffande den som på en under- sökningsenhet genomgår en undersökning inför ett läkarintyg efter en preliminär rättspsykiatrisk undersökning (kap. 1.6.8), -kontroll- och tvångsåtgärder vid transport m.m. av den som genomgår en rättspsykiatrisk undersökning (kap. 1.6.9), -kontroll- och tvångsåtgärder i samband med besök hos den som genomgår en rättspsykiatrisk undersökning (1.6.10) -beträffande kontroll av in- och utpasserande fordon vid under- sökningsenheterna (1.6.11), Kontroll- och tvångsåtgärder när den som är intagen i anstalt eller häkte -beträffande allmän inpasseringskontroll vid undersöknings- enheterna (1.6.12) eller -beträffande befogenheter mot obehöriga personer vid under- sökningsenheterna (1.6.13). Vår bedömning: Är den som är frihetsberövad föremål för sluten psykiatrisk tvångsvård han eller hon genomgår en rättspsykiatrisk undersökning vid en undersökningsenhet ska i stället bestämmelserna om kontroll- och tvångsåtgärder i lagen om psykiatrisk tvångsvård tillämpas. Vi har enligt våra direktiv8 i uppgift att överväga vilka regler om tvångsåtgärder som bör gälla i fråga om en intagen som har förts över från en anstalt eller ett häkte till en vårdinrättning för frivillig psykiatrisk vård samt för en intagen som har förts över från ett häkte till en undersökningsenhet för rättspsykiatrisk undersökning. Under utredningsarbetets gång har vi också uppmärksammats på att det finns behov av kontroll- och tvångsåtgärder även för den som efter domstolens beslut tas in på en undersökningsenhet (utan att vara häktad eller annars berövad friheten) enligt 10 § LRU, för den som är frihetsberövad och tas in på en undersökningsenhet för en rättspsykiatrisk undersökning, för den som genomgår en rätts- psykiatrisk undersökning utan att vara häktad, för den som under- söks på en undersökningsenhet inför ett s.k. § 7-intyg samt vid transporter av den som är häktad och föremål för rättspsykiatrisk undersökning. Vi har också uppmärksammats på att den som är frihetsberövad och genomgår en rättspsykiatrisk undersökning i en undersök- ningsenhet bör ha reglerade rättigheter på det sätt som finns inom kriminalvårdslagstiftningen. Det har vidare uppmärksammats att det finns behov av att kunna vidta kontroller av den som ska besöka en person som genomgår en rättspsykiatrisk undersökning, att det finns behov att kunna kon- trollera de fordon som passerar in i eller ut ur undersöknings- enheten och att det behövs en möjlighet att kunna avvisa eller avlägsna obehöriga personer från enheten. Vi har därför valt att be- handla även dessa frågor. Våra överväganden finns i avsnitt 17.6.2– 17.6.13. 8 Tilläggsdirektiv , dir 2009:93. Kontroll- och tvångsåtgärder när den som är intagen i anstalt eller häkte Våra förslag i dessa delar innebär att nya uppgifter i fråga om upprättande av ordning och säkerhet ges till . Förslagen innebär också sådana befogenheter att vidta tvångsåtgärder som innebär myndighetsutövning. Detta förutsätter nödvändigtvis att en tillräcklig kompetens hos personalen kan säkerställas och att bemanningen kan anpassas till de nya uppgifterna. I vårt uppdrag ingår också, i samband med översynen av LPT och LRV, att överväga om de tvångsåtgärder som får vidtas inom den psykiatriska tvångsvården är adekvata eller om det be- hövs förändringar av vilka tvångsåtgärder som ska få vidtas och för- utsättningarna för detta. Våra förslag i denna del finns i avsnitt 7.6. 17.6.2Kontroll- och tvångsåtgärder för den som är intagen i häkte eller kriminalvårdsanstalt och har förts över till en vårdinrättning för frivillig psykiatrisk vård Vårt förslag: De kontroll- och tvångsåtgärder som är tillåtna enligt FäL eller HäL ska i huvudsak få vidtas även när den som är intagen i kriminalvårdsanstalt eller häkte förs över till en vård- inrättning för frivillig psykiatrisk vård om det är nödvändigt med hänsyn till ordningen eller säkerheten. Den psykiatriska tvångs- vårdslagstiftningen ska inte vara tillämplig i dessa fall. Enligt nuvarande reglering ska bestämmelserna om tvångsåtgärder i den psykiatriska tvångsvårdslagstiftningen9 tillämpas när den som är intagen i häkte eller psykiatrisk vård har förts över till en sjukvårdsinrättning där rättspsykiatrisk vård bedrivs av ett landsting. För de som är häktade är dessutom bestämmelserna i 6 kap. HäL om restriktioner för den som häktad på grund av misstanke om brott tillämpliga. Detta innebär att man i dessa fall tillämpar bestämmelser om tvångsåtgärder som är avsedda för personer i behov av medicinsk tvångsvård på personer som inte har ansetts ha behov av sådan vård och att bestämmelserna i tvångs- vårdslagstiftningen tillämpas av ordnings- eller säkerhetsskäl i stället för av skäl som har anknytning till bl.a. vården av den en- skilde. Enligt vår mening framstår det som mindre lämpligt att tillämpa tvångsvårdsbestämmelser i detta fall. I stället bör de åtgär- 9 18–24 §§ LPT, 8 § andra stycket och tredje stycket LRV. Sistnämnda bestämmelse är tillämplig endast beträffande den som är intagen i kriminalvårdsanstalt. Kontroll- och tvångsåtgärder när den som är intagen i anstalt eller häkte der som krävs med hänsyn till ordning och säkerhet beslutas med stöd av kriminalvårdslagstiftningen också när den intagne befinner sig på en vårdinrättning för frivillig psykiatrisk vård. Enligt nuvarande bestämmelser (5 kap. 2 § tredje stycket HäL, 9 kap. 2 § andra stycket FäL och 8 § andra stycket LRV) har krimi- nalvården beträffande den som är häktad eller intagen i kriminal- vårdsanstalt befogenhet att besluta om särskilda restriktioner i rätten att ta emot eller skicka försändelser, att ta emot besök eller att stå i förbindelse med utomstående genom elektronisk kommu- nikation för en intagen som för frivillig vård har förts över till en sjukvårdsinrättning där rättspsykiatrisk vård bedrivs. Genom att HäL:s eller FäL:s bestämmelser ska tillämpas i stället för tvångs- vårdslagstiftningen även när den intagne befinner sig på en sådan vårdinrättning har kriminalvården redan sådana befogenheter i dessa lagar. Någon särreglering krävs därför inte i den delen. När den som är intagen i kriminalvårdsanstalt har förts över till en sjukvårdsinrättning för frivillig vård får regeringen besluta om särskilda inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försän- delser, ta emot besök eller stå i förbindelse med utomstående genom elektronisk kommunikation om det behövs med hänsyn till rikets säkerhet eller till risken för att han eller hon under vistelsen på sjukvårdsinrättningen medverkar till terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott (9 kap. 2 § andra stycket FäL och 8 § tredje stycket LRV). Denna befogenhet för regeringen finns också enligt 7 kap. 11 § FäL som enligt vårt förslag kommer att vara tillämplig även när den intagne har förts över till en vård- inrättning för frivillig psykiatrisk vård. Någon ytterligare reglering krävs därför inte heller i den delen. 17.6.3Kontroll- och tvångsåtgärder när den som är intagen i häkte eller i kriminalvårdsanstalt har förts över till en undersökningsenhet för rättspsykiatrisk undersökning Vårt förslag: De kontroll- och tvångsåtgärder som kan vidtas enligt HäL respektive FäL ska i huvudsak få vidtas även när den som är häktad eller intagen i kriminalvårdsanstalt har förts över till en undersökningsenhet för rättspsykiatrisk undersökning. Åtgärderna ska få vidtas i syfte att upprätthålla ordningen och säkerheten vid de rättspsykiatriska undersökningsenheterna. Kontroll- och tvångsåtgärder när den som är intagen i anstalt eller häkte Verksamhetschefen vid undersökningsenheten ska kunna be- sluta att den som genomgår en undersökning ska -få personliga tillhörigheter omhändertagna, -vägras besök eller endast medges kontrollerade besök, -vägras elektronisk kommunikation eller få sådan kommuni- kation avlyssnad, -vägras att sända eller ta emot en försändelse, -få bostadsrum, tillhörigheter eller andra slutna förvarings- ställen kontrollerade, -kroppsvisiteras eller kroppsbesiktigas för att söka efter otillåtna föremål, -bli skyldig att lämna urin-, utandnings-, saliv-, blod- eller hår- prov, -hållas avskild från andra intagna eller -beläggas med fängsel vid förflyttning inom enheten eller om han eller hon uppträder våldsamt. Otillåtna föremål ska få omhändertas och förstöras. En kontroll- eller tvångsåtgärd får endast användas om den står i rimlig pro- portion till syftet med åtgärden. Om en mindre ingripande åt- gärd är tillräcklig ska den användas. Befogenheten att besluta om kontroll- och tvångsåtgärder ska vara reglerad i den nya lagen om rättspsykiatrisk under- sökning. HäL eller FäL ska inte gälla när den intagne befinner sig på undersökningsenheten. Undersökningsledaren eller åkla- garen ska dock kunna besluta om restriktioner enligt 6 kap. HäL för den som på grund av misstanke om brott får åläggas in- skränkningar i sin rätt till kontakt med omvärlden (restrik- tioner). Dessutom får kriminalvården, om det behövs från ord- nings- och säkerhetssynpunkt, för de som är häktade eller in- tagna i kriminalvårdsanstalt och genomgår en rättspsykiatrisk undersökning fatta beslut om särskilda inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, att ta emot besök eller att stå i förbindelse med utomstående genom elektronisk kommu- nikation. Regeringen får, om det behövs med hänsyn till rikets säkerhet eller till risken för att denne under vistelsen på sjuk- vårdsinrättningen medverkar till terroristbrott, beträffande den Kontroll- och tvångsåtgärder när den som är intagen i anstalt eller häkte som är intagen i kriminalvårdsanstalt och som genomgår en rätts- psykiatrisk undersökning, besluta om särskilda inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, ta emot besök eller stå i förbindelse med utomstående genom elektronisk kommu- nikation. När den intagne ges psykiatrisk tvångsvård i samband med den rättspsykiatriska undersökningen ska chefsöverläkaren kunna besluta om kontroll- och tvångsåtgärder enligt lagstiftningen om psykiatrisk tvångsvård. Bestämmelserna om kontroll- och tvångsåtgärder i den nya lagen om rättspsykiatrisk undersökning ska då inte vara tillämpliga. 17.6.3.1Nya möjligheter till kontroll- och tvångsåtgärder ska införas för den som är häktad eller intagen i kriminalvårdsanstalt och genomgår en rättspsykiatrisk undersökning Enligt vårt förslag (se kap. 13.1) ska en rättspsykiatrisk undersök- ning kunna ske för att bedöma om en gärning inte ska utgöra brott på grund av att gärningsmannen inte uppfyller kravet på tillräkne- lighet, för att bedöma om det finns behov av särskilda skydds- åtgärder eller för att bedöma om det finns förutsättningar för att verkställa ett fängelsestraff i en sluten stödenhet. Samtliga typer av undersökningar kan bli aktuella en misstänkt person är häktad. Undersökningar i fråga om särskilda skyddsåtgärder eller verkställighet i en sluten stödenhet kan även bli aktuella ett fängelsestraff verkställs i kriminalvårdsanstalt. Nuvarande bestämmelser om tvångsåtgärder i samband med en rättspsykiatrisk undersökning har lett till tillämpningssvårigheter vid de rättspsykiatriska undersökningsenheterna. Den gällande lag- stiftningen tillgodoser inte de behov av kontroll- och tvångs- åtgärder som kan uppstå i vissa situationer och den är också snårig och bitvis svårtolkad. En rättspsykiatrisk undersökningsenhet är inte en vårdinrättning utan en verksamhet vid vilken det sker en undersökning av personer som är misstänkta för brott. De per- soner det rör sig om är ofta tungt kriminellt belastade och inte sällan också våldsbenägna. Enligt nuvarande reglering tillämpar man be- träffande denna grupp bestämmelserna för tvångsåtgärder som är avsedda för personer som är i behov av medicinsk tvångsvård trots att de inte har ansetts ha behov av sådan vård och i vissa fall inte är i Kontroll- och tvångsåtgärder när den som är intagen i anstalt eller häkte behov av någon vård alls. Regleringen innebär också att de befog- enheter som gäller när den häktade befinner sig i häktet upphör att gälla när han eller hon kommer till undersökningsenheten för att sedan åter gälla när han eller hon förs tillbaka till häktet. Det är enligt vår mening tydligt att de tvångsåtgärder som är möjliga att vidta enligt de psykiatriska tvångslagarna inte är tillräckliga för att garantera ordningen och säkerheten vid de rättspsykiatriska under- sökningsenheterna och att bristen på sådana kontroll- och tvångs- befogenheter kan komma att leda till allvarliga incidenter vid enhet- erna. I förlängningen kan detta medföra att undersökningarna måste utföras på häktena i en utsträckning som inte är önskvärd. Vi föreslår därför att de kontroll- och tvångsåtgärder som enligt HäL kan vidtas beträffande den som är häktad i huvudsak ska få vidtas även när han eller hon har förts över till en undersöknings- enhet för rättspsykiatrisk undersökning. Som nämnts ovan kommer det enligt vårt förslag även att ske undersökningar av personer som är intagna i kriminalvårdsanstalt. Det bör finnas möjligheter att vidta kontroll- och tvångsåtgärder även för den gruppen. Åtgär- derna ska få vidtas endast i syfte att upprätthålla ordningen och säkerheten vid de rättspsykiatriska undersökningsenheterna. Efter- som åtgärderna ska kunna vidtas när den intagne är föremål för en rättspsykiatrisk undersökning vid en undersökningsenhet bör de åtgärder som är tillåtna finnas upptagna i den nya lagen om rätts- psykiatrisk undersökning. Utgångspunkten ska vara att det inte ska tillämpas mer tvång än nödvändigt som de åtgärder som vidtas ska vara tillräckliga för att upprätthålla ordningen eller säker- heten vid enheten. 17.6.3.2 Omhändertagande av personliga tillhörigheter Enligt kriminalvårdslagstiftningen (2 kap. 11 § HäL och 5 kap. 1 § FäL) får den som är intagen ta emot och inneha böcker, tidskrifter, tidningar och andra personliga tillhörigheter som inte kan äventyra ordningen eller säkerheten. De tillhörigheter som inte får tas emot eller innehas får omhändertas och förvaras för den intagnes räkning och ska lämnas ut till den intagne senast i samband med att han eller hon inte längre ska vara berövad friheten (2 kap. 12 § HäL och 5 kap. 2 § första stycket FäL). Enligt FäL får den som är intagen inte heller inneha sådana personliga tillhörigheter som kan antas motverka den behandling som han eller hon genomgår. Kontroll- och tvångsåtgärder när den som är intagen i anstalt eller häkte den som är intagen i kriminalvårdsanstalt ta emot de personliga tillhörigheter som är motiverade med hänsyn till att verkställig- heten ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt. Vi föreslår att möjligheten att omhänderta och förvara personliga tillhörig- heter ska gälla även i de fall den som är häktad eller intagen i krimi- nalvårdsanstalt har förts över till en undersökningsenhet för rätts- psykiatrisk undersökning. 17.6.3.3 Kroppsvisitation och kroppsbesiktning Vi föreslår vidare att det i avsikt att uppnå och bibehålla ordning och säkerhet ska vara möjligt att vidta åtgärder för att förhindra att vapen, narkotika etc. tas in på undersökningsenheten. Den som undersöks ska därför kunna kroppsvisiteras eller kroppsbesiktigas för att man ska kunna söka efter sådana otillåtna föremål. Som huvudregel ska en kroppsvisitation eller kroppsbesiktning ske senast vid ankomsten till undersökningsenheten, om det inte är uppenbart obehövligt. En sådan åtgärd ska emellertid i vissa situationer kunna vidtas även den intagne befinner sig på enheten. Detta kan bli aktuellt om det finns anledning att anta att ett sådant före- mål kommer att anträffas på honom eller henne, när han eller hon återkommer efter att ha befunnit sig utanför undersökningsenheten eller om han eller hon har haft ett obevakat besök. Sådana åtgärder kan också ske i en stickprovskontroll eller i anslutning till en större undersökning som av säkerhetsskäl görs av ett utrymme inom en- heten om den intagne har eller har haft särskild anknytning till ut- rymmet. Om det är nödvändigt av säkerhetsskäl får en kroppsvisi- tation utföras även i andra fall för att söka efter vapen eller andra farliga föremål. Otillåtna föremål får omhändertas och förstöras. För att kunna upprätthålla ordning och säkerhet bör det i den utsträck- ning det är nödvändigt även vara möjligt att kontrollera den intag- nes bostadsrum, hans eller hennes tillhörigheter eller andra slutna förvaringsställen som han eller hon disponerar. 17.6.3.4 Urin-, utandnings-, saliv-, svett-, blod- eller hårprov För att kunna drogkontrollera den intagne ska det finnas en möj- lighet att ta urin-, utandnings-, saliv-, svett-, blod- eller hårprov på honom eller henne. Ett sådant prov ska få tas om den intagne skäligen Kontroll- och tvångsåtgärder när den som är intagen i anstalt eller häkte kan misstänkas vara påverkad av alkohol, narkotika, något annat berusningsmedel, medel som avses i 1 § lagen (1991:1969) om för- bud mot vissa dopningsmedel eller någon sådan vara som omfattas av lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Vid en rättpsykiatrisk undersökning bör dock en drogkontroll kunna ske också av utredningsmässiga eller medicinska skäl. Detta innebär t.ex. att en drogkontroll ska kunna ske för att klarlägga om den intagne är påverkad av t.ex. alkohol eller narkotika för att den rättspsyki- atriska undersökningen ska bli så tillförlitlig som möjligt. I sam- band med en rättspsykiatrisk undersökning kan det också finnas behov av provtagning för att kunna bedöma den intagnes allmän- tillstånd. Det ska också vara möjligt att ta ett prov när den intagne själv önskar det. Den som är föremål för en rättspsykiatrisk undersökning på en undersökningsenhet ska som huvudregel ges möjlighet att vistas tillsammans med andra intagna. Undantag för detta bör dock kunna göras om det krävs av ordnings- eller säkerhetsskäl, då det kan vara nödvändigt att hålla den intagne avskild från andra intagna. Avskildhet kan också krävas om det är nödvändigt för att genom- föra en kroppsbesiktning. Den som är föremål för en rättspsykiatrisk undersökning i en under- sökningsenhet bör på samma sätt som när han eller hon befinner sig i häktet eller i kriminalvårdsanstalten kunna beläggas med fängsel vid förflyttning inom enheten eller om han eller hon uppträder våldsamt. En sådan åtgärd bör få vidtas endast om det är absolut nödvändigt med hänsyn till den intagnes egen eller någon annans säkerhet till liv eller hälsa. I det fallet ska en läkare undersöka den intagne. Vi lämnar i avsnitt 17.6.9 förslag om att den intagne ska få beläggas med fängsel även vid transport eller annan vistelse utanför undersökningsenheten. Kontroll- och tvångsåtgärder när den som är intagen i anstalt eller häkte 17.6.3.7 Inskränkningar av kontakterna med omvärlden Huvudregeln bör vara att den intagne ska få ta emot besök i den utsträckning det är lämpligt. Vårt förslag innebär dock att det ska vara möjligt att av ordnings- och säkerhetsskäl inskränka den intag- nes kontakter med omvärlden. Ett besök bör därför kunna vägras eller villkoras med att besökaren underkastar sig kroppsvisitation eller kroppsbesiktning, se vidare avsnitt 17.6.10. Andra sätt att inskränka den intagnes kontakter med omvärlden är att vägra honom eller henne möjligheten att stå i förbindelse med en annan person genom elektronisk kommunikation eller att sådan kommunikation avlyssnas. Det bör också finnas möjlighet att vägra den intagne att sända eller ta emot en försändelse. 17.6.3.8 Beslut om kontroll- och tvångsåtgärder Enligt nuvarande lagstiftning är rätten att besluta om kontroll- och tvångsåtgärder på de rättspsykiatriska undersökningsenheterna för- delad mellan åklagaren, kriminalvården och chefsöverläkaren. Åkla- garen beslutar enligt de särskilda reglerna om restriktioner i 6 kap. HäL om inskränkningar i kontakten med omvärlden för de som är häktade på grund av misstanke om brott, när det finns risk för att bevis annars undanröjs eller att en brottsutredning på annat sätt försvåras. I särskilda fall får kriminalvården, om det behövs från ordnings- och säkerhetssynpunkt, för de intagna fatta beslut om särskilda inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, att ta emot besök eller att stå i förbindelse med utomstående genom elektronisk kommunikation (5 kap. 2 § tredje stycket HäL och 8 § andra stycket LRV). För övriga kontroll- och tvångsåtgärder som kan vidtas på de rättspsykiatriska undersökningsenheterna ansvarar och beslutar chefsöverläkaren. Det kan gälla åtgärder som fastspänning med bälte, avskildhet, inskränkningar i en patients rätt att använda elektroniska kommunikationstjänster, granskning eller övervakning av försändelser samt kroppsvisitation eller ytlig kropps- besiktning (18–24 §§ LPT).