sou · H0B33 · 2012-01-30 00:00:00 — Som exempel på en komplikation kan nämnas att ett omkost- nadsbelopp som har legat till grund för riskkapitalavdrag ska beaktas bara till vid beräkning av underlag för årets gränsbelopp. Den skatteskyldige måste således hålla isär olika delar av den sammanlagda anskaffningsutgiften. En såväl förenkling som ett ökat incitament är att inte reducera omkostnadsbeloppet i denna del till . Reglerna i 57 kap. IL är skapade för att schablonmässigt identifiera en så korrekt beskattning som möjligt av utdelning och kapitalvinst, det vill säga kapitalavkastningen. Vid beräkning av kapitalavkastningen bör ur principiell synvinkel hela kapitaltillskottet beaktas. Som kommittén skriver kan en underlåten reducering av omkost- nadsbeloppet leda till oönskade skatteundandraganden. Enligt min uppfattning bör inte risken för detta överdrivas. Vidare måste risken vägas mot såväl komplexitet som viljan att skapa ytterligare incitament för att stimulera tillgången till riskkapital. I denna del har risken för befarade skatteundandraganden fått styra på ett inte adekvat sätt. Ett sätt att öka incitamenten i förslaget, som i och för sig inte minskar komplexiteten, är att omkostnadsbeloppet successivt ökar under exempelvis . Fördelen är dels att incitamentet ökar i förhållande till komplexiteten, dels att risken för skattearbitrage minskar. I detta sammanhang måste också beaktas att inte sällan kommer externa investerare inte vara verksamma i betydande omfattning i bolaget och dessutom anses vara utomstående enligt 57 kap. IL. Kommittén diskuterar i avsnitt 6.3.2 frågan om riskkapitalet ska återföras och konstaterar helt korrekt att skattelättnaden i detta fall blir större än om avdraget inte återförs, särskilt för personer som äger aktier endast . En följd blir att tillgången till riskkapital ökar mera om avdraget inte ska återföras än om det ska återföras och att förslaget, helt i enlighet med direktiven, därmed får ökad attraktionskraft. Kommittén avstyrker emellertid detta förslag bland annat mot bakgrund av den ökade risken för skatteundandragande. Den ökade komplexiteten till följd av införandet av ytterligare regler för att förhindra skatteundandrag- Reservationer och särskilda yttranden anden torde emellertid framför allt träffa de skattskyldiga som vill nyttja systemet på ett inte avsett sätt. För de som gör tillskottet, använder pengarna i bolaget och beslutar om utdelning när det genererats nya vinstmedel torde inte drabbas nämnvärt av en ökad komplexitet. Det är en brist att en modell med en definitiv skattelättnad inte har analyserats mer ingående, något som borde ha gjorts i ett tidigt skede i kommitténs arbete. Sammantaget kan konstateras att kommitténs förslag är komp- lext och ger små incitament för att stimulera tillgången på risk- villigt kapital. Även om förslaget genomförs kommer det kvarstå ett behov att förbättra villkoren för privat kapitalbildning i . Ett sätt att öka stimulansen, som jag förordar, är att ge ett risk- kapitalavdrag i form av permanent skattelättnad. Ett sådant system frångår i och för sig de allmänna principer som skattesystemet vilar på men kan motiveras med de speciella ändamål som undantaget skapas för, nämligen att stimulera tillgången på riskvilligt kapital och främja att fler företag startas och växer. En definitiv lättnad kommer att leda till bristande neutralitet mellan olika företags- former. Jag anser emellertid, mot bakgrund av olika företags storlek och struktur samt de stora möjligheterna som finns att byta före- tagsform, att det kan vara motiverat att införa särregler för att gynna vissa företag och företeelser. Förslaget om emissionskredit är utformat som en mer generell kredit utan någon begränsning till företag av viss storlek. Genom takbeloppet får förslaget emellertid effekt framför allt för de minsta företagen. Eftersom emissionskrediten är räntebelagd för- svagas incitamenten väsentligt. Förutom att förslaget ger de företag som inte har någon annan finansieringsmöjlighet en chans att erhålla kredit innebär det att asymmetrin mellan vinster och förluster i bolagsskattesystemet minskar. Detta är positivt och är en del av det generella utredningsuppdraget. ökar likformigheten i för- hållande till beskattning av enskilda näringsidkare som har rätt till avdrag för ackumulerade underskott när näringsverksamheten upphör. Även detta är positiva inslag i förslaget. Förslaget har också flera negativa inslag, exempelvis att det för enskilda företag kan vara en skuldfälla och konkursdrivande. Incitamentet för att öka tillgången till externt riskkapital är mycket Reservationer och särskilda yttranden kringskuret och kreditens inverkan på företagande och invester- ingar torde vara mycket begränsad. Enligt min uppfattning är de negativa inslagen av sådant slag och omfattning att jag inte kan förorda förslaget om emissionskredit. Ett dynamiskt och innovativt företagsklimat som vilar på förutsäg- bara regler, sund konkurrens och utvecklingskraft är viktigt för att ska få en starkare ekonomisk utveckling, fler växande företag och en högre sysselsättning. Beskattningen av bolag är av central betydelse för investeringar och tillväxt i och för företagens konkurrensmöjligheter. Förändringar av reglerna för beskattning av bolag kan framför allt öka kapitalbestånd, produktivitet, BNP och välfärd. Dessa effekter uppkommer genom reglernas inverkan på företagens val mellan olika tillgångsslag, på hur investeringarna finans- ieras liksom på risktagande och entreprenörskap. Strukturomvand- lingen i svensk ekonomi bör mötas genom goda skattemässiga villkor för företagande och investeringar i . På så sätt tryggas syssel- sättning och välstånd. Med detta som den centrala utgångspunkten får en kommitté i uppdrag att se över beskattningen av bolag. Syftet är att beskatt- ningen utformas så att företagande, investeringar och sysselsättning gynnas. Kommitténs uppdrag tar främst sikte på aktiebolag. Kommittén ska således inte ha särskilt fokus på handelsbolag och enskilda näringsidkare, som dock kan komma att omfattas av före- slagna generella åtgärder. Kommittén ska bl.a. analysera effekterna av de skatteförändringar som kan vara aktuella i en värld med global konkurrens. I detta ligger att kommittén ska undersöka olika möjligheter att minska beskattningen av riskkapital i bolags- sektorn och göra villkoren mer lika för finansiering med eget kapital och med lån. Kommittén ska också föreslå regeländringar för att skydda den svenska bolagsskattebasen i en allt mer globali- serad värld. ska dock även fortsättningsvis vara attraktivt för realinvesteringar och för lokaliseringar av moderbolag och huvudkontor samt för entreprenörer som vill starta och driva företag. Det är alltså viktigt att befintliga företag kan expandera, utländska företag etableras och nya företag bildas. Därigenom skapas goda förutsättningar för en gynnsam sysselsättningsutveck- ling och ett gott företagsklimat. Kommittén bör i så stor utsträck- ning som möjligt sträva efter att ta fram förslag som breddar bolagsskattebasen för att finansiera en sänkning av de skatter som betalas av bolagssektorn. Sådana sänkningar bör göras på ett sådant sätt att de leder till att fler investeringar blir lönsamma, vilket ökar kapitalbestånd och reallöner, vilket i sin tur leder till en ökad BNP och tillväxt samt till en högre välfärd. De föreslagna ändringarna bör sammantaget inte leda till att skattebetalningarna från bolags- sektorn ökar vid en statisk beräkning av budgeteffekten. I samman- hanget ska även en analys göras av långsiktiga effekter av förslagen. I den mån de förslagna ändringarna skulle leda till minskade skatte- intäkter inom bolagssektorn ska kommittén föreslå finansiering. Med beaktande av de analyser och den forskning som finns på området och som bl.a. redovisats av , ska kommittén analysera effekterna på företagande, investeringar, tillväxt, sysselsättning, inkomstfördelning, välfärd samt för de offentliga finanserna av de skatteförändringar som övervägs. Analysen ska omfatta samtliga alternativ som övervägs, dels de konkreta reformförslag som kom- mittén presenterar, dels andra sätt att sänka skattebetalningarna från bolagssektorn t.ex. genom sänkta socialavgifter. En analys ska också göras av hur alternativa lösningar påverkar olika grupper av företag och företagsformer. Baserat på dessa analyser ska kommittén rangordna de olika alternativen i ett bredare samhällsekonomiskt perspektiv, men också utifrån ett mikroperspektiv. För att förbättra den skattemässiga neutraliteten mellan eget och lånat kapital samt för att bredda bolagsskattebasen aktualiseras frågan om hur begränsningar av möjligheten att göra ränteavdrag tillsammans med åtgärder för att stärka det egna kapitalet kan bidra till ökad motståndskraft hos företagen och till stabila skatteintäkter. Det finns en dubbel asymmetri i dagens företagsbeskattning som sammantaget innebär att lånefinansierade investeringar gynnas jämfört med investeringar som finansieras med riskkapital i form av eget kapital. Kommittén ska därför undersöka om det är lämpligt att ta fram mer generellt utformade regler som begränsar ränte- avdragen och om skattelättnader för eget kapital bör införas samt lämna förslag i dessa avseenden. Kommittén ska också lämna för- slag på skatteincitament för att stimulera tillgången på riskvilligt kapital. Kommittén bör särskilt uppmärksamma kravet på att svenska skatteregler ska vara EU-rättsligt hållbara och försvarbara. Även möjligheten att införa källskatt på räntebetalningar ska bedömas samt förslag på regler om detta tas fram. Vidare ska reglerna om koncernbidrag samt behovet av reglerna om underprisöverlåtelser utvärderas och, om det bedöms lämpligt, förslag till förändringar lämnas. Kommittén ska även belysa de svenska reglerna om avdrag för forskning och utveckling (FoU) och lämna förslag på skatteincita- ment för FoU. Slutligen ska kommittén undersöka behovet av förändringar av de skatteadministrativa reglerna och lämna behövliga författnings- förslag. Som en allmän utgångspunkt för uppdraget gäller att olika reform- alternativ sammantaget ska vara offentligfinansiellt neutrala. I ett delbetänkande, som ska lämnas , ska kommittén lämna förslag på skatteincitament för riskkapital. Vidare ska kommittén lämna förslag på skatteincitament för FoU i ett delbetänkande som ska lämnas . För de förslag som kommittén lämnar i delbetänkanden ska finansier- ing presenteras genom förslag på förändringar inom området. Kommittén ska redovisa det slutliga uppdraget . Strukturomvandlingen i svensk ekonomi bör mötas genom goda skattemässiga villkor för företagande och investeringar i . Beskattningen av bolag är av central betydelse för investeringar och tillväxt. Företags konkurrensmöjligheter och lönsamhet påverkas också av detta, vilket särskilt gäller för utländska företags lokali- seringsbeslut samt för svenska företags beslut att behålla sina huvud- kontor i . ska kunna expandera, utländska företag etableras och nya företag bildas. En lägre bolagsbeskattning är gynnsam för tillväxten eftersom fler investeringar blir lönsamma, vilket ökar kapitalbestånd och reallöner. En konkurrenskraftig skatte- belastning inom bolagssektorn leder också till ökad sysselsättning, bredare skattebas och en starkare tillväxt. Förändringar av reglerna för beskattning av bolag kan framför allt öka kapitalbestånd, pro- duktivitet, BNP och välfärd. Dessa effekter uppkommer genom reglernas inverkan på företagens val mellan olika tillgångsslag, på hur investeringarna finansieras liksom på incitamenten för risk- tagande och entreprenörskap. Det finns ett värde i ansvarsfulla enskilda ägare som kan stå för långsiktighet och närvaro i den svenska företagssektorn. Erfarenheterna av den ekonomiska krisen visar att det är angeläget att stärka det egna kapitalet i bolagssektorn. Detta gäller för etablerade företag som visserligen har god tillgång till de internationella kapitalmarknaderna, men även för dessa företag kan en stärkt soliditet öka motståndskraften vid ekonomiska nedgångar. Ett tillräckligt eget kapital är också viktigt för nyetablering av företag där konkursrisken, i frånvaro av ett tillräckligt eget kapital, är av privatekonomiskt slag. Särskilt gäller detta för riskfyllda projekt. Utöver de positiva effekter för företagen som en stärkt soliditet innebär är det även gynnsamt för långivarna att företagen har ett större eget kapital. Vidare kan ett större eget kapital i företagen minska svängningarna i den makroekonomiska utvecklingen. Mot denna bakgrund kan det vara motiverat med åtgärder som sänker skattebelastningen på investeringar som finansieras med eget kapital. Effekterna av olika alternativa förslag till förändringar styrs av de samband som råder mellan marknadens avkastningskrav, olika skatteregler och realinvesteringar. Sambanden beror i hög grad på hur företagen för finansiering av sina investeringar har till- gång till och påverkas av förhållandena på de internationella kapital- marknaderna. För företag med goda möjligheter till finansiering på de internatio- nella kapitalmarknaderna bestäms avkastningskraven på nyinvester- ingar, förutom av avkastningskraven på de internationella kapital- marknaderna, även av de svenska bolagsskattereglerna. Detsamma gäller för företag som i sig saknar en direkt koppling till de internationella kapitalmarknaderna, men där det finns en indirekt koppling genom att det finns en stor andel externa ägare som förutom att äga aktier i det berörda företaget i sin portfölj också innehar aktier i företag med direkt koppling till de inter- nationella marknaderna. För de företag som för sin finansiering saknar såväl direkta som indirekta kopplingar till de internationella kapital- marknaderna spelar beskattningen av företagens ägare en större roll. Betydelsen av entreprenörskap och innovation för ekonomisk tillväxt har uppmärksammats i den nationaleko- nomiska forskningen. Innovation – nya varor, tjänster, produktions- processer, organisatoriska lösningar, affärsmodeller m.m. – uppstår när entreprenören kombinerar kunskap, kompetens och andra resurser med behov och efterfrågan från privata marknader eller i offentliga tjänster. Detta skyndar på den teknologiska utvecklingen, skapar nya marknader, ökar konkurrensen på befintliga marknader, pressar priserna och driver på strukturomvandlingen i ekonomin. Därigenom främjas produktiviteten och BNP. Ett systematiskt forsknings- och utvecklingsarbete, i egen regi eller i samverkan mellan företag och andra forskningsaktörer, har en stor och växande betydelse som konkurrensfaktor i kunskapssamhället. Inkomstskatter kan påverka benägenheten att bli egenföretagare eller entreprenör bl.a. eftersom nivån på skatten påverkar netto- avkastningen av att vara egen företagare. Ju högre skatten är, desto lägre blir nettoavkastningen av eget företagande. I detta samman- hang är den statliga skatten på förvärvsinkomster av betydelse, och särskilt dess inverkan på progressiviteten i skatteuttaget. Förändr- ingar av denna skatt aktualiserar dock bedömningar som ligger utanför denna kommittés uppdrag och behandlas därför inte vidare i dessa direktiv. Kommitténs uppdrag tar främst sikte på aktie- bolag. Kommittén ska således inte ha särskilt fokus på handelsbolag och enskilda näringsidkare, som dock kan komma att omfattas av föreslagna generella åtgärder. Diskussionen ovan har handlat om skattereglernas allmänna betyd- else för företagens investeringar och för entreprenörskap. Mer precist brukar bolagsskattereglerna för en liten öppen ekonomi som den svenska, med ett stort antal internationellt verksamma företag med tillgång till den internationella kapitalmarknaden, anses vara betydelse- fulla i tre avseenden: 1.Bolagsskattesatsen påverkar de multinationella företagen i deras investerings- och lokaliseringsbeslut genom att den påverkar den genomsnittliga skattebelastningen för exempelvis ett dotterbolag i ett visst land. En lägre bolagsskattesats gör det mer lönsamt att lokalisera produktion till . 2.Bolagsskattesatsen är betydelsefull för var företag väljer att redo- visa och beskatta sin vinst – och därmed för storleken på den svenska skattebasen. Genom internprissättning och vinstöverför- ingar påverkar skattereglerna i vilket land företagen redovisar sina vinster. En sänkt bolagsskatt värnar svensk skattebas genom att göra det relativt mer förmånligt att redovisa vinsterna i . Bolagsskattesatsen är en av flera viktiga faktorer som påverkar företagens avkastningskrav på investeringar. Ett sänkt avkastnings- krav innebär att fler investeringar blir lönsamma, vilket kan öka kapitalinvesteringar och därmed BNP. Detta kan i sin tur leda till en högre sysselsättning. I ett kortare tidsperspektiv sker det genom höjd efterfrågan på arbetskraft och i ett längre tidsperspektiv genom höjda reallöner som kan öka arbetsutbudet. Bolagsskatten är inte den enda faktorn bakom beslut om företags investeringar och lokalisering, utan även andra förhållanden som arbetsmarknadsregleringar, administrativ börda, arbetskraftskostna- der, tillgången till välutbildad arbetskraft, infrastruktur, öppenhet, institutioner m.m. spelar en roll. Analysen av dessa förhållanden ligger dock utanför kommitténs uppdrag. De svenska bolagsskattereglerna i ett historiskt perspektiv skattereform förändrades bolagsbeskattningen på ett genomgripande sätt genom kraftiga basbreddningar som kombinerades med en stor sänkning av skattesatsen från till . Denna reform, genomförd i två steg, 1990 och 1991, kompletterades med en ytterligare basbreddning och en sänkning av skattesatsen till . Skattereformen, inklusive de kompletterande förändringar som gjordes 1994, bidrog till att skapa ett mer neutralt företagsskatte- system. Investeringar i olika slag av tillgångar (maskiner, byggnader och lager) kom att beskattas mer likformigt som olika finansieringsformer (nyemission, kvarhållen vinst och lån) kom att behandlas mer likvärdigt. Den breddade skattebasen i kombination med bolagsskattesatssänkningen bidrog också till att jämna ut skatte- belastningen mellan företag av olika storlek. hade ett av OECD-världens mest konkurrenskraftiga bolagsskattesystem. var t.ex. den svenskanominella bolagsskattesatsen och genomsnittet för EU:s27 medlemsstater var . Därefter har bolagsskatten sänkts imånga länder. bolagsskatten uppgår nu till i EU och till för . Trots sänkningen till 2009 ligger fortfarande över EU-genomsnittet och har därmed förlorat en viktig konkurrensfördel jämfört med läget 1995. Efter 1990-talets skattereformer har utvecklingen medfört att stora delar av företagsskattesystemet nu bör ses över. En annan viktig anledning till översynen är att det – i en alltmer globaliserad ekonomi – är angeläget att företagsskattereglerna är utformade så att de är konkurrensneutrala och att de bidrar till en hög invester- ingsnivå och en snabb produktivitetsutveckling, vilket i sin tur främjar BNP. Nedan redovisas ett antal identifierade problem som finns inbyggda i det nuvarande företagsskattesystemet. I dagens företagsbeskattning finns en dubbel asymmetri. Betydelsen av detta har successivt ökat efter de skattereformer som genomfördes , bl.a. som en följd av den fortgående globaliseringen. Detta medför problem och hotar den svenska skattebasen, inte minst i ett internationellt sammanhang. Den första asymmetrin gäller det förhållandet att avkastningen på vissa tillgångar, som t.ex. näringsbetingade andelar, är skattefri som ränteutgifter – med vissa undantag – får dras av. Den andra asymmetrin ligger i den olikartade behandlingen av olika finansieringskällor, där kostnaden för lånat kapital (ränta) får dras av medan kostnaden för eget kapital (utdelning och värdeförändring) inte får dras av. Dessa relationer mellan å ena sidan skatteplikt på avkastningen och avdragsmöjlighet för finansieringskostnaden och å andra sidan skattebehandlingen för olika finansieringskällor illustreras översiktligt i nedanstående schematiska tablå. För olika kombinationer av skatteplikt och finansieringskällor anges vad som ger ett neutralt skatteutfall medan dagsläget beskrivs inom parentes. I förhållande till en neutral utformning av skattereglerna kännetecknas dagens läge av en överbeskattning av skattepliktiga investeringar som finansieras med eget kapital och av en underbeskattning av skattefria invester- ingar som finansieras med lån. Olika kombinationer av skatteplikt för avkastning och avdragsrätt för olika finansieringskällor (neutrala regler och dagens regler): (inte avdrag) (inte avdrag) (avdrag i vissa fall) Det fanns starka skäl för den skattefrihet vid försäljning av närings- betingade andelar som infördes . Det tidigare systemet med skatteplikt för kapitalvinster och avdragsrätt för kapitalförluster innebar incitament för internationellt verksamma företag att skatte- planera på ett oacceptabelt sätt genom att kapitalvinster redo- visades i utlandet (utan skattekonsekvenser där) medan kapitalför- luster redovisades i . Därtill kan den äldre ordningen sägas ha medfört en principiell felaktighet, i och med att samma vinst beskattades två gånger inom bolagssektorn. Dessa skäl är fortfarande giltiga. En grundläggande princip i företagsskattesystemet bör emellertid vara att intäkter är skattepliktiga och utgifter avdragsgilla. I detta perspektiv kan nämnda skattefrihet i kombination med den obegräns- ade möjligheten att göra avdrag för räntor – det första slaget av asymmetri – anses strida mot systemets logik. Detta skapar problem, bl.a. i form av skatteplanering med ränteupplägg (s.k. räntesnurror). En ny lagstiftning med ränteavdragsbegränsningar i syfte att motverka sådana förfaranden trädde i kraft (prop. 2008/09:65, bet. 2008/09:SkU19, rskr. 2008/09:114, SFS 2008:1343). De nya reglerna gäller dock bara vid interna lån som finansierar interna förvärv av andelar och inte vid externa lån eller externa förvärv. har även många andra europeiska länder (t.ex. , , och ) infört olika – mer eller mindre omfattande – regelsystem för att försöka åtgärda problem av detta slag. I detta sammanhang bör det även beaktas att rättvisa spelregler är nödvändiga för att skapa konkurrensneutralitet både mellan större respektive mindre företag och svenska respektive utländska företag i samband med invester- ingar i . Detta mot bakgrunden av att förutsättningarna varierar för företagen att använda sig av skatteplanering med ränte- upplägg, vilket snedvrider konkurrensen. Till följd av den andra asymmetrin, dvs. den olikformiga behand- lingen av olika finansieringskällor, kommer skattebelastningen på egenfinansierade investeringar att vara högre än skattebelastningen på investeringar som finansieras med lån. Denna asymmetri utgör ett incitament för företag att finansiera verksamheten genom lån i stället för med eget kapital. Detta leder till en lägre soliditet och en större sårbarhet för företag med hög belåning. Därmed kan t.ex. en finanskris få ännu mer allvarliga ekonomiska effekter än om hade haft mer neutrala skatteregler som inte diskriminerat finansiering genom eget kapital. Det finns i princip två sätt att åtgärda eller begränsa effekterna av de olika slagen av asymmetrier. För det första kan avdrag för ränteutgifter begränsas i kombination med att skattebetalningarna från bolagssektorn sänks i motsvarande omfattning. För det andra kan det införas en lättnad i beskattningen av eget kapital, t.ex. genom att det införs ett avdrag för viss avkastning på eget kapital, vilket medför en lägre beskattning av riskkapital. När det gäller det sistnämnda alternativet kan skattebelastningen – sett isolerat – eventuellt behöva justeras upp, beroende på vilka andra åtgärder i företagsskattesystemet som vidtas. I den internationella debatten finns två renodlade reformalternativ som följer ovanstående två linjer. Det första alternativet är den s.k. CBIT-modellen (Comprehensive Business Income Tax), vars huvudegenskap är frånvaro av avdrag för ränte- utgifter.