sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Barn- och ungdoms- litteraturen har dock ökat sin andel under framför allt om man jämför med tidigare. Facklitteraturens andel har generellt sett varit relativt stabil . Andelen av utgivningsstödet som gick till klassisk litteratur minskade under , fördelas återigen en större andel till denna kategori. Utgivningsstödets värde för mottagande förlag Så här långt har totalsiffror redovisats. För att säga något om stödets betydelse för de sökande krävs en uppfattning om stödets fördelning per titel i genomsnitt. För att få fram detta har vi valt att mer i detalj analysera några utvalda år. I det följande redovisas bl.a. det genomsnittligga stödbeloppet i fasta priser inom kategorierna svensk skönlitteratur (original och översatt), facklitteratur (original och översatt) samt barn- och ungdomslitteratur (original och översatt). De år som tagits med nedan i tabell 9.1 är 1987/88, 1997, året innan distributionsstödet infördes, 2001, när reformen fått genomslag, samt de tre senast redovisade åren. Även antalet ansökningar samt andel beviljade ansökningar anges. Stödets storlek till en enskild titel beror av anslagets storlek likväl som antalet beviljade ansökningar och indirekt även av söktrycket. Av tabellerna framgår att det genomsnittliga stödet till en enskild titel minskat i reala termer inom alla kategorier. Det ökade dock tillfälligt åren efter att distributionsstödet infördes. Just distributionsstödet måste man dock ta hänsyn till i tolkningen av resultaten; siffrorna innefattar även detta stöd och det förutsätter således en prestation från förlagets sida (dvs. de titlar som skickas ut till biblioteken). Tar man hänsyn till detta kan det konstateras att det ursprungliga stödet per titel är betydligt mindre i reala termer än . Stöd till utgivning och distribution av litteratur Jfr tabell 29 och tabell 30 i bilaga 2. Anm.: De fasta priserna har beräknats utifrån SCB:s uppgifter om KPI -utvecklingen med 1987 som basår. 9.2Statliga stöd till bokhandeln har bokhandeln varit föremål för kulturpolitiska insatser av olika slag. Inte minst har det handlat om insatser för att upprätthålla eller vidga sortimentet i den fysiska bokhandeln och att säkra tillgången till böcker på mindre orter. Stödet till bokhandeln har innefattat en rad växlande stödformer: lån till investeringar, distributionsstöd och sortimentsstöd, stöd till utbildning och rådgivning samt stöd för datoriserade kataloger. Dessa olika stöd har sedermera upphört. För sammanhangets skull redovisas utvecklingen dock kortfattat nedan. Stöd till utgivning och distribution av litteratur Tidiga förslag om stöd till bokhandeln års litteraturutredning diskuterade olika stöd till bokhandeln. Utredningen anförde bl.a. att boken är en viktig kulturprodukt, att ägandet av böcker stimulerar läsande och att fackbokhandeln är bäst lämpad att sälja böcker och tillhandahålla ett brett sortiment. Det var alltså kulturpolitiskt viktigt med en geografiskt spridd fackbokhandel och motiverat att stödja denna. Utredningen menade förvisso att kommunerna hade huvud- ansvaret för att främja att det fanns en fungerande kommersiell bokförsörjning på orten. De föreslog statligt stöd på två vis. Dels i form av friexemplar av litteraturstödda titlar till bok- handeln, och dels genom att staten bidrog till en planerad lånefond med syftet att främja bokhandelns utveckling. Dessa medel skulle användas till nyetableringar, övertagande av befintliga boklådor, ombyggnader etc. I regeringens efterföljande proposition togs dock inte frågorna om bokhandeln upp. I stället tillsattes som kom att föreslå kreditstöd, stöd till kompletteringslager, fraktstöd, särskilda utbildningsinsatser och försök med postorderförsäljning av böcker via bibliotek.17 Mot denna bakgrund beslutade 1977 om en försöksverksamhet med statligt stöd till bokhandeln, som skulle pågå . Stödet utgjordes främst av ett kreditstöd till fullsorterade boklådor på mindre och medelstora orter (s.k. A- boklådor).18 Statligt bidrag kom även att utgå till det komplet- teringslager som fanns hos distributionsföretaget gavs statligt stöd till utbildning av företagsledare inom bok- handelsbranschen. Däremot avvisades utredningens förslag om ett särskilt fraktstöd riktat främst till boklådor i för att utjämna deras högre fraktkostnader. Det statliga kreditstödet och företagsledarutbildningen kom att skötas av (), ett bolag med som ägare. BFI följde och redovisade också med vissa intervall utvecklingen inom bok- distribution och handel med böcker. 17Se betänkandet Stöd till bokhandeln (Ds U 1976:16). 18Det statliga kreditstödet utgjordes dels av kreditgarantier, dels av investeringslån och avskrivningslån. Stöd till utgivning och distribution av litteratur Efter att de fasta bokpriserna och kommissionssystemet avskaffats 1970, enades parterna på bokmarknaden om ett branschavtal som reglerade villkoren för bokhandelns abonnemang på nyheter från förlagen. I avtalet reglerades rabatt-, kredit- och returregler. Syftet från förlagens sida var att säkra att utgivningen fanns tillgänglig i bokhandeln och bokhandlarnas intresse var att säkra bra ekonom- iska villkor. Avtalet omförhandlades upprepade gånger och olika delar förändrades successivt. Förhandlingarna strandade dock 1979 och bokhandlarna sade upp avtalet.19 Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att biträda bokhandeln och förlagen i deras pågående över- läggningar om ett fackbokhandelsavtal.20 besluta- des att även det statliga stödet till bokhandeln skulle utvärderas. Uppdraget anförtroddes samma utredning vilket gjorde att de statliga åtagandena kunde bli en del i förhandlingen. Med utredarens hjälp lyckades parterna åstadkomma ett nytt fackbokhandelsavtal. I avtalet reglerades som tidigare abonne- mangsvillkor, rabatter och realisationsvillkor. En nyhet var att det i avtalet stadgades att förlagen skulle beakta bokhandelns centrala ställning som återförsäljare av böcker och inte missgynna bok- handeln i förhållande till andra kanaler. Bestämmelsen syftade främst på bokklubbarna som vid tiden ansågs få alltför förmånliga villkor i förhållande till bokhandeln. En viktig del i avtalet var ett förslag av utredningen om ett distributionsstöd som staten skulle bekosta. Förslaget var att staten skulle stå för en del av abonne- mangsrabatten på de litteraturstödda titlarna. I det nya fackbok- handelsavtalet förutsattes följaktligen att staten finansierade två tredjedelar av rabatten på dessa titlar.21 beslutade också om ett distributionsstöd enligt dessa principer. Det distributionsstöd som inrättades utgick som en del 19För en kort framställning av branschavtalens utveckling se P. , Från branschavtal till fri marknad, i Bokbranschen i : Utvecklingen , (& , 2003). bokbranschutredning lämnade sina förslag i betänkandet Samverkan i bok- branschen (Ds U 1980:11). 21Genom fackbokhandelsavtalet kunde staten stödja detta mot att parterna gjorde mot- prestationer; bokhandeln åtog sig att ta emot titlarna i abonnemanget, förlagen att lämna en rabatt. Tanken på ett sammanhängande system för stöd till både utgivning och distribution hade aktualiserats redan av litteraturutredning, som föreslog att bokhandeln skulle erhålla ett exemplar gratis av varje boktitel som fått statligt stöd. I litteraturstödsutredningen föreslogs en modell som avsåg att vara både ett lager- och ett prestationsstöd till bokhandeln. Inget av dessa förslag hade dock genomförts. Stöd till utgivning och distribution av litteratur av den rabatt som förlagen lämnade på de litteraturstödda titlar som ingick i bokhandlarnas abonnemang. Det innebar alltså att stödet utgick till de titlar som fått litteraturstöd och som distri- buerades via abonnemanget, dvs. enbart en viss andel av de litteraturstödda titlarna. Stödet fördelades av och gick till såväl fackbokhandeln som till det utgivande förlaget enligt vissa procentsatser. Under /88 fördelades i distributionsstöd, varav till bokhandeln och till förlagen. Samtliga 245 fack- bokhandlar fick del av stödet. Antalet titlar med distributionsstöd var 509, dvs. av de 747 litteraturstödda titlarna. Bedömningen vid tiden var att detta distributionsstöd bidrog till att vidmakthålla en fortsatt avtalsbunden bokdistribution, vilket i sin tur gjorde det möjligt för kvalitetsutgivande mindre förlag att nå ut med sina böcker.22 Däremot var det inget som garanterade att bokhandeln marknadsförde eller exponerade den litteratur man fick via abonnemangsbestämmelserna. En kommitté tillkallades 1982 för att utreda frågor rörande bok- distributionen. Kommittén hade i övergripande uppdrag att förut- sättningslöst belysa utvecklingen inom bokdistributionen samt analysera dess orsaker. Kommittén skulle ägna särskild uppmärk- samhet åt vilka effekter den konkurrensrättsliga lagstiftningen och dess tillämpning – framför allt bruttoprisförbudet – hade för strukturen inom bokdistributionen. bokutredning (SOU 1984:30) gjorde bedömningen att det var ett väsentligt samhällsintresse att upprätthålla ett välsorterat bokhandelsnät över landet. I detta syfte föreslogs ett sortiments- stöd för mindre bokhandlar, ett stöd för att främja datorutveckling i bokhandeln och ett fortsatt investeringsstöd. Kommittén bedöm- de dock att det inte fanns förutsättningar inom branschen för en frivillig överenskommelse om en återgång till ett fastprissystem. Inte heller menade man att ett sådant system skulle få avsedda kulturpolitiska effekter. I stället valde kommittén att förorda ett utvidgat fackbokhandelsavtal där branschen själv kunde komma överens om åtgärder för att värna om den välsorterade bokhandeln. 22 , Boken – en översikt III, skriftserie 1989:2, s. 36. Stöd till utgivning och distribution av litteratur Som en följd av förslagen permanentades kreditstödet 1985 och ett sortimentsstöd infördes. Sortimentsstödet riktade sig till de bokhandlar som inte var anslutna till fackbokhandelsavtalet men som mottog nyhetsabonnemang via . Stödet, som fördelades av BFI, utgick som ett visst belopp beroende på hur många titlar som ingick i den enskilda bokhandelns nyhets- abonnemang. Även distributionsstödet knutet till fackbokhandels- avtalet förstärktes och det inrättades också ett stöd för ekonomisk rådgivning. upphör och stöden förändras omförhandlades fackbokhandelsavtalet vid upp- repade tillfällen av bokbranschens parter. Bland annat förändrades villkoren för rabatter och vilken utgivning som skulle ingå i abonnemangen. meddelade dock att man inte längre tänkte vara ansluten till fackbokhandelsavtalet, utan ville förenkla villkoren och premiera handlare som satsade på förlagets böcker. I förlängningen innebar detta att avtalet upp- hörde. I stället utkristalliserades olika konstellationer av förlag som erbjöd olika villkor. I och med att fackbokhandelsavtalet upphörde avskaffades det distributionsstöd som varit knutet till avtalet. För att fortsatt stödja välsorterade bokhandlar utanför storstäderna beslutade riks- dagen istället om ett utvidgat sortimentsstöd och ett nytt katalog- datorstöd för att ge mindre bokhandlar möjlighet att ansluta sig till branschens katalog- och ordersystem. En särskild utredare tillkallades 1996 med uppdrag att kartlägga situationen för boken och kulturtidskriften. Utredningen lade stor tonvikt vid att distributionen av kvalitetslitteraturen behövde stärkas (SOU 1997:141). Utredningen föreslog därför att ett särskilt distributionsstöd för de litteraturstödda titlarna (återigen) skulle införas, för distribution både till biblioteken och till bokhandeln. Till följd av utredningens förslag byggdes utgivnings- stödet ut till att även omfatta distributionsledet.23 Enligt de nya reglerna infördes som ett krav att förlagen för att få stöd skulle tillhandahålla folkbibliotek och bokhandeln ett visst antal exemplar 23 beslutade även om en utvidgning av det statliga kreditstödet och sortiments- stödet samt att katalogdatorstödet skulle byggas ut och förändras till ett mer omfattande IT- stöd. Stöd till utgivning och distribution av litteratur av den stödda boktiteln. På så sätt kunde böckerna delas ut gratis till landets huvudbibliotek och till cirka 100 bokhandlare. Staten ersatte förlagen med halva f-priset och stod för portot.24 I samband med reformen tillfördes utgivningsstödet , bl.a. för det utvidgade stödet till distribution. Genom förslag i budgetpropositionen avskaffades de stöd till bokhandeln som utgick via BFI. Regeringen hänvisade till att den positiva utvecklingen i bokbranschen samt bokmomssänk- ningen borde göra det möjligt för branschen att på egen hand hålla ett brett urval av titlar i bokhandelns nyhetsabonnemang och ta ansvar för bokhandelns tillgång till modern teknik. I riksdags- behandlingen av förslaget ändrades dock förslaget delvis och distributionsstödet omvandlades till ett nytt sortimentsstöd till de mindre bokhandlarna inom ramen för litteraturstödet (prop. 20002/03:1, utg.omr. 17, bet. 2002/03:KrU1, rskr. 2002/03:57). Med andra ord kom att ta över det sortiments- stöd som tidigare fördelats av BFI till bokhandlar anslutna till Seelig & Co:s nyhetsabonnemang, som den tidigare bokhandelsdelen av distributionsstödet avskaffades. Sortimentsstödet till de mindre bokhandlarna avvecklades i sin tur 2010. Regeringen anförde att utvecklingen på bokmarknaden och internetbokhandelns expansion inneburit att tillgängligheten till böcker ökat markant (prop. 2009/10:3, s. 61). De tre miljoner som använts för stödet omfördelades i stället till läsfrämjande insatser. Ett nytt stöd till litterära evenemang i bokhandeln Efter förslag av denna utredning har regeringen initierat en försöksverksamhet med ett riktat stöd till litterära evenemang i bokhandeln . Bakgrunden till försöks- verksamheten är att den fysiska bokhandeln, trots internethandelns starka tillväxt, fortfarande har en viktig roll att spela för läskulturen i landet, särskilt på mindre orter. Bedömningen är också att en utveckling mot nya, mer aktiva, affärsmodeller är viktig att under- stödja i bokhandelsledet.25 24För en beskrivning av stödet , se , Ökad titelbredd: En rapport om bokhandeln och distributionsstödet (, 2001:7). 25Se Förslag till fördelning av medel för (Ku2011:04/2011/19). Stöd till utgivning och distribution av litteratur Hos kan bokhandlar därför ansöka om stöd för att utveckla modeller för arbetet med litterära evene- mang. För ändamålet har regeringen avsatt under innevarande år. Totalt beviljades 26 av 32 sökande stöd i den första ansökningsomgången. Det genomsnittliga stödet per bidrags- mottagare var strax . De bokhandlar som erhöll stöd är belägna både i mindre och större orter. 9.3Stöd för distribution till bibliotek Även om de olika distributionsstöden till bokhandeln avskaffats, kvarstår det distributionsstöd till biblioteken som infördes . I förordningen om statsbidrag till litteratur, kultur- tidskrifter och läsfrämjande insatser (2010:1058), anges att den som får statsbidrag till utgivning av litteratur ska tillhandahålla det antal exemplar som bestämmer av de titlar för vilka stöd beviljats för distribution till folkbibliotek.26 Ersättning ska betalas för de exemplar som tillhandahålls. Ersättningens storlek bestäms av och uppgår till av förlagsnettopriset per exemplar upp till en viss nivå. Systemet innebär att staten distribuerar de titlar som fått stöd till bl.a. samtliga kommunala huvudbibliotek. I och med den nya förordningen finns dock utrymme för att justera den exakta fördelningen om man t.ex. bedömer att vissa bibliotek har behov av fler exemplar än andra. Totalt medför systemet att biblioteken erhåller kring 200 000 exemplar av de litteraturstödda titlarna . Av en enkät till folk- och länsbiblioteken som genomförde , framgår bl.a. att 9 av 10 bibliotek som mottar distributionsstödda titlar vill fortsätta göra det.27 Även vissa länsbibliotek, som enligt äldre bestämmelser inte fick ta emot böckerna, har valt att göra det . Merparten av folk- biblioteken uppger att de flesta titlar de får införlivas i beståndet (9 av 10 införlivar minst hälften av titlarna). Vanligt är vidare att de distributionsstödda titlarna exponeras på en särskild hylla eller plats i . Förhållandevis få bibliotek använder sig dock i 26De ska även distribueras till hus på och och till på och . 27Uppgifterna kommer från de interna sammanställningar av enkäten som gjort i Distributionsstöd: Folkbibliotek och Distributionsstöd: Länsbibliotek. Jfr även promemoria Om litteraturstödda titlars distribution. Stöd till utgivning och distribution av litteratur någon större utsträckning av dessa titlar i det läsfrämjande arbetet; ungefär vart fjärde bibliotek uppger att mer än hälften av titlarna används på detta sätt. Ett fåtal bibliotek uppger att de flesta titlarna inte används alls () eller till och med säljs (). 9.4Tidigare stöd till förlagsverksamhet Det har funnits några stöd till förlagsverksamhet som inte fördelats genom utgivningsstödet. För att främja nyetablering på förlagsområdet beslutade bl.a. 1975 att det skulle införas ett system med kreditgarantier.28 Beslutet fattades mot bakgrund av de förslag som lämnats av litteraturutredning. För att motverka förlagskoncentrationen hade utredningen före- slagit att det inrättades en fond för att stödja nyetablering av förlag och för att förbättra förutsättningarna för mindre och medelstora förlag. De statliga kreditgarantierna till bokförlag upphörde i och med utgången av /93. Garantierna hade då ut- nyttjats i mycket liten utsträckning under en följd av år. fattade 1975 också beslut om statligt stöd för inrätt- andet av ett massmarknadsförlag genom projektet bok för alla med Litteraturfrämjandet som huvudman. Även denna åtgärd hade aktualiserats av litteraturutredning som menade att ett statligt subventionerat förlag borde inrättas för att tillhandahålla billiga kvalitetsböcker för en stor publik.29 utökades den subventionerade utgivningen vid En bok för alla med en serie för barn och ungdomar. 1992 avvecklades Litteraturfrämjandet och En bok för alla AB övertog Litteraturfrämjandets avtal med staten om utgivning och spridning av böcker. När avtalet mellan staten och En bok för alla AB löpte ut , valde staten att inte förnya det. Argumentet var framför allt att syftet med verksamheten nu tillgodosågs genom den ökande pocketutgivningen och att tillgängligheten till böcker ökat.30 De medel som använts för stöd till En bok för alla om- fördelades istället till läsfrämjande insatser och för internationellt samarbete och främjande av svensk litteratur i utlandet. 28Den som ville starta förlagsverksamhet kunde få sådana garantier efter prövning av , som i sin tur skulle höra i ärendet. 29Jfr förslaget i Boken (SOU 1974:5), avsnitt 5.6.4. 30Se promemorian Ett utvecklat litteraturcentrum och statens stöd till En bok för alla AB (Ku2007/2493/Kr). Stöd till utgivning och distribution av litteratur sig om till läsfrämjande och 7 miljoner till inter- nationellt litteratursamarbete. Vid avtalstidens slut omfattade utgivningen vid En bok för alla cirka 50 titlar , varav kring 30 var barn- och ungdoms- böcker. Förlaget har efter att det statliga stödet upphörde fortsatt sin verksamhet, om än i mindre omfattning och med mindre resurser för läsfrämjande verksamhet. Regeringen aviserade 1985 att utgivningen av en särskild klassiker- serie för skolan skulle stödjas (prop. 1984/85:141). För ändamålet anvisades och syftet var att erbjuda skolor att till ett lågt pris köpa klassisk litteratur i klassuppsättningar. hade 100 titlar kommit ut i serien. fick i uppdrag att utöka serien med ytterligare femtio titlar. Syftet var att utöka serien med titlar från andra språkområden och världsdelar än de som redan var representerade. Även dessa 50 titlar har getts ut och serien omfattar alltså totalt 150 titlar. Urvalet har gått till så att beslut om vilka titlar som ska ingå i serien fattats av en särskild arbetsgrupp vid . Sedan har kommit överens med det förlag som har rättigheterna om villkoren för utgivning inom ramen för klassiker- serien. beställer tvåtusen exemplar av varje titel. Om en titel tar slut, beställer ytterligare tvåtusen exemplar. Utgivande förlag får en arkersättning (som varierar beroende på bandtyp) för varje ny upplaga som beställs. Utöver arkersättningen kan ersättning utgå för kostnader för t.ex. royalty till författare, utländskt förlag och/eller översättare. Natur & Kultur har uppdraget att sälja, distribu- era och marknadsföra klassikerserien till skolorna. Utgivande förlag skickar sina böcker till Natur & Kultur när en överens- kommelse om utgivning med är klar. Utöver bidrag för kostnader får utgivande förlag även ersättning för sålda exemplar från Natur & Kultur. Ersättningen är för inbundna böcker och kartonnage och för mjukband och pocket. Utgivningen av Alla tiders klassiker finansieras via anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter och uppgick till . Vi har i uppdrag att analysera hur tidskriftsmarknaden utvecklats när det gäller mångfalden av behandlade ämnen och de ekonomiska villkoren för mindre utgivare av tidskrifter och för tidskrifternas medarbetare. I ges ett stort antal tidskrifter ut även om utbudet i butik innehållsmässigt ofta är relativt begränsat. Marknaden är mångfacetterad och det finns stora olikheter mellan olika slags tidskrifter, både vad gäller innehåll, målgrupper och ekonomiska förutsättningar. I det följande behandlas både större kommersiella titlar inom olika segment och gruppen kulturtidskrifter. Fokus i beskrivningen ligger dock i enlighet med vårt uppdrag på de . Vidare ägnas ett särskilt avsnitt åt frågor om distribution, både via traditionella kanaler och med hjälp av digital teknik. 10.1Utgivning av periodiska skrifter och tidskrifter Totalt ges ett mycket stort antal periodiska skrifter ut i . Patent- och registreringsverkets (PRV) registrering av utgivningsbevis för periodiska skrifter ger en indikation på hur stor den totala omfattningen är.1 En periodisk skrift är enligt PRV:s definition någon form av tryckt skrift som har en bestämd titel och ges ut minst enligt en utgivningsplan. kan vara tidskrifter, tidningar och andra tryckta skrifter. Med denna avgränsning fanns det hela 9 074 gällande utgivningsbevis registrerade hos PRV.2 Detta ger dock ingen direkt 1Den som vill ge ut en periodisk skrift ska enligt tryckfrihetsförordningen (TF) ha ett utgivningsbevis innan skriften kommer ut. bild av hur många publikationer som faktiskt ges ut eftersom många utgivningsbevis inte används aktivt. Hur många av utgivningsbevisen som gäller publikationer som är att betrakta som tidskrifter är också en definitionsfråga. Enligt definition är en tidskrift en periodisk publikation som skiljer sig från dagstidningen genom att den inte kommer ut lika ofta och vanligen inte förmedlar dagsnyheter utan fackkunskap, kulturmaterial eller förströelse. En rimlig övre gräns är att den inte ges ut i fler än 52 utgåvor , dvs. med en högsta periodicitet som motsvarar en gång (man skulle naturligt- vis även kunna skilja på tidskrifter och veckotidningar genom att anta en lägre gräns för vad som ska räknas som tidskrift).3 Till detta kan läggas att tidskriften naturligtvis skiljer sig från monografin genom att ha en viss lägsta periodicitet, generellt sett minst fyra nummer . Ser man även till elektroniska resurser som helt eller delvis fyller samma roll som pappersutgåvor, blir det ytterligare komplicerat att avgränsa och beskriva hur många och vilka tidskrifterna är. Hur utbudet ser ut i dessa fora är inte lätt att precisera eftersom gränsen mellan tidskrifter, bloggar och andra webbtjänster är flytande. Inte heller är det säkert att utgivaren av ens rena webbtidskrifter har ett utgivningsbevis eller på annat sätt är registrerade av myndighet.4 Ett annat sätt att närma sig den totala utgivningen av tidskrifter är via antalet titlar som registreras av Kungl.