sou · GZB336 · 2012-01-01 00:00:00 — Syftet med FoT-området logistik är att genom teknikutveckling skapa och vidareutvecklas den kunskapsbas som behövs för För- svarsmaktens logistikutveckling. Syftet är därmed att Försvars- makten ska kunna tillgodogöra sig rationella och ändamålsenliga sätt att lösa sina behov av tjänster och resurser. Forskning i ämnet krigsvetenskap genomförs för att förbättra eller upprätthålla Försvarsmaktens krigföringsförmåga samt som stöd till Försvarsmaktens doktrinutveckling. Det innebär att forsk- ningen inom ämnet främst ska bidra till att utveckla de konceptu- ella faktorerna som tillsammans med de moraliska och de fysiska faktorerna bildar grunden för krigföringsförmåga. Området indelas i: operationskonst och taktik. Transferprogrammet syftar till att stärka bryggan mellan forskning och teknikutveckling gentemot insatsorganisationen och dess mate- rielförsörjning. Syftet är att snabbt kunna ta tillvara de mest lovande resultaten och göra dem tillgängliga för insatsförbanden. Fokus ligger generellt på tidsperspektivet ett till . Projekten är grundläggande för en rad olika förmågor med kapacitet att stödja ett eller flera utvecklingsmål. Programmet har en stor bredd av projekt. Bland dessa kan nämnas t.ex. syntetisk aperturradar, optik- sparare för stridsfordon, verktyg för stöd för rekrytering och urval, verktyg för filtrering och strukturering av observations- och under- rättelserapporter samt hotanalys m.fl. Samverkansprogrammet syftar till att nyttiggöra civilt driven forsk- ning som kan bidra till att lösa viktiga områden där Försvarsmakten har ett förmågebehov. Målsättningen med programmet är etablera samarbeten med både civila och militära aktörer, svenska såväl som utländska. Genom denna samverkan ska utveckling som är civilt driven, eller finansierad av annat lands försvarsmakt, tillgodogöras det svenska försvaret. Exempel på projekt är t.ex.: säkerhetsinriktad forskning; rymd och flygteknik; Okylda IR-sensorer; Framställ- ning av Galliumnitrid; Forskningssamordning med universitet och högskolor; samt samverkan med () och (FBA). Sammanfattningsvis finansieras FoT främst av anslagen 1:5 (för externa aktörer) och 1:1 (för Försvarsmaktens egna kostnader). Studier utgör en viktig del i strävan att sätta resultat från forskning och teknikutveckling i sitt militära sammanhang – i ett strategiskt, operativt och taktiskt perspektiv. Försvarsmaktens studiebehov genereras inom ett stort antal områden. I huvudsak har dessa behov sitt ursprung i utvecklingsplaner på olika nivåer samt från resultat av satsningar på forskning och teknikutveckling. Studierna skall främst stödja framtagandet av beslutsunderlag rörande försvars- maktsstrukturer, doktrinfrågor, förbandsutformning eller system- anskaffning. De skall också generera resultat som går att nyttja vid materiel-, metod-, organisationsförsök och experiment. Försvarsmaktens studieverksamhet skall till övervägande del genomföras av Försvarsmaktens egen personal med stöd av kom- petens från andra myndigheter, universitet och högskolor samt (för berörda studier) oberoende företag. En viktigt studie i sammanhanget är Försvarsmaktens perspek- tivstudie. Denna syftar till att undersöka och redovisa olika alter- nativt för Försvarsmaktens framtida utformning . Inriktningen av arbetet sker i nära samverkan med Försvars- departementet och utifrån olika utvecklingsmål. Perspektivstudien ska stödjas med kunskap från övriga studier och koncept samt skapa underlag för nya kunskapshöjande aktiviteter inom utveck- lingsområdet. Konceptdriven utveckling syftar till att öka nyttiggörandet av forsk- nings- och studieresultat och leda till att lösningar snabbare kan tas fram för insatsförbandens behov. För att uppnå detta ska centrum, skolor och förband delta integrerat i studier och konceptutveck- ling. Till detta knyts också nationella och internationella sam- arbetsparter. Konceptdriven utveckling inom Försvarsmakten utgörs av aktiviteter där lösningar tas fram och prövas för omedelbara behov såväl som behov på . Detta innebär att myndig- heten väljer ut och prioriterar de övergripande, operativa och taktiska koncept som ska prövas och därefter implementeras för att ge en snabbare förmåge- och förbandsutveckling. Ett särskilt fokus läggs på att snabbt utarbeta och pröva lösningar på uppkomna frå- geställningar från insatta förband. planeras studier och konceptutveckling i en gemensam plan. Exempel på verksamhet som bedrivs inom ramen för studier och konceptutveckling framgår av nu liggande utvecklingsplan för För- svarsmakten:8 Större delen av studierna inriktas för att skapa beslutsunderlag kring förmågeutveckling för att kunna utveckla och vidmakthålla en för- svarsmakt som i en multinationell kontext kan möta en kvalificerad motståndare, särskilt avseende verkansförmåga. Inom markarenan genomförs en rad olika studier. Främst ska den framtida manöver- bataljonen 2020 studeras i ett nordiskt samarbete. En utvecklad ver- kansförmåga inklusive graderad verkan och luftvärn planeras i en stu- die och identifiering och igenkänning av egna styrkor i ytterligare en. Härutöver planeras en arenastudie för markstridssystemet. Inom sjö- arenan planeras förmågeutveckling av stridskrafterna och materiel- relaterade vägvalsfrågor studeras avseende ytstrids- och minkrigs- systemen. En arenastudie påbörjas för att kunna möta långsiktiga behov bortom 2020. Inom luftarenan inriktas verksamheten för att omhänderta systemfrågor bortom 2020. För utveckling av förmågor inom lednings- och informationsområdet, inklusive verkan på infor- mationsarenan, ska påbörjade studier fortsätta. Inom logistikområdet ska studier bl.a. avseende förnödenhets- och strömförsörjning av insatsförband i olika miljöer genomföras samt en huvudstudie för metodutveckling och balansering inom logistikområdet. Inom konceptutveckling ska metoder tas fram för att öka förmågan till civil-militär samverkan. Det planeras ske genom att knyta ihop den militärstrategiska och operativa nivån med lämpliga nivåer inom andra 8 Försvarsmakten, Försvarsmaktens utvecklingsplan (FMUP 2011), (HKV 23 320:51391), s. 80 ff. Utvecklade metoder ska stödja såväl Säkerhets-sektor- reformarbetet (SSR) som andra multifunktionella verksamheter samt utgöra underlag för en uppdaterad s.k. Härutöver ska en ledningsmetod baserad på EBAO-konceptet implementeras harmoniserat med motsvarande utveckling inom i första hand EU men även Nato, i syfte att stödja en utvecklad operativ ledningsmetod till insatsorganisationen. Härutöver ska den kortsiktiga tekniska lednings- systemutvecklingen få stöd, inklusive utvecklingen av ledningssystem såsom SWECCIS mot Service Oriented Architecture () -kon- ceptet samt säkerhetsmålsättningen för ledningssystem. Utvecklingen av Försvarsmakten mot en ökad expeditionär förmåga ska ske genom att ta fram koncept för strategisk rörlighet främst till sjöss i samverkan med andra aktörer, inom uthållighet genom att nyttja en koalitions gemensamma logistikkedjor och inom ledning genom att ta fram en multinationell och multifunktionell miljö för Comprehensive Approach. En ny studie inom en expeditionär delför- måga övervägs. Slutligen planeras konceptuella lösningar för att möta irreguljära hot genom att ta fram en metod för aktörsidentifiering och kompatibla planeringsmetoder för att kunna hantera irreguljära hot tillsammans med andra som t.ex. harmonisering av agerandet på stridsfältsnivån och genom att utveckla system för hotmiljöbedömning. Studier och konceptutveckling finansieras främst av anslagen 1:5 (för externa aktörer) och 1:1 (för Försvarsmaktens egna kostna- der). 4.5.3Organisations- metod- och materielförsök Som ett led i utvecklingen av krigsförband genomförs bl.a. organi- sations-, metod- och materielförsök som avser verksamhet som ska pröva och utveckla föreslagen organisation, stridsteknik eller -tak- tik innan nya typförband fastställs. Försöken sker främst med utgångspunkt från en preliminär förbandsmålsättning som ryms inom fastställda personella och materiella ramar. Materielförsöken ska stödja förbandens tekniska utveckling i syfte att verifiera att kraven i målsättningar och specifikationer är uppfyllda samt att den tekniska utformningen är lämplig. Slutmålet är fastställda förbands- målsättningar. Organisations-, metod- och materielförsök finansieras främst av anslagen 1:1 (för Försvarsmaktens egna kostnader) samt 1:3 och 1:4 (för externa aktörer). Utöver de aktiviteter och verksamheter som har beskrivits så finns det andra aktiviteter inom FoU som inte ryms inom dessa beskrivningar. Här ingår finansiering av FOI:s, FMV:s och FHS:s stöd till den övergripande FoU-processen inklusive deras medver- kan i Försvarsmaktens olika grupper för planering, ledning och återrapportering av FoU. Omfattningen anpassas till uppdrags- volymen avseende FoT och studier. I stödet från FMV ingår fram- tagandet av en årlig teknisk prognos, som utgör underlag för bl.a. den militärstrategiska inriktningen. Verksamheten omfattar även operationsanalytiskt stöd (OA- stöd) till Högkvarterets olika ledningar och staber samt metodstöd vid FOI. Verksamheten om- fattar även Försvarsmaktens andel i det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP) samt, enligt särskilda regerings- beslut, det svenska deltagandet i EDA:s () gemensamfinansierade forskningsprogram. Vidare ingår förvaltning av spelkortsbibliotek som bl.a. stödjer den strategiska planeringen samt Försvarsmaktens kunskapsportal (Kupal) som är en samlad databas för forsknings- och studierapporter och erfarenheter från insatser. Därtill finansieras utredningsuppdrag till myndigheter, universitet, högskolor och företag. Slutligen ingår finansieringen av flygstridskrafternas Luftstridssimuleringscentrum (FLSC) – som organisatoriskt återfinns hos FOI. Övrig koncernövergripande FoU finansieras av anslaget 1:5 (för externa aktörer). 4.6Ledning och inriktning av I detta avsnitt avhandlas vilken inriktning har, samt hur denna leds och inriktas. 4.6.1Försvarsmaktens strategi för FoU Försvarsmakten har i samverkan med (FMV), (FHS) och (FOI) tagit fram en ny strategi för FoU på försvarsområdet, att gälla från och med 2009.9 Strategin ligger bl.a. till grund för en årlig FoU-pla- 9 Beslut (HKV 21 000:52385). upphävdes Försvarsmaktens FoT-strategi , (HKV 21 100:60627). nering med en process där avvägningar och bedömningar ska göras för FoU-verksamheten. Strategin utgör det övergripande inrikt- ningsdokument för det militära . FoU-strategin har utformats för att utnyttjas parallellt med Strategin för Försvarsmaktens materielförsörjning (MFS)10, som fast- ställdes . FoU-strategin tillsammans med stra- tegin för Försvarsmaktens materielförsörjning utgör Försvarsmaktens övergripande inriktning för utveckling och materielförsörjning. Enligt Försvarsmaktens FoU-strategi kan de viktigaste målen för utvecklingsverksamheten uttryckas på följande sätt: Försvarsmaktens FoU-verksamhet ska stödja den fortsatta reali- seringen av ett flexibelt och tillgängligt insatsförsvar. Försvarsmaktens FoU-verksamhet ska bidra till handlingsfrihet inför framtida beslut. Nyttiggörande av FoU-verksamheten inom Försvarsmaktens insatsverksamhet ska stärkas. Syftet med FoU-strategin är att inrikta och styra forsknings- och utvecklingsaktiviteter inom Försvarsmakten samt av myndigheten finansierad extern FoU-verksamhet. Strategin beskriver över- gripande inom vilka områden FoU-verksamheten ska bedrivas, hur FoU-verksamheten ska genomföras samt hur samverkan och sam- arbeten ska ske med aktörer utanför Försvarsmakten, nationellt och internationellt. I strategin behandlas: forskning och teknikutveckling (FoT), kunskapsutveckling för samtliga faser av materielförsörjnings- processen, studier och konceptutveckling för såväl operativ som taktisk nivå, samt prov och försök inom ramen för förbandsutvecklingen. Strategi för Försvarsmaktens materielförsörjning, (HKV 23 383:61994). Technology Readiness Level (TRL) Readiness Level används inom såväl som NATO för att beskriva mognadsnivå hos teknologier samt även inom Försvarsmaktens FoU-verksamhet. Den 9-gradiga TRL-skalan kan schematiskt beskrivas enligt nedan. FoU-verksamhet för Försvarsmakten bedrivs främst på TRL-nivå- erna 2–6, och i mycket begränsad omfattning på TRL-nivå 1 (bil- den nedan): Figur 4.1 Schematisk förklaring av TRL-nivåer Enligt strategin strävar Försvarsmakten även efter att kunna be- skriva human- och samhällsvetenskaplig forskning i ett anpassat mognadsnivåsystem av motsvarande karaktär. Inriktning av enligt strategin I strategin konstateras att förståelse för kunskapsuppbyggnadens villkor är avgörande för hur framgångsrikt denna uppbyggnad kan ske. Detta är en iterativ process där långsiktiga relationer och tät interaktion mellan användare/beställare och leverantör är grund- läggande förutsättningar. För att maximera nyttan av Försvars- maktens FoU-satsningar krävs därför att beställaren (Försvars- makten) och leverantörerna (institut, universitet, högskolor, myn- digheter och industri) skapar gemensamma och effektiva processer och samverkansformer för att överföra kunskap och erfarenhet. Resurser från hela ska snabbt kunna nyttjas för att lösa uppkomna behov vid insatsförbanden. Försvarsmaktens FoU-verksamhet ska möjliggöra både långsik- tig handlingsfrihet och stöd för att hantera dagens behov. Ny kun- skap och kompetens måste tillföras och tillämpning av tidigare resultat underlättas för att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att lösa Försvarsmaktens behov, bl.a. i syfte att korta ledtiderna från beslut till färdig produkt. Detta innebär såväl att driva FoU-aktivi- teter som att anpassa det som redan tagits fram i andra samman- hang. En viktig uppgift är också att på ett strukturerat sätt förvalta befintliga resurser och resultat så att en effektiv återanvändning möjliggörs. Vidare ska nyttiggörande av FoU-verksamheten inom Försvarsmaktens insatsverksamhet stärkas. Kunskapsuppbyggnad genom FoU ska även ge förutsättningar för en högkvalitativ utbildning av Försvarsmaktens personal. Viktiga medel och metoder för Försvarsmaktens FoU-strategi I strategin anges att FoU-verksamheten ska bedrivas effektivt genom en sammanhållen process som medger och betonar ett hel- hetsperspektiv. Detta perspektiv omfattar även att beakta och i vissa fall koordinera med verksamheter som på olika sätt interagerar med FoU-verksamheten.11 I helhetsperspektivet ingår även FoU-sats- ningar för att kunna möta nya hot och möjligheter, där tillämp- ningen inte alltid är väldefinierad. En sådan process ska också leda till ökad spårbarhet från behovsidentifiering till resultatavtappning. I strategin framhålls att det är viktigt att styrning och värdering av FoU-verksamheten inte bara görs utifrån Försvarsmaktens redan identifierade eller uttryckta behov. Styrningen måste också snabbt kunna beakta nya behov utifrån nyttjarerfarenheter – exem- 11 Det gäller t.ex. perspektivplanering (PerP), teknisk prognos, spelkort, omvärldsbevakning samt doktrin-, strategi- och taktikutveckling. pelvis från insatser och konceptutveckling – samt nya förutsätt- ningar och möjligheter som identifieras genom forskning och tek- nikutveckling jämte studier, inom och utanför Försvarsmakten. FoU-verksamheten och materielförsörjningen ska koordineras så att tekniska möjligheter kan demonstreras och en effektivisering i kravställning och realisering av försörjningsbehov uppnås. För att skapa goda förutsättningar för sådan koordinering samt för en samordning av identifierade kompetensbehov ska innehållet i den årliga FoU-planeringen och materielplaneringen koordineras. I strategin anges att ett mångdisciplinärt angreppssätt eftersträ- vas vid genomförandet av FoU-aktiviteter.12 För att effektivt kunna lösa Försvarsmaktens komplexa uppgifter behöver problem och frågeställningar belysas och lösningar hittas med stöd av flera olika teorier, metoder och angreppssätt. Insikten om hur flera olika teoretiska perspektiv samverkar är nödvändig för att nå den effekt och det resultat som önskas. Den bredd av teorier som krävs inkluderar områden som är individ-, teknik-, metod- såväl som organisationsrelaterade. FoU inom individ- och organisationsområdena ska stärkas för att kunna stödja Försvarsmaktens fortsatta utveckling av insatsför- svaret. Härigenom skapas också förutsättningar för en stärkt per- sonal- och kompetensförsörjningsprocess. Försvarsmakten ska vidare skapa och driva egna starka FoU-områ- den när det finns särskilda skäl. Med särskilda skäl avses: sekretess- eller integritetsskäl,13 behov av strategiska satsningar14, enligt regeringens inriktning behov av särskilda kompetenssatsningar15. 12Med mångdisciplinärt menas att mer än ett teoriområde, synsätt eller flera kompetens- områden används för att finna lösningar på problem och frågeställningar. 13Sekretess- och integritetsskäl omfattar områden där särskilda restriktioner beträffande personal och kunskapsspridning föreligger. 14Med strategiska satsningar avses kunskapsområden där Försvarsmaktens behöver bedriva/beställa egen forskning och teknikutveckling med både bredd och djup, för att upp- rätthålla erforderlig spetskunskap som stöd till de mest avancerade materielsystemen. Sådana satsningar kan vara nödvändiga för att säkerställa framtida operativ förmåga eller för att hantera långsiktiga nationella åtaganden mot andra länder. Denna forskning och teknik- utveckling bör ske i internationell samverkan. 15Särskilda kompetenssatsningar kan göras inom operativt prioriterade områden där svensk försvarsrelaterad forskning är av internationellt ledande karaktär. Motivet för detta är främst Inom sådana områden bedrivs, efter prioritering och avvägning mot Försvarsmaktens övriga behov, egen FoU för att kunna uppnå bär- kraftiga resultat. På områden där det saknas särskilda skäl för en djupare egen FoU-verksamhet ska strävan vara att skapa tillgång på kunskap genom nationell eller internationell samverkan, i syfte att kunna tillhandahålla värderingskompetens vid t.ex. materielanskaffning. I övriga för Försvarsmakten angelägna kunskapsområden ska FoU- verksamhet främst stödja förmågan till värdering på högre system- nivåer och där så är tillämpligt främst bedrivas genom samverkan nationellt och internationellt. I strategin framhålls att de övriga försvarsmyndigheterna (t.ex. FMV, FOI, FHS) bedöms vara fortsatt lämpligast som huvudleve- rantörer till och primär kontaktyta för Försvarsmakten inom FoU- verksamheten. För kunskapsöverföring till materielförsörjningen utgör FMV primär kontaktyta mot industrin. Enligt strategin ska utnyttjande av huvudleverantörer av För- svarsmaktens FoU medge att en samlad kunskap för efterfrågad förmågeuppbyggnad finns på myndighetsnivå samt att spridning av FoU-resultat underlättas. Ett huvudmål är att förvärvade kunska- per ska förvaltas och koordineras på ett långsiktigt och strukturerat sätt. Försvarsmaktens beställningar av FoU ska även skapa förutsätt- ningar för integration och syntes av levererad kunskap samt att ökad kunskapsöverföring sker mellan FoU-områden. För att uppnå ökad kostnadseffektivitet och interoperabilitet ska dock FoU-verk- samheten baseras på tjänster ur en breddad leverantörsbas. Utvär- dering och val av externa leverantörer (myndigheter, institut, uni- versitet och högskolor samt industri) för FoU-insatser ska styras av var mest nytta för Försvarsmakten uppnås. För sekretessrelate- rad FoU ska särskilda krav ställas på forskningsutövaren. att fortsatt utgöra en intressant samarbetspart internationellt och att kunna bedriva utbyte av kvalificerade forskningsresultat. Ur en nationell synpunkt är även sådan verksamhet att betrakta som strategiska satsningar. I strategin anges vidare att förmågan att värdera och utnyttja be- fintlig kunskap och teknik för civila ändamål, som i huvudsak tas fram hos aktörer utanför försvarsmyndigheterna, ska förstärkas för att öka verkningsgraden i satsade medel och för att få snabbare resultat. Vidare anges att andra sätt att öka effektiviteten inom FoU är att medvetet söka samarbete bland FoU-aktörer som kan stärka och komplettera den egna kunskapen och förmågan. Tekno- logisprång (s.k. disruptive technologies) som grund för ny för- mågeutveckling ska särskilt bevakas och värderas. Då så bedöms lämpligt ska militär anpassning prövas inom ramen för Försvars- maktens FoT-program. Försvarsmakten ska i sin FoU-verksamhet även i ökande om- fattning sträva efter att etablera program med gemensam finansie- ring med andra myndigheter, institut, industri och universitet och högskolor, med grundkravet att militära behov ska utgöra en utpe- kad mängd av programmens innehåll. I strategin framhålls att Försvarsmakten behöver stärka kopplingen till nationell och internationell säkerhetsrelaterad forskning. Detta erfordras för att – med myndighetens behov i fokus – öka och för- tydliga myndighetens roll som aktör i samhällets bredare säkerhets- och krisberedskapsarbete. I sammanhang där myndighetens anpass- ning av civil teknik leder till en utveckling och produkter som är av intresse för andra myndigheter ska kunskapsöverföring och åtgärder för vidare samverkan underlättas. I strategin framhålls att en långsiktig och oberoende tillgång till framtagen kunskap ska tryggas för att tillgodose Försvarsmaktens kommande behov av att självständigt utveckla förmågor. Immateri- ella rättigheter utgör en ekonomisk investering som ska förvaltas och kunna omsättas i ekonomiska tillgångar. Rättigheter ska beva- kas vid FoU-verksamhet finansierad helt eller delvis av Försvars- makten. Ett särskilt fokus vad gäller ägande/nyttjande av rättig- heter bör läggas vid FoT-uppdrag. En viktig del av strategin är att samarbete med internationella part- ners ska sökas med syfte att skapa inflytande i berörd FoU-verk- samhet samt generera en multiplikatoreffekt på satsade medel, exempelvis genom samfinansiering. Primärt ska detta ske genom samarbete inom och med länder inom EDIR/FA16 eller bila- teralt med av regeringen och Försvarsmakten prioriterade sam- verkansländer, med ett särskilt fokus på nordiskt samarbete. För- svarsmakten, FHS, FMV och FOI medverkan inom t.ex. NATO RTO17 ska fördjupas, men fokuseras på ett begränsat antal grupper inom områden där har viktigare strategiska eller operativa behov. Möjligheten till ett rationellt och kostnadseffektivt interna- tionellt samarbete ska alltid övervägas inför fastställande av För- svarsmaktens årliga FoU-planering. Övergripande inriktning av FoU Inriktningen av Försvarsmaktens FoU hämtas från flertalet olika källor. Grunden finns i Försvarsmaktens långsiktiga planering med perspektivstudier, Försvarsmaktens utvecklingsplan (FMUP) och till den knutna utvecklingsplaner samt budgetunderlaget (BU) men inriktning hämtas även från olika chefsbeslut inne i högkvarterets ledningsstab samt s.k. FoU- och FoT-konferenser. Ekonomin styrs med hänsyn taget till budgetunderlag, ÖB:s uppdrag och Försvars- maktens regleringsbrev. Den fortlöpande styrningen av forskning- ens innehåll genomförs av respektive produktansvarig inne vid lednings- staben. Planeringen av FoU har sin startpunkt i en samverkan mellan kravställare inom insatsorganisationen och produktansvariga inom ledningsstaben. Inom ramen för denna samverkan definieras vilken kunskap och vilka åtgärder som behövs för såväl utveckling av metod och taktik som för utveckling av materiel. Det är viktigt att konstatera att det inte finns någon myndighet- sövergripande process för FoU inom försvaret. Istället så existerar det flera delprocesser. 16European Reconstruction Framework Agreement, även kallat LOI-sam- arbetet, eller 6-nationsavtalet. dessa delprocesser så utgör FoT-processen Försvars- maktens etablerade process för planering och beställning av FoT Delar av FoT utnyttjas i materielförsörjningsprocessen. FoT är styrd främst av IFoT.