sou · H0B33 · 2012-01-30 00:00:00 — De förde fram att grundtanken är lovvärd men att förslagen sannolikt inte förmår att lösa de problem som finns på den svenska kapital- marknaden. Effekterna av liknande skatteincitament som införts i andra länder är inte entydigt positiva. Deras grundläggande syn är att behovet av stimulans är störst i ett tidigt skede, främst för s.k. kunskapsintensiva företag. Av denna anledning är förslaget om skattereduktion för förvärv av aktier att föredra. Förslaget om utdelningsavdrag ansågs som mindre ändamålsenligt. delade uppfattningen att bristen på kapital som investeras i tidiga skeden är det största hindret för kommersiali- sering av nya innovationer och ansåg därför att utdelningsavdraget är av mindre betydelse. Fåmansbolag är redan skattemässigt gynnande jämfört med andra företagsformer och det verkar saknas behov av att genom skatteincitament ytter- ligare stimulera investeringar i dessa bolag. Dessutom är den svenska riskkapitalmarknaden bland de största i världen i relation till BNP. Skattelättnader som de föreslagna innebär avsteg från principen om likformig beskattning. Sådana avsteg bör göras med stor försik- tighet och bara om det föreligger ett stort behov. Ett sådant behov har inte konstaterats, enligt LO. Ett flertal remissinstanser var negativa till utredningens förslag till finansiering. Flera remissinstanser (Kammarrätten i , och SRS) pekade på att förslaget om tillskotts- avdrag som presenteras i det särskilda yttrandet av sakkunnige m.fl. har försteg framför utredningens förslag om utdelningsavdrag. Det framhölls att tillskottsavdraget är enklare att tillämpa och också medför att skattelättnaden för aktiebolaget uppstår i ett tidigare skede. Även det faktum att avkastningen på investeringen inte behöver delas ut, utan kan återinvesteras i bolaget utan skattekonsekvenser, framhölls som en fördel med att släppa kopplingen till lämnad utdelning. Vissa (Länsrätten i , Företagarna och Näringslivets Skattedelegation) anförde att det inte varit möjligt att bedöma tillskottsavdraget på grund av den knapphändiga motiveringen och avsaknaden av konsekvensbeskriv- ning. Företagarna och Näringslivets Skattedelegation ansåg att till- skottsavdraget har en svagare ägarkoppling jämfört med utdelnings- avdraget, och därför blir det extra viktigt med åtgärder på ägarnivå. De flesta remissinstanserna (bland annat vid , , Företagarna, , FAR SRS, , och Näringslivets Skattedelegation) ansåg att det är en stor brist att förslaget särbehandlar olika företagsformer. är det skattemässigt fördelaktigt att starta aktiebolag jämfört med enskild näringsverksamhet, och förslaget kommer att förstärka den skillnaden. Skattereduktion för förvärv av aktier som föreslås ges till fysiska personer bör omarbetas så att den även kan utgå vid start av enskild näringsverksamhet eller handelsbolag. ansåg att utredningen på ett mer seriöst och noggrant sätt borde ha prövat införande av s.k. risk- kapitalkonton efter dansk modell, detta eftersom ett kontosystem är den enda skatteåtgärd av de fyra som nämndes i utrednings- direktiven som kan utformas neutralt med avseende på företags- form. Även beklagade att riskkapitalkonton avfärdats av utredningen och lade fram ett eget förslag till s.k. entreprenörskonto. Ett flertal remissinstanser (bland annat FöretagarFörbundet, Aktiespararna, Aktietorget, , Stävrullen och ) kritiserade utredningens gräns- dragning när det gäller vilka aktier som ska förvärvas för att skatte- lättnaderna ska utgå. I direktiven anges att lättnaderna ska avse onoterade företag, men utredningen valde att använda begreppet icke marknadsnoterade aktier i stället. Det får till följd att företag som är noterade på s.k. handelsplattformar (First North, Aktie- torget och Nordic MTF) faller utanför tillämpningen, vilket inte skulle ha varit följden om lättnaderna begränsats till onoterade aktier. Ett antal remissinstanser (bland annat Aktiespararna, Aktie- torget och Stävrullen ) delade inte utredningens bedöm- ning att förslagen inte strider mot . Att rikta skattelätt- naderna mot icke marknadsnoterade företag strider sannolikt mot , enligt dem. Några remissinstanser (och Industri- fonden) ansåg att förslagen även bör gälla för indirekta invester- ingar i mindre bolag, till exempel genom att investera i en fond eller i ett affärsängelbolag med den inriktningen. De hänvisar därvid till det brittiska systemet med skattelättnader för riskkapital. Industri- fonden ansåg att i vart fall bör ha samma ambitionsnivå som när det gäller skatteincitament för riskkapital, och förslaget bör föras närmare det brittiska systemet. I detta kapitel redogörs för sex andra länders system för skatte- incitament för riskkapital. Inledningsvis ges en kortfattad beskriv- ning av vilka länder som har valts ut och på vilka grunder samt en sammanfattning av kartläggningen. Därefter lämnas en mer detal- jerad redogörelse av de utvalda ländernas system för skatteincitament. Kommittén har valt att närmare studera de system som finns i , , , , och , och som kan anses utgöra skatteincitament för risk- kapital. Gemensamt för dessa system är att de syftar till att stimulera investeringar i näringsverksamhet. Beskrivningen av ländernas olika system ger en bred bild av på vilka sätt sådana skattelättnader som är i fråga har utformats på andra håll. Samtliga länder som har studerats finns inom Europeiska eko- nomiska samarbetsområdet (EES). Detta är avsiktligt med beak- tande av att kommittén särskilt ska ta hänsyn till regler om fria rörligheter och statligt stöd. De studerade systemen ska således vara anpassade till de regler om förbud mot diskriminering och statligt stöd som återfinns i EUF-fördraget. Fyra av de sex granskade länderna riktar skattelättnaderna mot de fysiska personer som gör investeringarna (, , och ). Det finns således en övervikt av länder som ger skattelättnader för riskkapital till ägarna, och intrycket är att den övervikten även skulle föreligga (kanske till och med förstärkas) om fler länder hade granskats. Regelsystemen i och har en hel del gemen- samt, inte minst det faktum att de är relativt komplicerade. norska systemet liknar ett NID-avdrag1 riktat till ägarna och är därför mer generellt och inte så tydligt inriktat mot riskfyllda inve- steringar. I och görs avdraget i bolagen. Den portu- gisiska skattelättnaden är utformad på liknande sätt som det tidi- gare beskrivna tillskottsavdraget, se avsnitt 3.5. Skattelättnaden i är ett avdrag för bolag som investerar i andra bolag. Det skiljer sig därmed från tillskottsavdraget och det portugisiska avdraget eftersom dessa ges i relation till det tillskott som görs till det egna kapitalet. Det framgår att får genomslag på dessa områden. Reglerna om statligt stöd måste iakttas och dessa skattelättnader notifieras som regel hos Europeiska kommissionen. Det brittiska EIS-systemet fick sitt statsstödsgodkännande 2009 och reglerna fick då ändras något för att helt överensstämma med de riktlinjer som kommissionen angett. Det nederländska systemet har inte fått klartecken av kommissionen och har därför inte införts . Även EU:s övriga bestämmelser har inverkan på regelsystemen. Det framgår också att reglerna som omgärdar denna typ av skattelättnader är relativt krångliga i flera av länderna. Såväl det brittiska som det irländska – och även i viss mån det ännu inte införda nederländska – systemet är omfattande med en mängd krav och spärregler. Kriterier som måste uppfyllas finns både för den fysiska person som ska få skattelättnaden och för det företag i vilket investeringen genomförs. I måste till exempel företagen ansöka särskilt om att få omfattas av EIS-reglerna, trots att skattelättnaden ligger hos den fysiska personen som ska göra investeringen. har system för skatte- lättnader för fysiska personers investeringar i onoterade bolag. går systemet under benämningen Scheme (EIS). EIS infördes och ersatte då Business Expansion Scheme (BES) som hade funnits . 1Se avsnitt 5.5 för en beskrivning av NID-avdrag. 2Informationen i denna del är hämtad från Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar, SOU 2009:33, bilaga 9, s. 409 ff., () samt An Introduction to the Scheme (EIS), (). BES låg till viss del till grund för det riskkapitalavdrag som fanns i . Syftet med EIS-reglerna är att underlätta för mindre, onoterade bolag att hitta externt kapital till verksamheten genom att erbjuda olika skattelättnader till fysiska personer som investerar i sådana företag. För att skattelättnader ska utgå enligt EIS måste det emitterande bolaget uppfylla vissa krav. Bland annat får bolaget inte vara kon- trollerat av något annat bolag eller inneha tillgångar vars värde överstiger ett visst belopp. Bolaget måste också ha färre än 50 heltidsanställda för emissionen. Vissa typer av verk- samheter är undantagna från skattelättnaderna. gällde att den investering som låg till grund för skatte- lättnaden måste användas i verksamhet som bedrevs helt eller till övervägande del i . Detta kriterium är borttaget för aktier som emitteras eller senare och har ersatts med att företaget nu i stället måste ha fast driftställe i . Inom EIS finns det fyra olika typer av skattelättnader som framgår av punkterna nedan. De två förstnämnda lättnaderna om- fattar bara investerare som inte har intressegemenskap med bolaget. Skattereduktion av inkomstskatt vid förvärv av onoterade aktier. Reduktionen uppgår till av kostnaden för aktierna, dock högst . Undantag från kapitalvinstbeskattning vid avyttring av aktier som legat till grund och utnyttjats för skattereduktion av inkomst- skatt enligt ovan. Rätt att dra av kapitalförlust mot annan inkomst, till den del skattereduktion inte gavs vid förvärvet. Uppskov med kapitalvinstbeskattningen om vinsten återinvesteras i ett onoterat EIS-bolag. Det finns olika villkor som investeraren måste uppfylla för att kunna ta del av skattelättnaderna, och de kan skilja sig åt mellan de olika typerna av lättnader. Bland annat kan nämnas att när det gäller skattereduktion för inkomstskatt så måste investeraren behålla aktierna under . De utvärderingar som gjorts av systemet tyder på att det har haft en viss positiv effekt. Utvärderingarna har dock vissa meto- dologiska problem, som är svåra att undvika för denna typ av utvär- deringar, och slutsatserna är därför osäkra. Vid sidan av EIS finns det några andra skatteincitament som är värda att nämnas. Det finns ett system som är snarlikt EIS som kallas Venture Capital Trust scheme (VCT). Detta skatteincita- ment har samma syfte som EIS men medger att investeringarna i stället sker indirekt, genom särskilda fonder. Vidare fanns det ett system för skattelättnader som benämn- des Corporate Venturing Scheme (CVS). Det var fråga om mot- svarande skattelättnader som under EIS men i stället för skatte- lättnader till fysiska personer var det riktat mot juridiska personers investeringar. Det stödet upphörde , men gäller fortfarande för investeringar gjorda . Som nämnts ovan godkände Europeiska kommissionen EIS och VCT vid prövningen mot statsstödsreglerna. Den brittiska regeringen har aviserat utbyggnad av EIS . Avsikten är att avdragsrätten ska utökas från av kostnaden för aktierna. ska flera av de gränsvärden som finns i systemet höjas. Det gäller stor- leken på de företag som omfattas, takbeloppet för totala investe- ringar per företag samt det årliga belopp som en fysisk person maximalt kan få avdrag för. Samtliga kommande förändringar av EIS genomförs dock endast under förutsättning att de blir god- kända av kommissionen vid statsstödsprövningen. har inte några skattelättnader som uttalat syftar till att stimul- era tillgången på riskkapital i mindre företag. Däremot finns det ett system som innebär en lättnad i dubbelbeskattningen för utdelningar och kapitalvinster som ges till fysiska personer. Grundprincipen är att en normalavkastning (eller en riskfri avkast- ning) på en given investering ska beskattas en gång och det sker i bolagssektorn. Utdelning med maximalt det belopp som motsvarar normalavkastningen ska därför inte beskattas hos mottagaren. Den utdelning som överstiger normalavkastningen är dock föremål för dubbelbeskattning och beskattas även hos mottagaren. 3 Informationen är hämtad från Platform, , Country Analyses, last reviewed 1 may 2011, samt från artiklar på . Skattelättnaden gäller för utdelning och kapitalvinst på andelar i norska privata och publika aktiebolag, sparbanker, ömsesidiga för- säkringsföretag, ekonomiska föreningar, investeringsfonder samt motsvarande utländska företag. Den avsedda lättnaden i dubbelbeskattningen uppnås genom att fysiska personer som erhåller utdelning eller gör en kapitalvinst får göra ett avdrag motsvarande normalavkastningen.4 Avdraget beräk- nas per aktie och utgörs av anskaffningsutgiften för aktien multipli- cerad med en räntesats som ska spegla en riskfri avkastning. Ränte- satsen bestäms på årsbasis av det norska , utifrån den genomsnittliga tremånadersräntan på norska statsskuldsväxlar. uppgick räntesatsen till . Ränteavdraget kan inte användas för att skapa eller öka en kapitalförlust. Avdrag som inte kan utnyttjas får i stället rullas framåt och användas mot utdel- ning eller kapitalvinst på aktier av samma slag och sort. Som huvudregel gäller denna skattelättnad bara fysiska personer som är skattskyldiga i . Även personer hemmahörande inom EES kan dock få avdraget. Avdraget beräknas då i samband med att de ansöker om återbetalning av innehållen källskatt. fick statsstödsgodkännande från för ett system med skattelättnader vid invester- ingar i små och medelstora företag. Såvitt framkommit var avsikten att skattelättnaderna skulle gälla . Införandet har dock blivit uppskjutet på grund av att stödord- ningen återigen har notifierats hos kommissionen. Det har inte gått att närmare utröna varför, men sannolikt rör det sig om ändringar i det ursprungligen godkända systemet. Den tänkta skattelättnaden ska ges till fysiska personer som investerar i ett nederländskt litet eller medelstort företag eller ett litet eller medelstort företag med hemvist inom EES som har ett fast driftställe i . Lättnaden innebär ett undantag 4Avdraget kallas på norska för skjermingsfradrag. IBFD använder termen shielding deduction. 5Informationen är hämtad från Platform, , Country Analyses, last reviewed . från en schabloniserad kapitalbeskattning6 samt en skattereduktion för inkomstskatt7 av den gjorda investeringen (dock högst ). Skattelättnaden medges såväl vid direkta investeringar i små och medelstora företag som vid investeringar via fonder, under förut- sättning att fonden investerar av sitt kapital i små och medelstora företag. Därutöver gäller följande villkor: Aktierna ska vara onoterade. Notering på vad som motsvarar en handelsplattform synes vara tillåtet. Emissioner som grundar skattelättnader får inte överstiga . Aktierna måste innehas . Om aktierna säljs tidigare upphör avdragsrätten retroaktivt. Det företag som emitterar aktierna får inte ha ekonomiska problem och får inte heller vara verksamt i särskilda branscher, bland annat varvs- och stålindustrin. har även ett generellt avdrag för fysiska personers investeringar i enskild näringsverksamhet eller handelsbolag. Avdraget får göras i box 3 (se not 6) och uppgår till per skatt- skyldig. Det kan fördubblas till för den som är gift och som efter begäran får ett avdrag flyttat från den ena till den andra maken. En mängd kriterier måste vara uppfyllda för att avdraget ska medges. har ett system som kallas Business Expansion Scheme (BES), vars syfte är att främja fysiska personers investeringar i mindre bolag. Skattelättnaden ges till fysiska personer som tecknar sig för aktier i onoterade små och medelstora företag. 6Income from savings and investments, box 3 enligt det nederländska systemet. Motsvarar närmast den svenska avkastningsskatten. En beräknad nettoinkomst beläggs med en schabloni- serad avkastning om som beskattas . 7Inkomster beskattas med en skattesats på upp till ca , mellan ca 18 600 och , mellan ca 33 400 och och därutöver. För de två lägsta inkomstklasserna utgår även socialavgifter . 8Informationen är hämtad från Platform, , Country Analyses. sig för skattelättnaden får de dra av hela kostnaden för aktierna mot skattepliktig inkomst. Avdrag ges med högst . Det emitterande bolaget måste vara ett irländskt aktiebolag med hemvist i , ett bolag bildat i en annan stat inom EES med hemvist i , eller ett bolag bildat i en stat inom EES med hemvist i en sådan stat som genom en filial bedriver verksamhet i . Vidare måste bolaget bedriva verksamhet av viss art.9 Det finns flera begränsningar av skattelättnaden med utgångspunkt i det emitterande bolagets status, till exempel kan bolag inom kol-, stål- och varvsindustrin inte kvalificera sig för avdraget. Bolaget får heller inte, ensamt eller tillsammans med andra intresseföretag, ta in mer än sammanlagt , eller , inom ramen för denna skattelättnad. Den fysiska person som gör investeringen får inte (ensam eller tillsammans med närstående) inneha av bolaget eller på annat sätt ha kontrollen över bolaget. Det finns ett antal stoppregler för att hindra avdrag, bland annat när kapital tas ut från bolaget av investeraren eller när investeraren är garanterad en riskfri avkastning. Vidare måste den fysiska personen äga aktierna . Det finns också möjlighet att erhålla avdraget genom att investera genom en för ändamålet godkänd investeringsfond. har även en mer generös variant av BES som riktar sig till fysiska personer som slutar en anställning för att starta ett eget företag.10 De kan under vissa förutsättningar erhålla återbetalning av skatt för de sex föregående åren, dock högst . Målsättningen är att BES ska ersättas med ett enklare och mer omfattande system benämnt Employ- ment and Investment Incentive Scheme (EIIS). Först måste dock EIIS godkännas av . Det finns en del skillnader mellan systemen. Begränsningen till qualifying trade föreslås slopas, men det kommer fortfarande att finnas en del branscher och verksamheter som inte kommer att kunna ligga till grund för avdraget. Vidare föreslås att tiden som aktierna måste ägas minskas från fem till . Det föreslås även att beloppsgränserna ökas för vad som inom systemet kan tas in som nyemission. 9Qualifying trade – verksamhet som kvalificerar för den särskilda skattesatsen om , eller hade kvalificerat för denna skattesats om den funnits kvar, gäller främst tillverkningsföretag men även företag i vissa tjänstebranscher. 10The Seed Capital Scheme. gränsen föreslås också höjas , med en årlig gräns om högst . har en form av tillskottsavdrag på bolagsnivå som är begränsat till små och medelstora företag. Det innebär att små och medelstora företag får dra av av det kapital som tillskjutits vid bildandet eller vid en nyemission under förutsättning att aktieägarna är fysiska personer, riskkapitalbolag eller särskilda kvalificerade affärsänglar, samt att bolagets inkomst beräknas på ett särskilt sätt. Skattelättnaden är tidsbegränsad och gäller för kapitaltillskott . har en skattelättnad på bolagsnivå för vissa risk- kapitalinvesteringar. Det rör sig om investeringar som ska finan- siera införandet av ny teknologi eller tillverkningsmetoder. Det investerande företaget erhåller ett bevis13 som medför att avdrag får göras motsvarande det belopp som anges i beviset. Avdraget får maximalt uppgå till per investering och får inte heller överstiga av det investerande bolagets skatte- pliktiga inkomst. 11Informationen är hämtad från Platform, , Country Analyses. 12Informationen är hämtad från Platform, , Country Analyses. 13Venture capital investment certificate. Kommittén har diskuterat alternativ till de förslag som lämnas. En del av diskussionen har handlat om vad som är lämpligast, att lägga skatteincitamentet på ägarnivå eller bolagsnivå. Det fanns i kommittén ingen klar majoritet för det ena eller det andra alter- nativet. Därför inriktades arbetet tidigt mot att ta fram både ett alternativ på ägarnivå och ett på bolagsnivå. Kommittén har diskuterat två alternativ på ägarnivå utöver risk- kapitalavdraget. Det rör sig om en skattereduktion för förvärv av aktier – ett förslag som lämnades av – och ett grundavdrag i inkomstslaget kapital. Också på bolagsnivå har två alternativ, utöver emissionskrediten, diskuterats: ett s.k. tillskottsavdrag – ett alternativ som lades fram i ett särskilt yttrande till betänkande – och ett avdrag för en fiktiv ränta på eget kapital (s.k. NID-avdrag). I detta kapitel redogörs kortfattat för dessa alternativ och på vilka grunder som kommittén har valt att inte gå vidare med dem. 5.2Skattereduktion för förvärv av aktier förslag om en skattereduktion för förvärv av aktier innebär att en fysisk person som förvärvar aktier i ett onoterat svenskt aktiebolag kan få skattereduktion av betalningen, högst . Förslaget har likheter med kommitténs förslag om ett riskkapitalavdrag. Den huvudsakliga skillnaden mellan förslagen är att förslag innebär en definitiv skattelättnad medan riskkapitalavdraget är att likställa med en skattekredit. vägde också en modell med en skattekredit, men stannande för alternativet med en definitiv skattelättnad.1 Kommittén förordar en skattekredit framför en definitiv skatte- lättnad. Det finns flera skäl till detta.2 Företagets likviditet påverkas inte av valet mellan en skattekredit och en definitiv skattelättnad. Däremot ökar riskerna för skatteundandragande när åtgärden inne- bär en definitiv skattelättnad, vilket kräver omfattande spärregler. Ett annat skäl är att den offentligfinansiella kostnaden för en definitiv skattelättnad är avsevärt större än för en skattekredit. Utöver detta är det oklart om förslag är förenliga med . Kommittén har bland annat av det skälet valt att anpassa förslaget om ett risk- kapitalavdrag till EU:s riktlinjer för statligt stöd till riskkapital. Förslaget är därför inriktat mot mikro- och småföretag i stället för mot icke marknadsnoterade bolag, vilket var fallet i Skatteincitaments- utredningens förslag. 5.3Grundavdrag i inkomstslaget kapital Ett grundavdrag i inkomstslaget kapital innebär att kapitalinkomster upp till ett visst belopp undantas från beskattning, och inkomster över beloppet får motsvarande avdragsmöjlighet. Avdraget kan på olika sätt avgränsas till att endast gälla vissa typer av kapitalinkoms- ter. Givet en viss offentligfinansiell ram kan då ett större avdrag tillåtas. I stället för att vara ett generellt stöd till samtliga små- sparare, till exempel till sådana som sparar i aktiefonder, kan åtgärden också få en mer riktad effekt mot att stödja försörjningen av riskkapital till småföretag. Man kan till exempel tänka sig att endast vissa kapitalvinster, till exempel från aktier i fåmansföretag, omfattas. Åtgärden kan i detta fall närmast liknas vid slopad skatt på sådana kapitalvinster upp till ett tak. Den främsta fördelen med ett grundavdrag i inkomstslaget kapital är enligt kommittén att reglerna skulle vara enkla. En nackdel är att det skulle leda till årliga försäljningar av skatteskäl. En annan nackdel är att det inte är en träffsäker åtgärd, eftersom det inte är direkt kopplat till riskkapital. Kommittén anser av det skälet att ett grund- avdrag i inkomstslaget kapital inte ryms inom direktiven. 1För en utförligare beskrivning av förslag, se avsnitt 3.3. 2Se avsnitten 2.6.3 och 6.3.2. föreslog dessutom ett s.k. utdelnings- avdrag, se avsnitt 3.4. Förslaget innebär att ett icke marknadsnoterat bolag som tillskjutits kapital av fysiska personer antingen vid dess bildande, vid köp av lagerbolag eller genom nyemission ges en möjlighet att göra avdrag för lämnad vinstutdelning i syfte att införa en lättnad i dubbelbeskattningen. I ett särskilt yttrande framfördes ett alternativ till förslaget, ett s.k. tillskottsavdrag, se avsnitt 3.5. Alternativet tar bort kopplingen till kommande utdel- ningar genom att bolaget istället får ett schabloniserat avdrag som uppgår till som mest av vad fysiska personer har betalat för aktierna.