sou · H0B350 · 2012-08-21 00:00:00 — I kapitel 11 sattes följande kriterier upp för att ett företag ska få lättnaden: företaget måste uppfylla den EU-rättsliga definitionen av små företag och måste därmed bl.a. sysselsätta färre än 50 års- arbetskrafter och omsätta (se avsnitt 11.3.3). Utöver det krävs att företaget uppfyller både verk- samhets- och boendekravet, dvs. att företaget har fast driftställe eller motsvarande i nystartszon samt att minst en fjärdedel av per- sonalstyrkan är bosatt i nystartszon. För att kunna beräkna den exakta inkomstminskningen skulle krävas statistik över socialavgifter som betalas in av de företag som uppfyller de uppställda kriterierna och som belöper på löner som inte överstiger ett halvt inkomstbasbelopp och anställd. Det har inte varit möjligt att få uppgifter om hur många personer eller företag som uppfyller samtliga kriterier och därmed inte heller om hur stor lönesumma som skulle beröras av förslaget. Någon exakt beräkning av inkomstbortfallet för staten är därför inte möj- lig. Beräkningarna baseras därför på den statistik som finns att tillgå samt ett antal antaganden. Utredningen har valt att beräkna de offentligfinansiella konse- kvenserna på två olika sätt för att visa att likartade resultat kan nås med olika metoder, utan att göra orimliga antaganden. Eftersom utredningen inte lägger något förslag om vilka områden som ska utgöra nystartszoner utan föreslår ett system för att utse nystartszonerna kan beräkningar av effekterna inte baseras på de områden som faktiskt kommer att bli nystartszoner. De uppgifter utredningen har att tillgå avser därför de exempelområden som enligt de föreslagna kriterierna och med användande av statistik skulle utgöra nystartszoner (se bilaga 3). Dessa områden benämns i det följande zonerna. För zonerna har utredningen information om lönesummor för anställda i företag med färre än 50 anställda och inkomst av närings- verksamhet för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är handelsbolagsdelägare samt antal arbetsställen respektive närings- idkare lönesummorna är hänförliga till. Utredningen saknar information om i vilken utsträckning boende i zonerna också är verksamma i zonerna och vet därför inte heller hur stor del av dessa lönesummor som härrör från företag som skulle uppfylla boendekravet(se avsnitt 11.4.2). 19.3.2Uppskattning av kostnaden utifrån zonernas lönesumma Utifrån de uppgifter som utredningen har att tillgå är det möjligt att göra en bedömning av en maximal kostnad för nystartszonerna givet den nuvarande situationen. Denna kostnad bör sedan skalas ner av flera orsaker. En maximal kostnad skulle uppstå om samtliga personer som är sysselsatta i små- och mikroföretag inom nystartszonerna var för- delade på ett sådant sätt så att samtliga företag uppfyller boende- kravet, dvs. att minst en fjärdedel av personalstyrkan är bosatt i nystartszon, och ingen lön eller inkomst av näringsverksamhet överstiger ett halvt inkomstbasbelopp eller mot- svarande. Det är givetvis inte rimligt att anta att arbetskraften i nystartszonerna fördelar sig på ett sådant vis men det kan ändå ge en första fingervisning om systemets maximala omfattning. Den totala lönekostnaden för små- och mikroföretag och inkomst av näringsverksamhet för enskilda näringsidkare och del- ägare i handelsbolag i de föreslagna zonerna uppgick till , varav 852 miljoner utgörs av lön och 309 miljoner utgör inkomst av näringsverksamhet. För anställda utan andra nedsättningar av arbetsgivaravgiften (motsvarande 91,3 pro- cent av den totala lönesumman i landet 2010) motsvarar avdragets storlek (=31,42-10,21) av bruttolönen. För anställda med ungdomsnedsättning av arbetsgivaravgiften motsvarar avdra- get (=[(31,42-10,21)/4+10,21]-10,21). Lönesumman för anställda med ungdomsnedsättning motsvarar av den totala lönesumman och den justerade storleken på nedsättning blir således (=0,2121×0,913+0,0530×0,087). Nedsättningens statiska effekt, dvs. i frånvaro av beteendeför- ändringar, antas öka företagens skattemässiga resultat, vilket ökar skatteintäkterna från skatt på inkomst av näringsverksamhet. Den förväntade ökningen av dessa skatteintäkter motsvarar storleken på avdraget multiplicerat med den för företaget aktuella bolagsskatten. För enskilda näringsidkare och fysiska delägare i handelsbolag antas i denna beräkning beskattningen av inkomsterna uppgå till 30 pro- cent. Den statliga inkomstskatten för juridiska personer (bolags- skatten) uppgår till . Ökningen av skatteintäkterna ska dras av från kostnaden för avdraget för verksamhet i nystartszon. Kostnaden för nystartszonerna, om hela underlaget skulle berättiga till nedsättning, beräknas i denna uppskattning genom att löne- summan multipliceras med 0,1983 och sedan med 0,737 (=1-0,263) för den del av underlaget som är hänförlig till anställda, och med 0,7 (=1-0,3) för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. Den maximala kostnaden skulle därför uppgå till 167 miljoner kro- nor (=852×0,1983×0,737+309×0,1983×0,7). Den beräknade kostnaden på behöver just- eras, främst av två skäl. Dels är det rimligt att anta att en viss andel av företagen har för låg andel anställda som är bosatta inom en nystartszon, dels är det rimligt att anta att en viss del av lönesum- man är hänförlig till löner som överstiger ett halvt inkomstbas- belopp . Andelen av lönesumman som överstiger ett halvt inkomstbas- belopp uppgår på arbetsmarknaden, enligt SCB:s urvalsundersök- ning om hushållens ekonomi (HEK), i sin helhet till cirka 19 pro- cent. I de företag som ingår i den statistik över zonerna som utred- ningen har tillgång till uppgår dock genomsnittsinkomsten till . Det är därför rimligt att anta att andelen som överstiger taket, och därmed inte berättigar till avdrag för verksamhet i nystartszon, är avsevärt lägre för dem som kan komma att beröras av förslaget. Utredningen antar därför att andelen är av lönesumman. Hur stor andel av lönesumman som faller bort p.g.a. att boende- kravet inte uppfylls är svårare att uppskatta. Lönesumman som är hänförlig till enskilda näringsidkare och handelsbolag antas till stor del vara sådan inkomst som kvalificerar för stödet. gande är att av dessa företag omfattas av stödet. Bland de övriga företagen anser utredningen att sannolikheten för att företaget ska klara kravet på anställda som bor i en nystartszon är relativt hög då urvalet är små- och mikroföretag. av lönesumman som härrör från dessa bolag antas vara sådan som kvalificerar för stöd. Med dessa antaganden skulle, om det föreslagna systemet med nystartszoner funnits på plats , skatteintäkterna minskats med , varav 59 miljoner avseende socialavgifter på lönekostnader (=852×0,95×0,5×0,1982×0,737) och 36 miljoner avseende socialavgifter på inkomst av näringsverksamhet (=309×0,95×0,9×0,1982×0,7). För att få kostnaden priser skrivs denna siffra upp med den prognostiserade BNP-till- växten p.g.a. ökade inkomstnivåer och befolkningstillväxt, . Skattebortfallet vid införandet av nystartszoner för skulle då bli , med hänsyn tagen till de ökade skatteintäkterna från inkomst av näringsverksamhet (netto) och om man bortser från dessa ökade skatte- intäkter (brutto). 19.3.3Uppskattning av kostnaden utifrån den berörda befolkningen Zonerna hade 2009 knappt 140 000 invånare. På grund av befolk- ningstillväxt antas att antalet invånare vid ett ikraftträdande är cirka 150 000. Alla de som är bosatta i zonerna påverkas dock inte, efter- som socialavgifter endast betalas in för de som är sysselsatta. Antalet sysselsatta i zonerna uppgick till 31 000, vilket vid förslagets ikraftträdande kan förväntas ha stigit till cirka 33 000. I riket som helhet är, enligt SCB:s Företagsdatabas, av de sysselsatta antingen egenföretagare eller anställda i företag med upp till 49 anställda. Applicerat på sysselsatta i zonerna kan alltså drygt 14 000 personer (=33 000×0,427) antas arbeta i små- och mikroföretag. Av de som jobbar i små- och mikroföretag i är, enligt SCB:s Företagsdatabas, egenföretagare, vilket i zonerna motsvarar 5 600 personer (=14 000×0,4). Cirka hälften av dessa egenföretagare kan dock antas vara passiva eller endast ha en marginell sidoinkomst från näringsverksamheten och har således sin huvudsakliga inkomst från annat håll. Kvar är 2 800 personer med huvudsaklig inkomst från den egna näringsverksamheten. Enligt tillgänglig statistik fanns 2010 inte så många näringsidkare i zonerna, utan endast drygt 1 500 aktiva egenföretagare. Det är dessutom inte sannolikt att alla de 1 500 näringsidkarna bor i zonerna, vilket innebär att minst hälften av de 2 800 näringsidkarna måste bedriva sin verksamhet utanför zonerna. Därmed återstår maximalt 1 400 egenföretagare som blir berättigade nedsättningen. För de som inte är egenföretagare görs ett antagande om att arbetar på företag i en nystartszon. Att andelen sätts så lågt beror på att nystartszonerna blir relativt små och att det föreslagna systemet sannolikt resulterar i att endast en eller ett fåtal zoner kommer att vara belägna i varje stad. Det innebär att arbetsplatsen i de flesta fall behöver ligga relativt nära bostaden för att de som bor i en nystartszon också ska arbeta i en nystartszon. av de som arbetar i små- och mikroföretag är, enligt SCB:s Företagsdatabas, anställda i företag med 1–4 anställda, vilket i zonerna motsvarar 2 400 personer (=14 000×0,17). Hälf- ten av dessa antas arbeta som enda anställd i eget aktiebolag medan övriga som arbetar i zonerna antas arbeta med en till tre personer bosatta utanför zonen. I denna grupp skulle då ingå cirka 1 200 ensamföretagare. För de som bildar aktiebolag antas sannolikheten vara lägre att de bedriver den på hemmaplan, än för de som star- tar sin verksamhet som enskilda näringsidkare, varför cirka en tredjedel av dessa antas ha sin verksamhet i zonerna, motsvarande 400 personer. Övriga 1 200, som inte arbetar som enda anställda i eget aktiebolag, är anställda i företag med annan ägare, varav 120 personer (=1 200×0,1) även arbetar i zonerna. Dessa 120 anställda arbetar i företag med ytterligare 1–3 anställda. Det innebär att deras arbetsplats anställer 2–4 personer. Att en boende i nystartszon är anställd i ett företag i nystartszon som uppfyller de föreslagna kri- terierna innebär rätt till avdrag från socialavgifter även för de övriga anställda som är verksamma i nystartszon. De antas därför medföra avdrag från socialavgiften för i genomsnitt 1,5 personer utöver sig själva. I denna grupp omfattas därför cirka 300 personer. Utöver dessa grupper, egenföretagare (5 600/14 000=40 pro- cent) och anställda i företag med 1–4 anställda (2 400/14 ), återstår cirka 6 000 personer eller av de syssel- satta. Dessa antas arbeta i företag med 5–49 anställda. En del av dessa företag kommer inte få något stöd, då de inte uppfyller boendekravet. Ett rimligt antagande är att cirka hälften av företa- gen med fler än fyra anställda faller bort p.g.a. detta krav. tag som faller bort p.g.a. att de har för få boende i nystartszon i sin personalstyrka sysselsätter en mindre andel av zonernas befolkning än de kvarvarande företagen, som alltså har en större andel boende i nystartszon i sin personalstyrka. Av de cirka 600 boende (=6 000×0,1) i zonerna som arbetar i företag av denna storlek i en zon antas att cirka en tredjedel arbetar i företag som inte uppfyller boendekravet. Kvar blir då cirka 400 personer som i genomsnitt antas smitta ytterligare 1,5 personer. I denna grupp kommer alltså cirka 1 000 personer att beröras av avdragsmöjligheten. Ovanstående antaganden skulle innebära att totalt cirka 3 100 personer (=1 400+400+300+1 000) kommer att ha rätt till avdrag. Med en genomsnittlig månadslön på skulle det innebära att nedsättningen minskar skatteintäkterna med brutto (=3 100×20 000×12×0,1982) och netto2. Ovan har utredningen redogjort för två alternativa sätt att närma sig den offentligfinansiella konsekvensen av att införa ett system med nystartszoner. De båda metoderna ger likartade, om än inte identiska, resultat. Den mest trovärdiga metoden får dock anses vara den första, då den bygger på faktiska lönesummor i områdena. Den andra metoden tjänar i detta sammanhang främst till att visa att det går att nå likartade resultat med ett annat angreppssätt och utan orimliga antaganden. Utredningen bedömer därför att den offentligfinansiella konse- kvensen av att införa det föreslagna systemet med nystartszoner är ett årligt skattebortfall på brutto och 112 mil- joner kronor netto . Utöver dessa kostnader tillkommer kostnader för förslaget att erbjuda stöd till start av näringsverksamhet på samma villkor som för boende i stödområde A och B (se avsnitt 12.5). Hur stor effekten på de offentliga finanserna blir kommer att bero på antalet ansökningar och hur många av dessa som bedöms uppfylla kraven (se avsnitt 12.5), vilket är mycket svårt att uppskatta. 2 Beräknas genom en uppdelning av egenföretagare och anställda. 1 400 egenföretagare får 1 400 × 20 000 × 12 ×0,1982 = i nedsättning medan 1 700 anställda ges 1 700 × 20 000 × 12 × 0,1982 = i nedsättning. Total nedsättning blir således 66,5 + 81 = . Netto blir då 81×0,737+66,5×0,7 = . bedömer dock att effekterna på de offentliga finanserna kommer att bli mycket små. Som utgångspunkt för en mycket grov upp- skattning kan man se till den totala kostnaden för stöd till start av näringsverksamhet. uppgick denna till 647 miljoner kro- nor. Om denna kostnad fördelas utifrån befolkningsmängd skulle de av utredningen redovisade exempelområdena, som utgör av den totala befolkningen, stå för (=647×0,015). Detta är dock den totala kostnaden inbe- räknat de som uppfyller de ursprungliga villkoren för stöd till start av näringsverksamhet. Då en relativt stor andel av boende i nystarts- zoner kan antas uppfylla dessa ursprungliga villkor är det endast en mindre andel av befolkningen i nystartszonerna som berörs av den föreslagna förändringen. Effekten på de offentliga finanserna i form av ökade kostnader för stöd till start av näringsverksamhet kan därför antas bli små. Ovanstående effekt på de offentliga finanserna tar enbart hänsyn till den statiska effekten av att avdraget ges till de befintliga företa- gen med nuvarande personalstyrka. Det huvudsakliga syftet med förslaget om nystartszoner är att öka sysselsättning och nyföreta- gande i de aktuella områdena, vilket får förväntas ha positiva effekter på de offentliga finanserna. Detta eftersom bidragsberoen- det minskar när en individ övergår från bidragsberoende till inkomst av eget arbete. Utöver denna utgiftsminskning för staten tillkommer ökade intäkter från skatt avseende nystartade verksam- heter och anställda personer när fler individer har en beskattnings- bar inkomst, antingen i form av inkomst av näringsverksamhet eller inkomst av tjänst. Den positiva effektens storlek beror på hur stor del av den nya verksamheten i nystartszonerna som beror på för- flyttningar av verksamhet från områden utanför nystartszonerna respektive utgörs av helt ny verksamhet. Störst effekter på sysselsättningen kan förväntas som möjlighet till avdrag för verksamhet i nystartszon erbjuds. Hur stor denna effekt kan förväntas bli är dock mycket svårt att beräkna. Utvärdering av sysselsättningseffekten bör enligt utredningens mening utgöra en väsentlig del av den föreslagna utvärderingen av nystartszonerna (se kapitel 14). 20Konsekvenser för myndigheter och domstolar Utredningen har i avsnitt 11.6 föreslagit att avdraget för verksam- het i nystartszon ska administreras av och att kontroll av att företagen lever upp till kraven för sådant avdrag ska ske inom ramen för ordinarie kontrollverksamhet. Utredningens förslag kommer att ge upphov till en kostnads- ökning för . Kostnadsökningen kommer enligt utred- ningens bedömning att avse IT-relaterade kostnader, informations- kostnader och löpande hanteringskostnader. De IT-relaterade kostnaderna i samband med införandet av systemet avser anpassning av IT-system för att han- tera avdragen för verksamhet i nystartszon. Dessa kostnader kan uppskattas till ungefär en och . Informationskostnaderna avser utformning av broschyrer och blanketter samt utformning av information på webb- plats. har sannolikt också behov av intern information kring det nya systemet, t.ex. på intranät eller motsvarande. Infor- mationskostnaderna uppskattas till . De löpande hanteringskostnaderna är svårare att uppskatta. Dessa kostnader är i ett första steg avhängiga av antalet ansök- ningar om avdrag. Detta beror i sin tur på hur många företag som kommer ifråga för avdrag. I ett andra steg beror kostnaderna på omfattningen av kontrollverksamhet när det gäller avdraget, vilket svårligen kan bedömas av utredningen. För att kunna göra en uppskattning av antalet potentiella avdrags- yrkanden utgår utredningen från de nystartszoner som skulle kunna utses med tillämpning av de kriterier som utredningen valt (se bilaga 3). fanns i dessa områden 1 519 enskilda närings- idkare och delägare i handelsbolag. Många av dessa kan vara inaktiva Konsekvenser för myndigheter och domstolar men det har inte gått att göra någon beräkning av hur stor andel dessa utgör. I områdena fanns också 2 168 arbetsställen tillhörande arbetsgivare med färre än 50 anställda (små företag enligt den definition som föreslås, se avsnitt 11.3.3). Av dessa ska enbart de 713 som inte utgör enskilda näringsidkare eller delägare i handels- bolag räknas med, eftersom de övriga räknas med i de redan nämnda 1 519. Om man förutsätter att alla dessa företag skulle uppfylla kriterierna för avdrag får man ett högt skattat maxantal potentiella yrkanden om avdrag för verksamhet i nystartszon som kan lämnas till . Det skulle alltså röra sig om högst 2 232 potentiella fysiska och juridiska personer (=713+1 519) som kan yrka avdrag. Eftersom utredningens förslag beräknas leda till positiva effekter för etableringen av företag i de berörda områdena bör man också beräkna en ökning av antalet potentiella yrkanden. Hur stor den ökningen kan bli är mycket svårt att beräkna. Mot bakgrund av resultaten som rapporteras från det franska systemet med ZFU (se avsnitt 5.2.5) och de förväntade effekterna som utredningen uppskattat för företagandet (se avsnitt 17.2) antar utredningen för denna beräknings skull en nyetablering om . Efter avrundning leder detta till ett maximalt antal potentiella avdragsyrkande om cirka 2 500. Av dessa personer (juridiska och fysiska) uppskattas 1 000 utgöra arbetsgivare, vilka i praktiken framställer yrkanden månatligen. Den huvudsakliga handläggningen av dessa personers yrkanden bedöms dock, liksom för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag, ske en gång . Yrkanden avseende flera på var- andra följande månader kan också i någon mån betecknas som ett ärende. Det maximala antalet ärenden hos uppskattas alltså till 2 500 . En mycket grov uppskattning är med beaktande av dessa siffror att de löpande hanteringskostnaderna för kan komma at uppgå till . Utredningen har i kapitel 11 föreslagit att ska fatta beslut om nystartszoner och informera om dessa. Informations- åtgärder som kan tänkas vidta är att lägga ut infor- mation på sin webbplats om nystartszonerna, eventuellt med en kart- funktion och en sökfunktion för adresser i nystartszon. Konsekvenser för myndigheter och domstolar kommer således att innebära kostnader för , som utredningen uppskattar enligt följande. Vissa kostnader kommer att uppstå när beslut om nystartszoner ska fattas. Dessa kostnader uppstår initialt och därefter , i samband med att beslut om nya nystartszoner ska fattas. Det kan då förväntas uppstå kostnader för inköp av statistik och even- tuell programvara som behövs för att utse nystartszonerna. Det uppstår också kostnader för arbetet med att utse nystartszonerna. Den totala kostnaden uppskattas till . Vidare uppkommer kostnader för information när nystarts- zonerna beslutats. Att informera på lämpligt sätt kan innebära behov av ny programvara och arbetet med att ge information på webbplatsen och per telefon innebär kostnader. Det kan också för- väntas uppstå arbetskostnader för övergripande ledning av arbetet med nystartszonerna. Totalt uppskattas kostnaderna för informa- tion nystartszonerna tas i bruk till . Den totala kostnaden för uppskattas alltså till . De följande år som systemet med nystartszoner är i kraft behövs troligen inget arbete med att förnya informationen. Dock kan visst arbete med underhåll av systemet förväntas. Vidare kan komma att behöva besvara frågor. Åren efter uppgår de uppskattade arbetskostnaderna till . Utredningen har i kapitel 14 föreslagit att Myndigheten för till- växtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) ska ansvara för att utvärdera systemet med nystartszoner samt sammanställa en årlig rapport om utvecklingen i nystartszonerna. Utvärderingen bör utföras på det sätt som Tillväxtanalys anser lämpligt. Arbetet med att utföra en sådan utvärdering medför ökade kostnader för Till- växtanalys. En effektutvärdering innebär enligt utredningens bedöm- ning en kostnad för Tillväxtanalys på . Kost- naden för att utarbeta en årlig rapport till regeringen, vilken kan användas för rapportering till kommissionen uppskattas till . Konsekvenser för myndigheter och domstolar 20.4Konsekvenser för allmänna förvaltningsdomstolar beslut i fråga om avdrag för verksamhet i nystartszon ska enligt utredningens förslag kunna överklagas till allmän för- valtningsdomstol. Utredningens förslag kommer därför att ge upp- hov till en ökad arbetsbelastning hos de allmänna förvaltningsdom- stolarna och därmed ökade kostnader. Utredningen har ovan uppskattat det maximala antalet årliga ärenden hos till 2 500. Det är mycket svårt att göra en uppskattning av överklagandefrekvensen beträffande en ny ärende- typ. Utredningen anser att överklagandefrekvensen i ledet Skatte- verk – förvaltningsrätt kan antas bli , vilket motsvarar 125 mål (=2 500×0,05). Utredningen bedömer alltså att det kommer att röra sig om en relativt begränsad måltillströmning. Målen bör enligt utredningen anses ha tyngden av ett vanligt skattemål. Styckkostnaden för ett genomsnittligt skattemål var 11 314 kronor.1 Den ökade kostnaden för förvaltningsrätterna kan då uppskattas till knappt en och (=125×11 314). Beträffande antal mål till kammarrätterna används överklagan- defrekvensen 2011 för skattemål, , som utgångspunkt för utredningens antaganden. Styckkostnaden för ett skattemål 2011 var . Den ökade kostnaden för kammarrätterna beräknas mot bakgrund av detta till (=125×0,39×18 649). Utredningen har övervägt möjligheten att styra målen om avdrag för verksamhet i nystartszon till en viss förvaltningsrätt. Det kan dock konstateras att muntlig förhandling kan förväntas förekomma i målen. En regel om specialforum framstår därför som olämplig. 1 (2012). Förutom de konsekvenser som beskrivits i kapitel 16–20 kan vissa andra konsekvenser komma att uppstå. Utredningen kommer i detta kapitel att redogöra för några av dessa, som i många fall är följdeffekter av de sysselsättningseffekter som diskuterats i kapitel 17. Utredningen har föreslagit att företagande ska stimuleras i nystarts- zonerna genom ett avdrag för verksamhet i nystartszon. Detta avdrag sänker arbetskraftskostnaderna vilket, såsom diskuterats i kapitel 17, kan antas ha större effekt för tjänsteföretag än för andra företag eftersom tjänsteproduktionen normalt sett är mer arbets- kraftsintensiv än exempelvis tillverkning av varor. En rapport från Tillväxtverket1 visar att kvinnliga företagare i högre utsträckning än manliga är verksamma inom tjänstesektorn. I tabell 21.1 återges branschfördelningen för kvinnor respektive män. 1 (2010). Källa: (ArbetsKraftsUndersökningen, SCB) återgiven i (2010) . Detta innebär att det föreslagna stödet i högre grad kan anses sti- mulera den typ av företagande som brukar ses som kvinnligt före- tagande.