sou · H0B342 · 2012-06-04 00:00:00 — Sekretessen enligt bestämmelsen gäller således i första hand för sådana uppgifter som kan lämna upplysning om var den enskilde bor eller tillfälligt uppehåller sig. Som framgått ovan innehåller inte uppgifter om de registrerades bostadsadress, fritidsbostadadress, hotell, fastighetsbeteckning, telefonnummer eller andra uppgifter som mer direkt kan peka ut var den enskilde uppehåller sig eller hur en kontakt kan etableras. En viss koppling till den enskildes hemvist finns dock genom att registret innehåller uppgift om folkbokföringsort. Även om det är en betydligt svagare koppling till den enskilde än direkta adressuppgifter, går det inte att utesluta att även uppgift om folkbokföringsort i ett enskilt fall kan bedömas vara en sådan annan jämförbar uppgift som kan lämna upplysning om var den enskilde bor, som avses i paragrafen. En sådan situation kan möjligen föreligga för någon som är folkbokförd i ett mindre samhälle och där uppgift om folkbokföringsorten blir tillräckligt utpekande. Vår uppfattning är därför att det inte kan uteslutas att uppgift om folkbokföringsort i kan omfattas av bestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL om skydd för förföljda personer. Vidare stadgas i 21 kap. 7 § OSL att sekretess gäller för personuppgift, om det kan antas att ett utlämnande skulle medföra att uppgiften behandlas i strid med personuppgiftslagen. Av bestämmelsen följer att en utlämnande myndighet kan behöva ta reda på vad mottagaren ska använda uppgifterna till och bedöma om det är förenligt med bestämmelserna i personuppgiftslagen. När och () prövar en legitimations- eller behörighetsfråga är det fråga om myndighetsutövning. Intresset av offentlighet och insyn i dessa ärenden måste anses vara stort. över hälso- och sjukvårdspersonal innehålla känsliga uppgifter om hälsotillstånd och andra personliga förhållanden för den som ärendet avser. Besluten i sådana ärenden kan innebära att yrkesutövaren till slut får en behörighetsinskränkning eller ett beslut om prövotid. Enligt 25 kap. 8 a och b §§ OSL gäller sekretess för uppgift om berörd hälso- och sjukvårdspersonals hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden i olika typer av legitimations- och tillsynsärenden hos och . Skaderekvisitet är utformat så att sekretess endast gäller om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom eller henne närstående lider betydande men om uppgiften röjs, dvs. det finns en förhållandevis stark presumtion för offentlighet. Exempel på vad som kan skyddas är uppgifter om psykiska sjukdomar, missbruksproblem och allvarlig brottslighet. Sekretessen gäller dock inte beslut i sådana ärenden. Uppgiften i om att en behörighet är indragen eller begränsad omfattas inte av sekretess enligt denna bestämmelse. Däremot kan bestämmelserna till exempel tillämpas om någon begär ut uppgifter från om varför en person har fått sin förskrivningsrätt indragen. 4Tillgång till uppgifter om behörig hälso- och sjukvårdspersonal i m.m. handlägger ansökningar om behörighet att utöva de 21 yrken inom hälso- och sjukvården som är reglerade i . Myndigheten är även ansvarig för att förvalta och uppdatera det nationella registret över hälso- och sjukvårdspersonal, HOSP- registret. I registret finns uppgifter om namn, personnummer, yrke, eventuell specialitet samt datumet då en legitimation eller specialistkompetens utfärdades. Registret innehåller även uppgifter om att en prövotid pågår, att legitimationen är återkallad eller att förskrivningsrätten är begränsad eller indragen. Registret innehåller inga upplysningar om pågående tillsynsärenden. är inte publikt. För att få ut uppgifter ur registret måste man kontakta . Utlämnanden får göras på medium för automatiserad behandling, men inte genom direktåtkomst. skickar regelbundet ut information till de övriga nordiska länderna om de yrkesutövare som har någon behörighetsinskränkning. I ligger ansvaret för att utfärda legitimationer och bevis på specialistkompetens för hälso- och sjukvårdspersonal hos Valvira, som också utövar tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonal. Valvira är för social- och hälsovården. Valvira behandlar ansökan om legitimation eller titelskydd för alla de 39 Tillgång till uppgifter om behörig hälso- och sjukvårdspersonal i m.m. yrkesgrupper som omfattas av lagen och förordningen om yrkesutbildade personer inom hälso- och sjukvården. Valvira har också ansvar att upprätthålla det finska hälsopersonalregistret (), vars offentliga informationstjänst (JulkiTerhikki) är tillgänglig på Valviras hemsida. Man kan söka i JulkiTerhikki antingen med hjälp av personens namn eller registreringsnummer. JulkiTerhikki ger upplysningar om hälsopersonalens behörighetsstatus, dvs. om personen i fråga har giltig finsk legitimation eller titelskydd och om det finns begränsningar i behörigheten, t.ex. i rätten till att förskriva vissa läkemedel. Om rätten att verka som yrkesutbildad person inom hälsovården har återkallats, finns personen inte längre i den offentliga informationstjänsten. JulkiTerhikki innehåller inte upplysningar om andra tillsynsåtgärder eller upplysningar om pågående tillsynsärenden I är ansvaret för att utfärda legitimationer, bevis på specialistkompetens och för tillsyn av hälso- och sjukvårdspersonal uppdelat mellan for helsepersonell (SAFH), Helsedirektoratet og Statens helsetilsyn. SAFH behandlar ansökningar om yrkesbehörighet for alla 29 yrkesgrupper som omfattas av behörighetsreglerna. SAFH har också ansvar för det norska helsepersonellregistreret (HPR). HPR finns tillgängligt på SAFHs webbplats. Sökkriterier i HPR är antingen ett norskt HPR-nummer eller ett norskt personnummer. Registret ger upplysningar om yrkesutövarens behörighetsstatus, det vill säga om denne har en giltig norsk legitimation för yrket och om det finns någon begränsning i rätten att utöva yrket. HPR innehållet inga upplysningar om reaktioner från tillsynsmyndigheten eller om pågående tillsynsärenden. Tillgång till uppgifter om behörig hälso- och sjukvårdspersonal i m.m. I är den myndighet som ansvarar utfärdande av legitimationer för alla 18 legitimationsyrken och utövar tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonal. Namn, födelsedatum, yrkesgrupp, datum för utfärdande av legitimation, behörighetsID, eventuell specialist och behörighetsstatus finns i det danska behörighetsregistret. Därutöver registreras eventuella upplysningar tillsynsåtgärder begränsad förskrivningsrätt och återkallelse av legitimation m.m. Dessa upplysningar är offentligt tillgängliga på webbplats. registrerar också konfidentiella upplysningar om hälso- och sjukvårdspersonals behörighet, som t.ex. tjänstgöringsförbud och frivilligt avsägande av förskrivningsrätten. De nordiska ländernas hälso- och sjukvårdsmyndigheter har tillgång till dessa upplysningar med hjälp av ett login. registrerar namn, personnummer, datum för yrkesbehörighet och klagomål på hälso- och sjukvårdspersonal. Varning, avstängning, återkallelse och frivilligt avsägande av behörighet registreras liksom information om läkares och tandläkares förskrivningsrätt. Information om läkare, tandläkare, barnmorskor och sjuksköterskor som har behörighet finns tillgängligt på internet. När det gäller övrig hälso- och sjukvårdspersonal kan behörighetsstatus förmedlas per brev eller telefon. I finns separata publika behörighetsregister för olika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården. General council har till exempel hand om registret över praktiserande läkare (). Även i och i finns olika former av publika register. Tillgång till uppgifter om behörig hälso- och sjukvårdspersonal i m.m. Samtliga nordiska länder förutom har publika register över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal1. Innehållet i registren och sökkriterierna skiljer sig åt mellan länderna. Alla länder utom har därutöver rutiner för att informera varandra om behörighetsinskränkningar. hänvisar istället till de publika uppgifterna och till att myndigheterna kan få ytterligare uppgifter med hjälp av login. 1 Autorisationsforhold i de nordiske lande – udveksling af oplysninger, 2011. 5Behov av ökad tillgänglighet till uppgifter om behörig hälso- och sjukvårdspersonal 5.1Framfört behov av ett publikt register över legitimerade yrkesutövare inom hälso- och sjukvården har i en skrivelse till regeringen begärt att förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal ändras på så sätt att direktåtkomst till vissa uppgifter i registret blir tillåtet. får upp till 100 förfrågningar om uppgifter ur . Frågan kan avse uppgift om en enskild registrerad eller om grupper av registrerade. Syftet med att begära ut uppgifter ur registret är att kontrollera enskilda yrkesutövares behörighet (legitimation eller specialistkompetensbevis), när den utfärdades och om den är begränsad samt att få uppgift om förskrivarkod. De största beställargrupperna är apotek, arbetsgivare, patienter och journalister. För att öka effektiviteten och öka servicen mot tredje man och sänka förvaltningskostnaderna samt för att tillgodose informationsutbytet med övriga nordiska länder och andra EES- länder anser att det vore värdefullt att kunna tillgängliggöra vissa uppgifter i registret på internet Enligt borde följande uppgifter kunna vara tillgängliga för publik sökning: Behov av ökad tillgänglighet till uppgifter om behörig hälso- och sjukvårdspersonal behörighet (legitimation och specialistkompetensbevis) legitimationsstatus, d.v.s. uppgift om behörigheten är återkallad eller begränsad. anser att sökningen borde kunna ske med angivande av följande sökkriterier eller kombinationer av sökkriterier. föreslår dock inte att sökning på enbart behörighet eller folkbokföringsort ska vara möjligt. Avsikten är inte att det ska vara möjligt att göra sammanställningar av grupper av registrerade. 5.2Framfört behov av direktåtkomst för HSA- katalogen i samverkan, CeHis, koordinerar landstingens och regionernas samarbete för att utveckla och införa gemensamma e-hälsostöd, infrastruktur och regelverk som förbättrar informationstillgänglighet, kvalitet och patientsäkerhet. Inom ramen för sitt arbete har CeHis och i en gemensam skrivelse till regeringen begärt att uppgifter från ska kunna hämtas genom direktåtkomst till . I skrivelsen framställs även en begäran om att ska kunna hantera registrering av personer som saknar svenskt personnummer. Katalogtjänst HSA innehåller kvalitetssäkrade uppgifter om enheter, funktioner och personer i kommuner, landsting och privata vårdgivare. har från att i stor utsträckning ha varit ett adressregister kommit att utvecklas allt mer som en infrastrukturell grundförutsättning för vårdgivarnas möjligheter att leva upp till de legala integritetsskyddande kraven på exempelvis behörighetsstyrning, åtkomstkontroll, patientens spärrar och samtycken. används bland annat för att säkerställa att behörigheter till elektronisk åtkomst till patientinformation ges till rätt personer i rätt omfattning och vid SOU 2012:42 Behov av ökad tillgänglighet till uppgifter om behörig hälso- och sjukvårdspersonal Informationen i är exempelvis styrande för åtkomst till uppgifter i den nationella patientöversikten (NPÖ) inklusive läkemedelsförteckningen. Framöver kommer även möjligheten att skicka elektroniska sjukintyg, rapportera till och ordinera dosdispenserade läkemedel via ordinationsverktyget att förlita sig på som en källa för behörighetsstyrning. HSA- katalogen är även en förutsättning för att de grundläggande säkerhetstjänsterna som tagit fram ska fungera. Det handlar om tjänster som exempelvis har till syfte att möjliggöra för vårdgivare att leva upp till integritetsskyddslagstiftningens krav på loggning, åtkomstkontroll, patientens spärrar och samtycken. Information i utgör därmed underlag och är en förutsättning för olika säkerhetslösningar, till exempel användandet av tjänstelegitimationen SITHS. Det är en nationell säkerhetslösning som bygger på att anställda i vård och omsorg har en personlig e-tjänstelegitimation som möjliggör säker identifiering vid inloggning till olika IT-system och kryptering av känslig information. Det hjälper till att garantera att bara behöriga personer får tillgång till patientinformation. kan även användas till exempel inpassering och elektronisk signering av recept och dokument. För att ska kunna utgöra grund för styrning av behörigheter är tillgång till aktuella uppgifter om legitimation, specialistkompetens och förskrivningsrätt en förutsättning. Denna information hämtas in från med hjälp av rutiner. tar fram en lista med cirka 300 000 personnummer, som skickas med krypterad e-post till . kontrollerar via en körning samtliga personnummer i filen och skapar en fil med de som återfunnits i registret med uppgifter om legitimation, specialistkompetens, förskrivningsrätt, förskrivarkod och eventuella begränsningar. Denna sparas ned på en CD-skiva och skickas till med vanlig post. läser sedan in uppgifterna. denna handläggning tar 1–. Utifrån dessa ledtider kan det dröja från det att en person registreras i till dess att han eller hon har korrekta och verifierad uppgifter om legitimation, förskrivningsrätt inklusive förskrivarkod och specialistkompetens. Detsamma gäller då hälso- och sjukvårdspersonal får sin legitimation återkallad eller begränsningar i sin förskrivningsrätt. Behov av ökad tillgänglighet till uppgifter om behörig hälso- och sjukvårdspersonal 5.2.1Framfört behov av registrering av personer som saknar svenskt personnummer. CeHis och har även framställt en begäran om att HOSP- registret ska kunna hantera registrering av personer som saknar svenskt personnummer. I har man valt att använda ett så kallat samordningsnummer eller, i fall ett sådant saknas, en kombination av passnummer, födelsedatum och giltighetstid för pass för att identifiera personer som inte är folkbokförda i . I används enbart födelsedatum för personer som är folkbokförda utomlands. Detta gör kontrollen av en nyanställds legitimation och förskrivningsrätt osäker i de fallen. Det innebär också att det inte finns någon automatiserad och säkerställd kontroll av personer som saknar svenskt personnummer. 5.3Framfört behov av direktåtkomst för behörighetskontroll av intyg Legitimationen ska fungera som en deklaration av olika yrkesutövares kvalifikationer, t.ex. gentemot olika myndigheter som måste kunna lita på yrkesutövarna t.ex. i fråga om recept och intyg. Med arbetet att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador följer ett stort ansvar över patienternas liv och hälsa. Legitimation för hälso- och sjukvårdspersonal är ett uttryck för att yrkesutövaren står under samhällets tillsyn och har godkänts för yrkesverksamhet inom det område legitimationen avser. Det allmänna har tilldelat de legitimerade en rad befogenheter, som har betydelse både för samhällsekonomin och för den enskildes ekonomi, hälsa och rättsliga ställning m.m. Ett exempel är befogenheten för vissa yrkesutövare att i olika sammanhang utfärda intyg och utlåtanden. Bestämmelser om kompetens att utfärda intyg finns i flera lagar och föreskrifter. Den som i sin yrkesverksamhet inom hälso- och sjukvården utfärdar intyg om någons hälsotillstånd eller vård ska enligt 6 kap. 10 § patientsäkerhetslagen (2010:659) utforma det med noggrannhet och omsorg. Transportstyrelsen har i en begäran till anfört att myndigheten vill ha tillgång till genom direktåtkomst för att möjliggöra en elektronisk hantering av intyg om synundersökning. Denna hantering innefattar en behörighets- SOU 2012:42 Behov av ökad tillgänglighet till uppgifter om behörig hälso- och sjukvårdspersonal kontroll av intygsskrivande optiker. Transportstyrelsen hanterar omkring 274 000 synintyg . Vid direktåtkomst till uppgifterna till skulle handläggningstiderna bli kortare, kostnaderna sjunka och pappersanvändningen minska. Direktåtkomst till registret skulle också innebära att Transportstyrelsens behörighetskontroll kunde genomföras med så aktuella uppgifter som möjligt. 6 Våra överväganden och förslag 6.1Behovet av ökad tillgänglighet till uppgifter Efterfrågan till uppgifter ur över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal kommer från flera olika intressenter. Det grundläggande syftet med att hämta in uppgifter om personalens behörighet är gemensamt; att på olika sätt trygga patientens säkerhet. Uppgifterna i registret används regelbundet av vårdgivare för att kontrollera yrkesutövares behörighet i samband med tjänstetillsättning eller uppdatering av . sker även stora utlämnanden till , bl.a. för att bolaget alltid ska ha helt aktuella uppgifter över behöriga förskrivare av läkemedel. Det är en förutsättning för att ska kunna möjliggöra för öppenvårdsapoteken att kontrollera om recept är utfärdade av behöriga förskrivare. För att försäkra sig om att synintyg är utfärdade av behörig yrkesutövare använder även Transportstyrelsen regelbundet uppgifter om legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Även allmänheten vänder sig till för att ta reda på om enskilda yrkesutövare är legitimerade eller vilken specialitet yrkesutövaren har m.m. lämnar också ut uppgifter om enskilda yrkesutövares behörighet till utländska vårdgivare och tillsynsmyndigheter. För patienternas trygghet och säkerhet finns ett försvarbart behov för dessa och andra intressenter att få olika uppgifter om den kompetens som yrkesutövaren har. För att möjliggöra en snabb kontroll av yrkesutövares identitet och behörighet behöver tillgången till uppgifter dessutom vara enkel och kunna ske utan större tidsfördröjning. Såväl som , CeHis och Transportstyrelsen har framfört önskemål om en ökad tillgänglighet till uppgifterna i registret. Mot dessa behov måste vägas den registrerade yrkesutövarens intresse av att skydda information Våra överväganden och förslag om sina personliga förhållanden. Behandlingen av uppgifterna i registret får därför inte vara mer omfattande än vad som är nödvändigt för att tillgodose de olika intressenternas behov. Enligt utredningen måste en noggrann behovsbedömning göras, så att en eventuell ökad tillgänglighet är anpassad efter de respektive aktörernas olika behov av uppgifter. Utredningen har inte funnit argument för att göra det fullständiga registerinnehållet helt publikt genom publicering på internet. Vårt förslag innefattar därför begränsade möjligheter att lämna ut vissa uppgifter till olika aktörer. 6.1.1Elektroniskt utlämnande av personuppgifter Utlämnande av uppgifter från en myndighet kan ske antingen helt manuellt eller med någon automatiserad behandling, t.ex. genom filöverföring eller direktåtkomst. För är direktåtkomst inte tillåtet, men har enligt nuvarande reglering möjlighet att lämna ut uppgifter på medium för automatiserad behandling om uppgifterna ska behandlas för något av de tillåtna ändamålen. Utlämnande på medium för automatiserad behandling kan exempelvis ske genom att uppgifterna överförs via filer, e-post, CD-skivor eller på annat elektroniskt sätt. Förutom att uppgifterna måste behandlas för de tillåtna ändamålen är ytterligare en förutsättning att uppgifterna kan lämnas ut utan hinder av sekretess. Det innebär att har att bedöma om sekretess föreligger för de uppgifter som är föremål för begäran om utlämnande och sedan administrera det aktuella utlämnandet. I de önskemål om ökad tillgänglighet till uppgifter som framförts av , , CeHis och Transportstyrelsen är det emellertid direktåtkomst som förordas. En skillnad mellan direktåtkomst och utlämnande på medium för autmatiserad behandling är att vid det förra inte behöver göra någon prövning i samband med utlämnandetillfället. Uppgifterna finns istället ständigt tillgängliga för mottagaren att ta del av. Av det följer bl.a. att det vid direktåtkomst är möjligt för mottagaren att ta del av uppgifterna utan att den utlämnande aktören, i detta fall , behöver vidta någon åtgärd. Direktåtkomst ger därmed förutsättningar för att arrangera utlämnanden som sker enkelt, snabbt och utan kontinuerlig administration. Våra överväganden och förslag Begreppet direktåtkomst används i olika registerförfattningar utan att det finns någon egentlig legaldefinition av begreppets innebörd. tillsatte regeringen en utredning som antagit namnet , Ju 2011:11, med uppdrag att bl.a. analysera om det finns skäl att i registerförfattningar upprätthålla en skillnad mellan direktåtkomst och andra former av elektroniskt utlämnande. Om utredaren anser att en åtskillnad även i fortsättningen bör upprätthållas, ska utredaren lämna förslag på vilka begrepp som bör användas och hur dessa bör definieras. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . I avsaknad av legaldefinition har vi anslutit oss till det synsätt som bl.a. kommit till uttryck i patientdatalagen (2008:355). Med direktåtkomst avser vi en särskild form av utlämnande av uppgifter där den som lämnar ut uppgifterna inte har kontroll över vilka uppgifter mottagaren tar del av eller när det sker och där mottagaren inte kan ändra eller påverka innehållet i det informationssystem eller register som informationen lämnas ut ifrån. Vidare karaktäriseras direktåtkomsten av att den som lämnar ut uppgifter saknar möjlighet att i samband med utlämnandet, d.v.s. när uppgifterna görs elektroniskt tillgängliga, göra en särskild sekretessprövning. Bestämmelser om direktåtkomst anses dock inte ha sekretessbrytande effekt i sig utan att de – om andra myndigheter eller enskilda ska kunna medges direktåtkomst till sekretessbelagda uppgifter – måste kombineras med särskilda sekretessbrytande regler. 6.1.2Sekretessreglering för uppgifter i Som redovisats mer utförligt i avsnitt 3.3 omfattas uppgifter i av sekretess bl.a. genom bestämmelser i 6 § offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641), förkortad OSF, som utfärdats med stöd av 22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, samt möjligen i 21 kap. 3 § OSL. Även om sekretesskyddet är svagt och det föreligger en presumtion för att uppgifterna är offentliga, är samtliga uppgifter således sekretessreglerade. Av den grundläggande bestämmelsen i 7 kap. 3 § OSL om konkurrens mellan sekretessbestämmelser gäller som huvudregel att den bestämmelse som ger det starkaste skyddet för uppgiften ska Våra överväganden och förslag tillämpas i det enskilda fallet. Vid en jämförelse mellan bestämmelserna i 21 kap. 3 § OSL och 6 § OSF kan generellt konstateras att båda bestämmelserna innehåller ett rakt kvalificerat skaderekvisit, d.v.s. det gäller en extra stark presumtion för att uppgifterna Uppgifterna får bara hemlighållas om det av särskild anledning kan antas att skadan inträffar. En skillnad är dock att bestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL, förutom att den i första hand omfattar uppgifter som pekar ut var den enskilde bor eller uppehåller sig, endast ger skydd för det fall den enskilde kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men, medan det i 6 § OSF inte ställs krav på att det ska vara fråga om allvarligt men för att ett skydd för uppgiften ska kunna föreligga. Utredningens uppfattning är därför att det för del i första hand handlar om att tillämpa 6 § OSF vid utlämnande av uppgifter ur , eftersom bestämmelsen generellt ger ett starkare skydd för samtliga uppgifter i registret. Några andra tillämpliga sekretessbestämmelser, t.ex. i 25 kap. OSL om sekretess inom hälso- och sjukvården, har vi inte funnit just för de uppgifter som behandlas i . Däremot finns ett flertal sekretessbestämmelser som tar sikte på den hantering som sker hos till exempel i samband med ärenden om legitimation och klagomål mot hälso- och sjukvårdspersonal. 6.2Behovet av ett publik register Vårt förslag: Vi föreslår att allmänheten och andra intressenter får tillgång till vissa uppgifter ur över hälso- och sjukvårdspersonal () genom direktåtkomst. Det ska vara möjligt att genom direktåtkomst ta del av uppgifter om yrkesutövarens namn, födelseår, yrke, specialitet samt datum för utfärdande av legitimation respektive bevis om specialistkompetens. Vi föreslår att direktåtkomsten inte ska omfatta uppgifter om beslut om prövotid eller behörighetsinskränkningar.