sou · H0B359 · 2012-09-11 00:00:00 — Ställningstagandet motiverades med att endast en fjärdedel av hushållen i landets flerfamiljshus har en praktisk möjlighet att ta emot marksänd tv genom en egen inomhus- antenn och att inte heller satellitmottagning är ett möjligt alternativ för alla hushåll i flerfamiljshus. Myndigheten menade att hushållen i de fastigheter där centralantennen för marknätsmottagning är utbytt mot ett trådbundet nät, till stor del är beroende av tråd- bundna nät för att kunna ta emot SVT:s sändningar. Av rapporten framgår vidare att konkurrensen mellan de som tillhandahåller trådbunden tv inte är så stor att det kan garanteras att de skulle ha incitament att erbjuda SVT:s hela utbud utan en vidaresändnings- plikt. Myndigheten anser i rapporten att tekniska tillgänglighets- tjänster för personer med funktionsnedsättning är av stort värde och bidrar till allmänhetens tillgång till allsidig upplysning. Dessa tilläggstjänster bör därför typiskt sätt omfattas av vidaresänd- ningsplikten men myndigheten fann det tveksamt om yttrandefri- hetsgrundlagen medger detta. Myndigheten ansåg vidare att SVT principiellt bör ta en mer aktiv del i hanteringen av de upphovsrättsliga kostnaderna. Det kan enligt myndigheten ske genom att det i SVT:s anslagsvillkor bl.a. ställs krav på att SVT verkar för att rättigheterna vid vidaresänd- ning i så stor utsträckning som möjligt löses av SVT och att SVT aktivt tar del i förhandlingarna om avtalslicens. Vidare föreslog myndigheten att de ökade kostnader som detta kan medföra för SVT bör finansieras genom en ökad medelstilldelning från rund- radiokontot. Rapporten bereds inom . SVT:s och UR:s tv-utbud på olika plattformar Sändningar av hela tv-kanaler sker via marknät, satellit och trådbundna nät. Samtliga SVT:s kanaler, där även UR:s program sänds, finns på dessa plattformar. Utöver de tv-kanaler som sänds via olika distributionsplatt- formar tillgängliggör SVT enskilda program via internet genom sin tjänst SVT Play. Detta tillgängliggörande utgörs dels av program för tittande som användaren väljer, s.k. beställ- tjänster, dels direktsändning av enstaka program. Huvuddelen av de program som tillgängliggörs som beställtjänster är program som även har sänts i någon av SVT:s kanaler. Utöver detta förekommer några webbexklusiva program. Det händer även att program som initialt varit webbexklusiva senare sänds i någon av SVT:s tv-kanaler. SVT använder sig av appar (applikation i smarta mobiltelefoner) för att tillgängliggöra sitt utbud, men enligt SVT är bolagets strategi att göra utbudet tillgängligt för publiken direkt på SVT:s webb- sidor eller via länkar till dessa. Detta återspeglas i SVT:s public service-redovisning 2011 (s. 51) där det framgår att utgångs- punkten för programbolagets beställtjänster är öppna webbtjänster på egna domäner. UR har en motsvarande UR Play, men har inga webb- exklusiva program utan endast sådana som sänts i någon tv-kanal. På SVT Play tillgängliggörs även program som sänds i någon av tv-kanalerna. Det gäller t.ex. nyhetssändningar men även nyheter på teckenspråk, samiska och finska. Ett annat exempel är och dess deltävlingar och olika sportsändningar. Det förekommer också direktsändningar av program som inte sänds i någon av tv-kanalerna, t.ex. har ett stort utbud tillgänglig- gjorts via internet under . Programmen som tillgängliggörs via internet kan tas emot i datorer, smarta mobiltelefoner, surfplattor och på vissa tv-skärmar. SVT arbetar med s.k. responsive design, dvs. att kvaliteten på bilden automatiskt anpassar sig till storleken på skärmen på den terminal som tar emot programmet (SVT:s public service-redovis- ning 2011, s. 12). Det innebär att SVT inte behöver ha olika lös- ningar för olika terminaler. Utöver sändningar av tv-program tillhandahåller SVT och UR text-tv via marknätet. Tjänsten går även att nå via andra distributions- plattformar. Text-tv-tjänsten omfattar 850 sidor med nyheter, sport, väder, ekonomi och information om programutbud. I text-tv finns även tillgänglighetstjänsten undertextning. SVT:s program finns även i viss utsträckning tillgängliga via digital-tv-boxar som beställtjänster. Överföringen av programmen sker i bredbandsnät men tjänsten går inte att nå via internet. För dessa tjänster krävs att hushållet har ett abonnemang med en betal- tv-operatör om ett paket av tv-kanaler och en digital-box som klarar att ta emot beställtjänster. SR ska enligt sändningstillståndet för FM-radio sända fyra ljudradioprogram till hela landet, varav ett ska vara regionalt uppdelat. Att sända till hela landet innebär att av den fast bosatta befolkningen ska kunna ta emot sändningarna. Att sända ett rikstäckande program innebär rätt att dela upp sändningarna i regionala sändningar. SR medges i sändnings- tillståndet dessutom rätt att i och sända två respektive ett program. UR:s sändningstillstånd innebär att sända radio med utnyttjande av SR:s sändningsutrymme enligt överenskommelse som träffas bolagen emellan. SR och UR ska använda analog utsändningsteknik för ljudradio. SR ska hålla en hög säkerhet för produktion och distribution. Sändningarna ska ske med så god säkerhet att eventuella sändnings- avbrott blir så korta som möjligt. SR ska ställa höga krav på lever- antörer som anlitas för programinsamling och distribution av egen- sändningar. Enligt kompletterande sändningstillstånd för digital ljudradio via marknät får SR i och sända nio program, i Göteborgs- och Malmöområdena sända tio program. UR har rätt att sända digital ljudradio med utnyttj- ande av SR:s sändningsutrymme enligt överenskommelse som träffas mellan parterna. SR:s sändningar ska, liksom SVT:s och UR:s, kunna tas emot av allmänheten utan villkor om särskild betalning. SR ska också delta i den tekniska utvecklingen av produktions- och distributionsteknik för radio. För att nå lyssnarna är det, enligt anslagsvillkoren, nöd- vändigt att kärnverksamheten tillgängliggörs på olika plattformar. Utbudet ska utformas på ett sådant sätt att så många som möjligt kan tillgodogöra sig tjänsterna och programmen. SR bör iaktta försiktighet när det gäller satsningar på oprövad teknik eller teknik som inte alla tittare har tillgång till. SR:s och UR:s radioutbud på olika plattformar Tillgängliggörande av hela radiokanaler sker huvudsakligen i mark- nät och via internet. I marknät sker sändningar i det analoga FM- nätet och till viss del digitalt, med tekniken T-DAB.2 Det före- kommer även sändningar i Com Hems kabel-tv-nät. sänds de rikstäckande kanalerna P1, P2, P3 och P4 (inklusive de regionala programmen i P4). Utöver detta sänds i Metropol 93,8 och och i Din gata 100,6. De kanaler som sänds digitalt i marknät är P1, SR Minnen, P2 Klassiskt, SR Sisuradio, P3 , P4 Radioapans knattekanal, SR Världen och DAB Event (SR:s public service-redovisning 2011, s. 114 f.). Nätet för de digitala sändningarna täcker endast 35 pro- cent av befolkningen. SR:s radiokanaler som omfattas av sändningstillstånden för FM och digitalradio sänds också över internet. Utöver dessa har SR haft nio3 webbexklusiva radiokanaler som alltsåe endast tillgängliggörs via internet. Exempel på dessa är SR Sápmi (den samiska kanalen) och den nyhetskanal som SR startade som försöksverksamhet , Alltid nyheter. Utöver dessa kanaler har SR 13 evenemangskanaler på internet, varav åtta används av Radio- sporten. Andra exempel är P4 Bjällerklang som sänds och P3 Melodifest. Tre webbradiokanaler har endast sänts under delar av året och har upphört (SR:s public service-redovisning 2011, s. 115) Även försöksverksamheten med nyhetskanalen nyheter har upphört. Projektet avslutades efter sändningar . 2Terrestrial – Digital Audio Broadcasting. 3En av dessa, P2 Musik, sänds även över 96,2 i . SR tillgängliggör även sina program för lyssnande i efterhand via internet. SR har tagit fram en webbsida som är anpassad för mot- tagning via mobiltelefon och appar för smarta mobiltelefoner. Utöver detta tillhandahålls radioprogram via poddradio, dvs. ljud- filer som användaren laddar ner till t.ex. en dator eller en mp3-spelare. inledde SR ett ettårigt projekt där ett urval av pro- gram och inslag publiceras på musiktjänsterna Spotify och Wimp, som nås via internet. För dessa tjänster krävs att lyssnaren har abonnemang med Spotify eller Wimp. Ett annat sätt att lyssna på program är SR Plus, som är en interaktiv tjänst där lyssnaren t.ex. via Facebook kan kommentera ett radioprogram som man lyssnar, dock inte direktsända program. SR Plus startade . 5.3Särskilt om UR:s tillgängliggörande av program UR:s sändningstillstånd ger företaget rätt att använda delar av SR:s och SVT:s sändningsutrymme. UR tillgängliggör även sina pro- gram via internet på UR Play där programmen är tillgängliga . För att nå sina målgrupper i utbildningsväsendet använder sig UR av slutna nätverk där man behöver inloggning för att kunna ta del av programmen. Nätverken riktar sig till högskolor, universitet, skolor, folkhögskolor och studieförbund. Det finns fler nätverk; UR Access för högskolor och universitet samt Folkbildningsnätet för folkhögskolor och studieförbund. För skolor finns de tradi- mediecentralerna som en skola kan ha avtal med direkt eller via sin kommun. UR samarbetar även med (NE). Via tjänsten NE skola kan skolor få tillgång till UR:s pro- gram tillsammans med NE:s material. Se vidare avsnitt 4.5 om UR:s tillgängliggörande av arkiven. 5.4Programföretagens övriga verksamhet på internet Utöver tillgängliggörande av radio- och tv-program via internet har programföretagen fördjupande material kring programmen, längre versioner av intervjuer som inte fått plats i sändningarna, klipp, spel och skrivna nyheter på sina webbsidor. Programföretagen använder även internet för andra tjänster som bloggar och chatt samt med- verkan i sociala medier som Facebook och Twitter. Denna verk- samhet bygger mycket på den möjlighet till interaktivitet som internet ger. Ett relativt nytt sätt att tillgängliggöra innehåll är via en s.k. inbäddad spelare. Detta är en tjänst som såväl SVT som SR använder. Vem som helst kan ladda ner en inbäddad spelare från programföre- tagens webbplatser till sin egen hemsida, t.ex. en bloggare eller en lokal dagstidning, och på detta sätt kan ett visst program eller klipp nås via den inbäddade spelaren. Programföretagen har då ingen kontroll över på vilka sidor och i vilka sammanhang bolagens pro- gram eller klipp finns tillgängliga. Eftersom inbäddningen endast innebär en länkning till programföretagens hemsidor kan SVT och SR avgöra om och när programmet eller klippet inte längre ska vara tillgängligt via de inbäddade spelarna. Skillnaden mellan SVT och SR är att SR tillgängliggör hela program medan SVT, av rättighets- skäl, enbart tillgängliggör klipp från program. SR:s, SVT:s och UR:s distributionskostnader består av kostnader för marknätsdistribution och serverkapacitet för tillgängliggörande via internet. Företagen betalar , som äger och driver ett marknät för radio- och tv-distribution, för sin distribution i detta nät, dvs. för utsändning av digital-tv respektive analog- och digitalradio. Den utsändningtjänst som SVT och UR köper av för digital-tv och den tjänst som SR och UR köper för utsändning av analog radio i FM är prisreglerad av Post- och tele- styrelsen (PTS). är skyldigt att tillämpa kostnads- orienterad prissättning för dessa tjänster (PTS, beslut , Skyldigheter för på grossistmarknaden för fri-tv via mark- nät och beslut , Skyldigheter för på grossist- marknaden för nationelll analog ljudradio via marknät).4 utsändning av andra kanaler som sänds fritt, okrypt- erat och utan krav på abonnemang i marknätet, TV4 och TV6, är också prisreglerad av PTS på samma sätt som den tjänst som SVT köper. Kommersiella programbolag som sänder radio och 4 har i PTS:s beslut bedömts ha ett betydande inflytande på marknaderna distri- bution av fri-tv och nationell analog ljudradio och därför ålagts att hålla en kostnads- orienterad prissättning. organisationer som sänder närradio står, precis som SR och UR, för sina utsändningskostnader i marknät. Dessa aktörer sköter dock till stor del sina utsändningar i egen regi. Utöver detta betalar programföretagen för sin distribution via internet genom att man betalar för serverkapacitet till bolag som t.ex. . Samma sak gäller de kommersiella bolagen. Program- företagen betalar inte någon bredbandsoperatör för överföringen över internet. I relation till programföretagens kostnader för program- produktion utgör distributionskostnaderna en liten del av före- tagens totala kostnader. För SVT utgjorde distributionskost- naderna och produktionskostnaderna 2011. SR:s distribution/kontribution5 utgjorde av de totala kostnaderna och produktionen . För UR är fördelningen jämfört (programföretagens public service-redovisningar 2011). 5.6.1Tillgängliggörande av företagens programutbud Bedömning: Utöver de tillståndspliktiga sändningarna bör programföretagen själva bedöma var programutbudet ska till- gängliggöras baserat på publikens efterfrågan, publikens tillgång till olika distributionsformer och publikens tillgång till utrust- ning för att tillgodogöra sig utbudet. Programföretagen ska sända sina programtjänster i marknät till hela landet (förrutom digitalradio och tv i hd-tv-kvalitet). Att sända till hela landet innebär enligt tillståndsvillkoren att av befolkningen ska kunna ta emot marknätssändningarna. Före- tagen ska använda analog utsändningsteknik för radio respektive digital utsändningsteknik för marksändningar för tv dessa sänd- ningar. SR och UR har dessutom kompletterande tillstånd för digitala ljudradiosändningar via marknät i mindre omfattning och SVT och UR kompletterande tillstånd att sända tv med hd-tv- kvalitet. 5 Kontribution betyder programinsamling. Utöver detta fick SVT 1997 regeringens medgivande att inleda sändningar via satellit för att nå allmänheten i . Distribution av SVT:s programtjänster i trådbunda nät omfattas vid vissa givna kriterier av vidaresändningsplikten. För att nå lyssnarna och tittarna är det, enligt nu gällande anslags- villkor, nödvändigt att kärnverksamheten tillgängliggörs på olika plattformar. Utbudet ska utformas på ett sådant sätt att så många som möjligt kan tillgodogöra sig tjänsterna och programmen. Pro- gramföretagen bör iaktta försiktighet när det gäller satsningar på oprövad teknik eller teknik som inte alla tittare har tillgång till. Trots att en mycket stor del av publiken fortfarande lyssnar och tittar på radio och tv via traditionella plattformar anser vi att det är viktigt att programföretagen även tillgängliggör sitt programutbud via nya distributionsformer och utnyttjar den potential dessa har. I propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2010–2013 (prop. 2008/09:195 s. 37) framhåller regeringen att SR, SVT och UR behöver möta de ändrade förutsättningarna med nya tekniska lösningar och för- ändrad mediekonsumtion genom att se till att deras programutbud finns tillgängligt på de plattformar där publiken finns. Vår uppfattning är att det är programföretagen själva som, utöver de tillståndspliktiga sändningarna, är bäst lämpade att bedöma var de ska tillgängliggöra sitt programutbud baserat på publikens efter- frågan, publikens tillgång till olika distributionsformer och pub- likens tillgång till utrustning för att tillgodogöra sig utbudet. Som framgår av kapitel 4 menar vi att det, med nuvarande form av reglering av verksamheten, är rimligt att vara tydlig i anslags- villkoren med att de medel som ställs till programföretagens för- fogande ska användas för den verksamhet som regleras i sändnings- tillstånden. Eftersom även andra distributionsformer behövs för att de program som sänds i marknät ska nå publiken bör medlen även få användas för detta ändamål. Vi vill dock betona att programföretagen i sina bedömningar måste ta hänsyn till i vilket sammanhang programmen tillgänglig- görs så att bolagens trovärdighet inte skadas. Programföretagen bör också, liksom , delta i den tekniska utvecklingen av produktions- och distributionsteknik. Det är en utveckling som även andra bolag kan dra nytta av. Företagen bör dock även framöver iaktta försiktighet när det gäller satsningar på obeprövad teknik och teknik som inte alla har tillgång till. 5.6.2Tillgängliggörande av annat utbud än de program som omfattas av sändningstillstånden Det är framför allt på internet som det finns en möjlighet för pro- gramföretagen att tillhanda ett utbud utöver själva programmen. Av propostionen Utveckling för oberoende och kvalitet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2010–2013 (prop. 2008/09:195) framgår det att företagens programutbud blivit tillgängligt på internet för lyssnare och tittare på andra sätt än inom ramen för traditionella radio- och tv-sändningar. I propositionen anges också att företagen kan bedriva kompletterande verksamhet vilken exemplifieras med för- djupande information och bildmaterial. Som framgår i kapitel 4 anser vi att företagens medel bör få användas till verksamhet som kompletterar och utvecklar den verk- samhet som regleras i sändningstillstånden. Det kan röra sig om interaktiva funktioner kopplade till programmen, tillgängliggör- ande av extramaterial, text och bild kopplade till programmen samt hela program som enbart produceras för och tillgängliggörs på annat sätt än i marknätet. Det är viktigt att den verksamhet som kompletterar och utvecklar de marksända programmen har en nära koppling till dessa. 5.6.3Effekter på andra aktörer Av Europeiska unionens råds resolution om radio och tv i allmänhetens tjänst (EGT C 30, 5.2 1999, s. 1) framgår att radio och tv i allmänhetens tjänst måste dra nytta av den tekniska utvecklingen, ge allmänheten möjlighet att dra nytta av fördel- arna med de nya audiovisuella tjänsterna, informationstjänsterna och den nya tekniken och svara för utveckling och diversifiering i den digitala tidsåldern. Enligt kommissionens meddelande om tillämpning av statligt stöd på radio och tv i allmänhetens tjänst (EUT C 257, 27.10.2009, s. 1 ff.) ska public service-företag få använda de möjligheter som den tekniska utvecklingen erbjuder för att uppfylla sitt uppdrag om det inte får oproportionerliga effekter på marknaden som inte är nödvändiga för att fullgöra uppdraget. Marknätssändningarna begränsas ytterst av det antal kanaler och möjligt antal sändningstimmar som anges i sändningstillstånden. Den begränsningen finns t.ex. inte på internet. Som vi skrev i kapitel 4 (avsnitt 4.1.3) menar vi att det är rimligt att vara tydlig i anslagsvillkoren med att de medel som ställs till programföretagens förfogande ska användas för den verksamhet som regleras i sänd- ningstillstånden. Medlen bör även få användas för att tillgänglig- göra de marksända programmen på andra plattformar samt för att komplettera och utveckla den verksamhet som regleras i sändnings- tillstånden. Det innebär att programföretagens verksamhet även framöver kommer att inriktas på det programutbud som sänds i marknätet. Utöver dessa begränsningar har regler om förhandsprövning införts. Införandet av regler om förhandsprövning av nya permanenta programtjänster eller andra tjänster av större betydelse i anslags- villkoren har bl.a. motiverats med att ställer krav på att nya tjänster prövas. Införandet av förhandsprövningen beskrivs i kapitel 9. Prövningen ska innefatta såväl tjänstens all- männa värde, dvs. hur och i vilken mån tjänsten bidrar till att det aktuella företaget uppfyller sitt uppdrag i allmänhetens tjänst, som dess marknadspåverkan (prop. 2008/09:195 s. 39). Bedömning: Programföretagen bör tillhandahålla sina program och tjänster på internet i öppna lösningar utan annan kostnad utöver erlagd radio- och tv-avgift. Programföretagen har bedrivit verksamhet på internet . Som vi beskrev i kapitel 3 har allt fler fått möjlighet att teckna avtal om bredbandsuppkoppling och internetaccess genom utbyggnaden av fasta och mobila bredbandsnät. Antalet personer som använder internet har ökat och använder av befolkningen internet. Antalet mobila bredbandsabonnemang och smarta mobiltelefoner ökar kraftigt (se kapitel 3). Användandet av programföretagens tjänster via internet har också ökat. Tillgängliggörandet av program och därtill komplet- terande tjänster via internet har därmed blivit en naturlig del av programföretagens verksamhet. Den interaktivitet som internet möj- liggör är ett sätt att gå från envägskommunikation till dialog med publiken. Marknät och internet är de plattformar där programföretagen kan tillgängliggöra sitt programutbud utan mellanhänder. vi nämnde ovan finns det skrivningar i anslagsvillkoren om att programföretagens sändningar ska kunna tas emot utan villkor om särskild betalning. Den ursprungliga tanken bakom internet är dess öppenhet. har ett antal nya aktörer trätt in på marknaden (se kapitel 3). Det finns därmed en risk för fler speciallösningar för att slutkunderna ska få tillgång till innehåll via internet. Vi anser att det är viktigt att programföretagen strävar efter att tillhandahålla sina tjänster i öppna lösningar utan annan kostnad utöver erlagd radio- och tv-avgift och att programföretagen erbjuder tjänster på egna webbplatser. Företagen bör undvika speciallösningar och anpass- ningar till andra aktörer, särskilt om endast en liten del av befolk- ningen kan ta del av dessa. Nästa tillståndsperiod föreslås gälla fram till . Fram till dess kan mycket hända inom teknisk utveckling för distribution och även när det gäller affärsmodeller på internet eller andra plattformar. Programföretagen bör noga följa den tekniska utvecklingen och de affärsmodeller som etableras på marknaden och analysera hur detta påverkar dem. Även om programföretagen erbjuder sina program och tjänster på internet utan villkor om särskild betalning måste användaren stå för kostnaden för internetabonnemang och datatrafik för att kunna ta emot programmen och tjänsterna. Internetabonnemang är dock något användaren behöver för alla tjänster som finns på internet som att betala räkningar, använda e-post eller dylikt. Internet- abonnemanget är alltså inte specifikt kopplad till mottagandet av innehåll från programföretagen. Bedömning: Marknätet kommer även under nästa tillstånds- period utgöra en central tv-distributionsplattform för SVT och UR. SVT bör fortsatt ha rätt att sända fyra programtjänster i standard- format och två i hd-kvalitet. Det är genom villkor i sändningstillståndet som regeringen kan ålägga SVT att sända till hela landet eller delar av landet. Myndigheten för radio och tv har fått i uppdrag av regeringen att undersöka om det nuvarande täckningskravet för SVT:s sändningar i marknätet fort- farande är relevant i förhållande till företagets uppdrag att sända programtjänster till hela landet. Myndigheten ska lämna förslag på en lämplig nivå för täckningskravet i marknätet och, om det är motiverat, hur andra distributionssätt ska få användas för att upp- fylla kravet att tv-sändningarna ska nå av den fast bosatta befolkningen i . Uppdraget ska redovisas till regeringen . Eftersom Myndigheten för radio och tv har i uppdrag att se över täckningskravet i marknätet och, om det är motiverat, hur andra distributionssätt ska få användas för att uppfylla täckningskravet, bedömer vi att frågan hur SVT:s sändningar av företagets program- tjänster ska nå hela landet ligger utanför vårt utredningsuppdrag. Vi ser dock anledning att ta upp ett antal aspekter kring SVT:s och UR:s sändningar i marknätet. Vår bedömning är att marknätet även under nästa tillstånds- period kommer att vara en central tv-distributionsplattform för SVT och UR. Genom marknätssändningarna finns det möjlighet för allmänheten att ta emot SVT:s sändningar okrypterat och utan krav på abonnemang eller annan administration av någon tv-distri- butör och utan krav på annan betalning än radio- och tv-avgiften.