sou · H0B363 · 2012-10-03 00:00:00 — menar att regeringen har arbetat med att förenkla reglerna för företagen. Men en majoritet av företagen tycker inte att regelbördan har lättat, utan snarare blivit tyngre. Granskningen visar att regeringens åtgärder inte har satts in där de får störst effekt. Dessutom visas att det finns flera problem i utformningen av regelförenklingsarbetet. Arbetet har i alltför stor utsträckning fokuserat på företagens administrativa kostnader vilka endast är en delmängd av företagens totala kostnader till följd av regler. Detta fokus innebär en risk att arbetet inriktas på fel områden, det vill säga att åtgärder inte sätts in där de gör som mest nytta. enkät visar att en tredjedel av de små företagen anser att det är betungande att hitta information och att hålla sig uppdaterad om vilka regler som gäller. Vidare har många myndigheter utvecklat elektroniska tjänster med det uttryckliga syftet att förenkla för företagen. Enkätresultaten visar att av de små företagen inte använder e-tjänster av olika skäl. Det finns därför, enligt , anledning att ifrågasätta genomslaget bland små företag av denna förenklingsåtgärd, åtminstone på kort sikt. Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från målet. Uppdrag till Statskontoret att utvärdera verksamhet12. gav regeringen i uppdrag att utvärdera arbetsprocesser med att granska och bedöma förslag till nya och ändrade regler som har ekonomisk effekt för företagen och konsekvensutredningars kvalitet. Statskontoret ska vidare utvärdera regelrådets, och rollfördelning i arbetet med konsekvensutredningar och i att lämna information och råd som främjar en kostnadsmedveten och effektiv regelgivning. Uppdraget ska slutredovisas . Översyn av förenklingsförslagen från näringslivet13. gav en särskild utredare i uppdrag att se över hur långt arbetet med regelförenkling för företagen har kommit vad gäller att genomföra de förslag som inkommit från näringslivet. inkom från näringslivet till nära 500 förslag om att förenkla för företagen. Näringslivet gav in ytterligare förslag på förenklingar. I uppdraget ingår att, med utgångspunkt i de förslagen redovisa vilka av de inkomna förslagen som lett till konkreta åtgärder. Förenkla på riktigt! Länsstyrelserna i samverkan. Enligt sin instruktion ska länsstyrelserna i sin verksamhet verka för att förenkla för företag.14 Uppdraget fördjupades 2011 genom att regeringen särskilt uppdrog åt länsstyrelserna att mellan 2011 – 2014 genomföra insatser för att förenkla för företagen på länsnivå15. Syftet med insatserna ska vara att förenkla företags myndighetskontakter och därmed bidra till regeringens mål om en märkbar positiv förändring i företagens vardag så att tid kan frigöras till nya idéer, utveckling och tillväxt. i fick uppdraget att samordna arbetet. I det uppdraget ingår att fungera som en kontaktpunkt mellan de olika länsstyrelserna och gentemot övriga myndigheter och (). Länsstyrelserna har lyft fram fyra områden där förenkling anses vara särskilt angeläget16. Dessa områden är: 12Uppdrag att utvärdera verksamhet m.m. N2012/1797/ENT. 13Uppdrag rörande förenklingsfrågor för företag. N2012/2736/KLS. 14Förordning (2007:825) med länsstyrelseinstruktion, 5§ punkt 7. 15Uppdrag att genomföra insatser för att förenkla för företagen på länsnivå. N2010/8044/ENT. N2011/4051/ENT. 16Förenkla på riktigt! Länsstyrelserna i samverkan. Delrapport till regeringen . Prövning av miljöfarlig verksamhet. Stöd till jordbruket enligt EG:s förordningar. Företagsstöd och stöd till landsbygdsutvecklingsåtgärder. Myndighetsutövning i samband med fornminnen. Uppdrag att genomföra insatser för att förenkla för företagen på nivå. Regeringen uppdrog åt att genomföra insatser 2011–2014 för att förenkla för företagen på nivå. Syftet med insatserna är att förenkla företags myndighetskontakter på den kommunala nivån och därmed bidra till regeringens mål om en märkbar positiv förändring i företagens vardag. I en delrapport18 beskriver att följande arbeten pågår: Upprättande av förenklingsforum där aktörer på olika nivåer i regleringskedjan möts kring nationella regler som kommuner tillämpar gentemot företag. Genomförande av utbildningar riktade till kommunerna. Analys av relevanta undersökningar. Prioritering av insatser. DUKAT för restaurangföretagare – en uppgift en gång. kommuner och landsting (SKL) och genomför projektet som syftar till enklare och mer samordnad hantering av information, tillstånd och anmälningar för restaurangföretagare. Att starta och driva restaurang innebär komplexa processer som spänner över gränserna mellan stat och kommun och inte sällan är svåra att överblicka och koordinera. Målet för projektet är att utveckla ett samlat och samordnat stöd för informations- och tillståndsgivning för restaurangföretag. Bl.a. överväger man behovet av organisatoriska och it-baserade lösningar. Projektet finansieras med medel från och pågår . I genomförandet samverkar , , och ett antal utvalda kommuner. 17Uppdrag att genomföra insatser för att förenkla för företagen på nivå. N2010/8069/ENT. N2011/4050/ENT. Uppdrag att genomföra insatser för att förenkla för företagen på nivå. () avrapporterade ett regeringsuppdrag i vilket man analyserar hinder för investeringar i informations- och kommunikationsteknik i mindre företag. I rapporten lämnas ett flertal förslag till åtgärder för att öka it-använd- ningen i småföretagen. Enligt direktiven till föreliggande utredning ska vi utreda de förslag som lämnas i KTH:s rapport och ta ställning till dessa. I detta kapitel behandlar vi därför i sammanhållen men övergripande form KTH:s förslag. Fördjupade resonemang inom olika förslagsområden återfinns i våra egna förslagskapitel. 9.1Sammanfattning av KTH:s förslag Inledningsvis menar KTH att småföretagens heterogena karaktär gör att förslag måste läggas inom flera områden för att förbättra itanvändningen. Det finns inte en universallösning. I rapporten delas därför förslagen in i generella och specifika åtgärder. Fyra generella insatser föreslås: Introducera ett skatteincitament för att öka it-investeringarna. Alternativt, inför ett mer generellt skatteavdrag för forskning och utveckling. Granska regelverk, stimulera interoperabilitet och teknikneutralitet samt öka säkerheten och förtroendet i it-baserade transaktioner. Inför mindre komplicerade procedurer vid offentlig upphandling, vilket gör det enklare för småföretagen att lämna anbud. Vad gäller förslag till specifika insatser indelas dessa efter följande egenskaper hos småföretagen: Företag som inser nödvändigheten av att använda it för att utveckla sin verksamhet eller ej. Företag som har den kunskap och kompetens som behövs för att utnyttja it i sin verksamhet eller ej. Utifrån dessa två variabler skapas en fyrfältstabell. Ett fält består av företag som både har insikt i och kunskap om att använda it. Ett annat fält består av företag som inte inser nödvändigheten av att använda it, men som har tillräcklig kunskap och kompetens, etc. De insatser som KTH föreslår skiljer sig något åt beroende på vilken typ av företag som de riktar sig till. Grovt sett kan förslagen delas in i följande åtgärdsområden: Introducera fördelaktiga lånesystem för småföretag som investerar i mer avancerad it. som i samverkan investerar i bredbandslösningar (, kablar, etc.). Skapa regionala system för e-lärande i småföretag. Inför konsultcheckar för it-utveckling. Organisera regionala plattformar vid vilka it:s användbarhet kan demonstreras. Stöd it-trainees till småföretag. Utveckla småföretagens it-kunskaper via särskilda regeringsfinansierade träningsprogram. Inför stipendier för avhandlingsarbeten som berör frågor om it i småföretag. Låt regionala aktörer, exempelvis , agera proaktivt genom att visa de potentiella fördelarna med it. Initiera rundabordsdiskussioner om hur effektivare säkerhetssystem för e-handel ska utvecklas. Stimulera nätverksbyggande bland småföretag. Exempelvis kan småföretag på så sätt kompensera brist på it-kunskaper. Se till att andra typer av småföretagsstöd också inkluderar it, när detta är relevant. Skapa en help-desk vid exempelvis vid vilken småföretag kan få it-relaterade problem lösta. Inledningsvis vill vi framhålla att flera av de förslag som KTH för fram, eller delar därav, även återfinns i våra förslag. Det rör i första hand området kompetens och rådgivning. KTH:s samtliga förslag inom detta område är både bra och rimliga. Liknande förslag har framförts av flera av de aktörer vi träffat. Vi vill här peka på några av de problem man ställs inför vid val av insats inom området kompetens och rådgivning. Av statistik från framgår att nästan tre fjärdedelar av småföretagen vill växa antingen genom att öka både omsättning och antalet anställda, eller genom att enbart öka omsättningen. Enligt finns cirka 320 000 aktiva företag med färre än 49 anställda. 240 000 av dessa vill alltså växa. I delbetänkandet visade vi att det finns ett samband mellan småföretagens användning av it och deras bedömning av framtida omsättning, deras exportinriktning, deras närvaro på en nationell marknad (och inte bara lokal), etc. Dessa faktorer kan sägas peka på tillväxtvilja hos företaget. En helt rimlig slutsats är därmed att det finns ett samband mellan it-användning och tillväxtvilja. Den teoretiska storleken på den målgrupp av småföretag till vilka insatser kan riktas för att öka deras it-användning kan därmed vara 240 000. Denna stora mängd företag ska ställas mot det faktum att den effektivaste metoden för att påverka småföretaget till att använda mer avancerad it, är genom företagsnära rådgivning vid individuella Det visar både svenska och internationella erfarenheter. Det är också en orsak till att webbutbildningar (e-learning) riktade till småföretagare inte fått något större genomslag. Generellt kan man därför säga att det gäller att hitta former för insatser som dels når så många företag som möjligt, dels är så företagsunika som möjligt. En annan avvägning är om ett batteri av flera olika insatser är att föredra, eller om ett färre antal men mer omfattande åtgärder bör eftersträvas. Vi gör bedömningen att det sistnämnda tillvägagångsättet är det enda rimliga för att åtminstone få ett visst genomslag i den potentiella målgruppen. Vi koncentrerar därför våra förslag till ett färre antal insatser. Som framgår av kapitlet om kapitalförsörjning gör vi bedömningen att företagens låne- och kreditmöjligheter för att täcka sina itkostnader är rimliga. Vi menar också att den fortsatta utvecklingen av molntjänster ytterligare kommer att bidra till en gynnsammare prisbild för småföretag avseende it. Vi ser därför inga behov av vare sig generella eller specifika finansieringsinsatser för it-investeringar i småföretag. Samverkan i nätverk och kluster är av stor betydelse i utveckling av småföretagens it-användning. Vi menar dock att nya samverkansformer inte behöver skapas. Redan nu finns en stor mängd lokala och regionala nätverk för småföretagare där frågor om it-användning kan behandlas. Däremot menar vi att det finns utrymme för att i större utsträckning integrera it-relaterade insatser inom ramen för befintliga åtgärder för företagsutveckling. Enligt ska i betänkandet redovisas vilka konsekvenser utredningens förslag får inom en rad områden. Vi gör bedömningen att utredningens förslag inte får några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten, möjligheten att nå de integrationspolitiska målen och för den personliga integriteten. ålägger utredningarna att pröva de offentliga åtaganden som man eventuellt föreslår. Vår utgångspunkt är att det inte finns anledning att ifrågasätta, eller utöka, det offentliga åtagande som gäller för näringspolitiken och it-politiken. Däremot ser vi behov av att området it i småföretag synliggörs. I första hand inom ramen för näringspolitiken i bred bemärkelse, men också inom it-politiken. En viktig anledning till detta är att förutsättningarna därmed ökar för att it på ett naturligt sätt kan integreras inom ramen för statliga åtgärder som ändå genomförs inom nämnda områden. Det är inte det offentliga som ska tala om för småföretagen exakt hur de bör använda it. Men vi ser ett stort behov av att småföretagen kan få tydliggjort hur it kan bidra till affärsnyttan i form av exempelvis ökad lönsamhet. Detta låter sig bäst göras i ett sammanhang varför vi anser att it bör vara en integrerad del av de insatser som syftar till att stärka svenska småföretags utvecklingsmöjligheter. Vi föreslår därför att ska få i uppgift att i högre utsträckning integrera it i de insatser som myndigheten är involverad i. Det är i första hand marknadsaktörerna själva som driver den beskrivna utvecklingen framåt. Det är emellertid i första hand stora och köpstarka företag som fokuseras. Vi föreslår därför att ett särskilt samverkansforum inrättas som i första hand syftar till att samla viktiga marknadsaktörer kring området it i småföretag. Alternativet skulle kunna vara att staten tar aktiva initiativ till satsningar som syftar till att utveckla plattformar av olika slag som småföretag kan använda sig av. Det skulle emellertid innebära att det offentliga åtagandet utvidgades på ett olyckligt sätt. I de internationella studier vi redogjort för framgår att statliga organ är aktiva i att stimulera småföretagens it-användning inom respektive land. Vi anser därför att det kan vara rimligt att även svenska småföretag ges viss statlig stimulans på it-området för att på ett bättre sätt kunna upprätthålla en god konkurrensförmåga. har tre program till stöd för småföretagens it-användning genomförts på regeringens initiativ. pågår ingen sådan aktivitet. Utredningen föreslår att särskilda utvecklingscheckar nu införs. Det skulle möjligen kunna tolkas som att vi förespråkar ett visst utökat offentligt åtagande. Vi menar emellertid att just rådgivning av olika slag är ett viktigt inslag i det offentliga åtagandet för företagsutveckling. Förslaget utgör därmed endast ett komplement till vad som redan erbjuds. Utformningen av utvecklingscheckarna innebär inte heller att det är offentliga aktörer som ska utföra själva rådgivningsinsatsen. Syftet är att överbrygga det kunskapsgap bland småföretagen som vi anser finnas för att företagen själva efter att ha tagit del av insatsen ska kunna agera på egen hand. Enligt ska utredningsförslagens konsekvenser för små företag redovisas. Bakgrunden är en bestämmelse i kommittéförordningen1 som säger att om förslagen i ett betänkande har betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, ska dessa konsekvenser anges i betänkandet. Den checklista med frågor för att belysa konsekvenser för småföretagen som finns i , bygger på förutsättningen att utredningen lägger förslag som reglerar småföretagens verksamhet. Våra förslag, däribland förslaget om utvecklingscheckar, innebär däremot möjligheter för småföretagen att ta del (frivilligt) av stöd för ökad användning av it. Utgångspunkten för konsekvensanalys stämmer därmed inte med de förslag vi lägger. Här nedan vill vi dock belysa några av de frågor som tas upp i . Våra förslag syftar till att minska de problem som Kommitté- handbokens frågor fokuserar. Exempelvis är avsikten med förslagen att minska tillväxthindren, öka kompetensen och förbättra konkurrenssituationen för småföretagen. Vad gäller administrativa och 1 Kommittéförordningen (1998:1474) 15§. ekonomiska konsekvenser är syftet med flera förslag att främja möjligheterna för småföretag att bedriva ett aktivt utvecklingsarbete med it. Förslagen ska ses som en del i regeringens långsiktiga satsningar på innovation och entreprenörskap, områden inom vilka småföretagen spelar en viktig roll. Våra förslag kring en utvecklad statistik kan innebära en viss ökad börda för småföretagen. Vi har valt att lägga förslag som innebär så lite belastning på småföretagen som möjligt. Jämfört med dagens situation innebär förslagen endast marginella skillnader. Vi bedömer att det är viktigt att fler branscher kan ingå i statistiken som samlas in över it-användningen i företagen. Likaså bedömer vi att det är eftersträvansvärt att även aktiva företag där endast en person är verksam (0 anställda) inkluderas. Inriktningen medför att urvalet i de undersökningar som genomförs bör utökas. utgörs urvalet för respektive undersökning av intresse av drygt 4 000 företag (de två undersökningarna riktade till företag med 1–9 anställda respektive 10 eller fler anställda). Något fler företag jämfört med dagens situation kommer att behöva besvara undersökningarnas frågor vid en utökning av rampopulationerna. Vi menar att det bör ligga i företagens intresse att deras situation synliggörs. råder inte uppgiftsskyldighet för undersökningen som omfattar företag med 1–9 anställda. Vi lägger inget förslag om att ändra detta. Det finns få studier som på företagsnivå analyserat effekterna av en ökad it-användning. De samlade effekterna av utredningens förslag är därför svåra att förutsäga. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv går det att föra ett övergripande resonemang. Investeringar i it är en viktig förklaring till näringslivets produktivitetstillväxt vilket vi redogör för i detta betänkande. Det är svårt att utifrån tillgängliga studier veta hur it-investeringar påverkar produktivitetstillväxten i småföretag. Däremot har det visat sig att de största effekterna av it-investeringar uppstår om de följs av exempelvis förändringar i arbetssätt. Verksamheten behöver anpassas till de nya förutsättningar som it innebär. Generellt sett gäller att små företag har lättare att göra sådana förändringar än stora företag. Potentialen för att investeringar i it medför positiva effekter för små företag och därmed svensk ekonomi kan därför bedömas som hög. I delbetänkandet redovisar vi också resultat som tyder på att företag som använder it för vissa ändamål (inköp av varor och tjänster, försäljning via webbplats samt marknadsföring via webb- plats) skiljer sig i positiv bemärkelse från de företag som inte använder it för motsvarande ändamål. Företagen som använder it exporterar i högre utsträckning, har en vidare marknad samt tror i högre utsträckning att omsättningen kommer att öka . De it-användande företagen har också en högre benägenhet att samverka med andra aktörer inom exempelvis innovation, produktutveckling och FoU samt utbildnings- och kompetensutvecklingsfrågor. Vi vill även lyfta fram de fallstudier som redovisades i delbetänkandet. Det går naturligtvis inte att dra några generella slutsatser av dessa, men det är ändå intressant att notera att vi har kunnat redovisa konkreta exempel där företag genom en ökad itanvändning sett positiva effekter för exempelvis deras export och omsättning. Sammantaget drar utredningen av detta den försiktiga slutsatsen att it-användningen bidrar på ett positivt sett till småföretagens tillväxt. Det exakta värdet är däremot svårt att uppskatta. Ur sysselsättningssynpunkt kan möjligen en ökad it-användning få negativa följder. It lyfts i många fall fram som ett viktigt rationaliseringsinstrument. På samma gång finns det resonemang som pekar åt andra hållet. En ökad it-användning ger företagsledaren en ökad överblick över verksamheten. Det kan medföra att kontroll över verksamheten kan bibehållas även med fler anställda. Av de studier och kontakter som utredningen har tagit del av under arbetets gång tycks fokus bland småföretagen inte ligga på rationaliseringsaspekterna av it. Mycket tyder på att it är ett viktigt verktyg för småföretagen att kunna konkurrera i en allt mer globaliserad värld. Det tycks i allt högre grad bli viktigare för småföretag att ingå i digitala värdekedjor, eller att samverka med andra företag i det horisontella ledet, för att överleva. En orsak till detta är att ett enskilt företag har svårt att tränga igenom den informationsmängd som digitaliseringen av samhället medger. Staten behöver därför vara medveten om utvecklingen och bidra till att möjligheterna med it i ökad utsträckning synliggörs för småföretagen. Det finns annars risk för att svensk ekonomi och sysselsättningen bland småföretagen påverkas negativt. Förslagen vi lägger bedömer vi därför vara fullt rimliga utifrån detta resonemang. Jämställdhetsaspekter kan i viss mån påverkas av våra förslag. Förslagen om ändring av förordningarna om regionalt bidrag för företagsutveckling och regionalt investeringsstöd kan komma att få positiva effekter för kvinnor som äger och driver företag. Studier visar att det är relativt sett fler kvinnor än män som äger och driver företag som klassificeras som tjänsteföretag vars marknad utgörs av den lokala. Förslagen vi lägger innebär att stöd som regleras enligt nämnda förordningar i ökad utsträckning ska prövas utifrån deras faktiska ändamål. Det innebär att om ett stöd har till ändamål att företaget ska kunna nå ut till en marknad bortom den lokala eller regionala marknaden ska stödet kunna beviljas. sker ingen sådan prövning vad utredningen erfarit. Företag som främst är verksamma på den lokala marknaden anses inte vara stödberättigade, oavsett vad ändamålet med ett stöd är. Utredningen bedömer därför att skillnader mellan män och kvinnor att ta del av de aktuella stöden kan minska med de förändringar vi föreslår. Flera av utredningens förslag innebär att kopplingen mellan it och konkret affärsnytta är det centrala i sammanhanget. Tekniken i sig ska inte stå i fokus. Det är vår bedömning att ett sådant perspektiv bidrar till att undvika en könsmässig snedfördelning av insatser på området då män vanligen anses vara mer teknikfokuserade än kvinnor. Beträffande konsekvenser för sysselsättningen och offentlig service i olika delar av landet menar vi att utredningens förslag på ett positivt sätt kan bidra till att upprätthålla en levande lands- och glesbygd. It skapar bättre förutsättningar för småföretag att överleva inom dessa geografiska områden. Tekniken ger en ökad närhet till nationella och internationella marknader och kompenserar därmed i viss utsträckning för de fysiska avstånden. Just utifrån en sådan utgångspunkt föreslår vi ändringar i ovan nämnda förordningar som reglerar s.k. selektiva företagsstöd. Dessa syftar huvudsakligen till att överbrygga konkurrensnackdelar som företag i mer perifera områden kan stå inför jämfört med företag i andra geografiska områden. Stöd som lämnas får däremot inte snedvrida konkurrensen på den lokala eller regionala marknaden. Våra förslag syftar till att nämnda förordningar i högre utsträckning ska bejaka de möjligheter som it innebär att nå ut till vidare marknader. Om ett företag är stödberättigat eller inte ska prövas utifrån ändamålet med stödet. Om det huvudsakliga syftet är att införa it-lösningar som innebär att kunder på marknader bortom den lokala eller regionala kan nås anser vi att stöd ska kunna beviljas. På så vis kan berörda företag utvecklas på ett sätt som både gynnar det enskilda företaget och den lokala sysselsättningen. Utredningen föreslår att företag verksamma inom de s.k. gröna näringarna (jordbruk, skogsbruk och fiske) i möjligaste mån ska ingå i den statistik över it-användningen i företag som tas fram. Företag verksamma inom dessa näringar är oftast lokaliserade till gles- och landsbygdsområden. Att synliggöra även dessa företag i statistiken kan bidra positivt till att stärka utvecklingsförutsättningarna där. Vad gäller lokal service på landsbygden är det av vikt att en samverkan sker mellan privata och offentliga servicegivare. I små samhällen skulle exempelvis en lokal lanthandel genom it (videokonferens, webb) även kunna tillhandahålla viss grundläggande service från statliga myndigheter. Utredningens förslag till förordningsändringar syftar till att göra det möjligt för företag verksamma inom branscher som traditionellt sett verkat på den lokala eller regionala marknaden att i vissa fall ta del av de stöd som regleras av berörda förordningar.