sou · H0B333 · 2012-05-15 00:00:00 — I vårt arbete har SKL bistått på många sätt, både i diskussioner och möten och genom konkret underlag till utredningen. Detta stöd har varit viktigt för vår förståelse för vård- och omsorgs- systemet ur ett kommunalt och landstingskommunalt perspektiv. 18SOU 2011:65 Statens roll i framtidens vård- och omsorgssystem – en kartläggning. 19Deltagande organisationer: , , , Hjärt- och lungsjukas , , , , Lika Unika, Famna, , Mental hälsa, . 20Nationella samverkansgruppen för kunskapsstyrning. 21Deltagande organisationer: , Förbundet peuter, Dietister, , , , , , Legitimerade sjuk- gymnasters . De 16 myndigheter och organisationer som ingått i referens- gruppen till utredningen och som redovisats ovan, har bistått i arbetet både genom att delta aktivt i dialoger och diskussioner med utredningen, samt genom att formulera sina bilder av hur ett fram- tida vård- och omsorgssystem bör se ut och fungera utifrån de utmaningar som väntar. Vi har haft stor nytta av dessa konstruktiva synpunkter. Myndigheterna har faktagranskat beskrivningen av sina organisationer. För att komplettera arbetet, har vi bett fem svenska forskare med olika perspektiv på vård- och omsorgssektorn att delge oss sina erfarenheter. Forskarna har beskrivit sin syn på vilka faktorer som fram påverkar statens förutsättningar att agera i vård- och omsorgssektorn, hur detta påverkar statens roll och styr- ning och resonerat kring hur staten bör organisera sig för att möta dessa utmaningar på ett effektivt sätt. Inför slutjusteringen av rap- porterna genomfördes ett gemensamt seminarium då de fem olika analyserna diskuterades. De fem rapporterna finns samlade i Bilaga 5. På vårt uppdrag har European Observatory on , skrivit en rapport om utmaningar och statlig styr- ning i 11 andra länder.23 Denna rapport utkommer också i en uppdaterad version. har också mött experter från observatoriet i en särskild workshop. Utrednings- sekretariatet har också besökt , , , , och /, det sistnämnda främst för att få en europeisk överblick. Utredningen har samrått med styrelseordföranden i , med den parlamentariska utredningen försäk- ringar vid sjukdom och arbetslöshet samt med utredningen syn av statlig regional förvaltning m.m.24 Utredningen har även samrått med . För att få en närmare uppfattning om vilka författningsmässiga konsekvenser som skulle bli följden av vårt förslag, har utredningen gått igenom stora delar av de lagar och förordningar som reglerar myndigheternas verksamheter. Genomgången redovisas i bilaga 6. 22http:///en/who-we-are/partners/observatory/about-us 23Se Bilaga 4. 24Dir 2010:48, Hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet, Dir. 2009:62, Översyn av statlig regional förvaltning, tilläggsdir. Vi vill tacka alla för den tid vi fått ta i anspråk för att lära och förstå hur staten uppfattas, men också för att vi fått ta del av tankar på hur det kan förbättras. Genomgående i vårt betänkande gäller att begreppet landsting även inbegriper begreppet regioner.25 I texten använder vi oss av följande förkortningar: Alkohol, narkotika, dopning och tobak (ANDT) () () för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) () () Hälso- och sjukvårdslagen (HSL) () Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () Myndigheten för vårdanalys (Vårdanalys) Nationella samverkansgruppen för kunskapsstyrning (NSK) Patientsäkerhetslagen (PSL) (RiR) () () (SoS) Socialtjänstlagen (SoL) () () () () Kommuner och Landsting (SKL) 25 RF 1 kap, 7§§, 14 kap. 1-6§§ samt 2 kap 1 § KL. () () Verket för innovationssystem () 2Statens styrning och uppgifter inom 2.1En beskrivning av styrkedjan Statens styrning av vård- och omsorgssystemet kan beskrivas ur många olika perspektiv. Det formella perspektivet beskriver syste- met som en kedja, där lagstiftning är grunden. Via lagstiftningen formulerar gränserna och åtagandet för det kommunala självstyret, genom att ange de gemensamma mål som ska gälla all vård och omsorg i . Lagstiftningen är det grundläggande styrmedlet med bindande konsekvenser både för huvudmän och myndigheter. Med EU-medlemskapet gör sig också den europeiska dimen- sionen påmind i lagstiftningssammanhang. Mycket av den nya lagstiftning som införs är direkta anpassningar till bindande direktiv på EU-nivå. Regeringen kan själv precisera styrningen genom att besluta om föreskrifter, under beteckningen förordningar. I förordningarna fattar regeringen bl.a. beslut om ansvar och uppgifter för de statliga myndigheterna (förordningar med instruktion). Förordningar kan också användas för att styra huvudmännens ansvar på olika områden, under förutsättning att det finns ett bemyndigande för regeringen. Av Regeringsformen följer annars att åligganden för kommuner och landsting ska ske genom lagstiftning. En föreskrift är bindande, kan utgöra grund för tillsyn, och kan meddelas genom en lag eller förordning. De statliga myndigheterna ansvarar inom sina verksamhets- områden för att gällande lagstiftning följs.1 Regeringens ambition med styrningen av statsförvaltningen är att den ska vara tydlig, 1 Myndighetsförordning (2007:515). Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn inriktad mot verksamheten, verksamhetsanpassad och medborgar- orienterad. Tydlig innebär bl.a. att myndighetens uppdrag preciseras genom att upp- gifter, regler och i förekommande fall mål och prioriteringar anges. Mål och uppgifter till myndigheterna formuleras så att respektive myndig- het själv råder över eller har rimliga möjligheter att genom olika åtgärder kunna utföra uppdraget på ett tillfredsställande sätt.2 Regeringens mer direkta styrning av myndigheterna sker via instruktioner, och kompletteras med årliga regleringsbrev, där medelsfördelningen till respektive myndighet sker. Till detta kan regeringen besluta om särskilda uppdrag till myndigheterna. Till regeringens styrverktyg kan vidare nämnas utnämningsmakten samt möjligheten att styra genom kontakter och dialog med myndigheterna, genom uttalanden och genom särskilda initiativ. Även myndigheterna har olika styrmedel till sitt förfogande, för att åstadkomma utveckling i de områden där de är verksamma. Ett av dessa styrmedel är att utöva tillsyn i enlighet med gällande regler. Myndigheterna meddelar också föreskrifter, dvs. generellt gällande, bindande regler. En myndighet har dock ingen behörighet att meddela före- skrifter inom sitt verksamhetsområde enbart i sin egenskap av att vara myndighet. Denna behörighet uppkommer först genom ett bemyndigande av regeringen i förordning. Ett bemyndigande ger aldrig en myndighet en generell rätt att besluta föreskrifter, utan avser alltid behörighet att meddela föreskrifter på ett på visst begränsat område.3 Ett exempel är föreskrifter (SOSFS 2012:2) om smittspårningspliktiga sjukdomar som Social- styrelsen har meddelat med stöd av ett bemyndigande i 7 § Smitt- skyddsförordningen (2004:255). En stor del av många myndigheters styrning utgörs av allmänna råd, dvs. regler som skiljer sig från föreskrifter genom att de inte är bindande för vare sig myndigheter eller enskilda. Med allmänna råd avses sådana generella rekommendationer om tillämpningen av en författning som anger hur någon kan eller bör handla i ett visst 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 3Ds.1998:43, s. 24 Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn hänseende.4 För att en myndighet ska få besluta allmänna råd behövs inget särskilt bemyndigande. En myndighet kan utfärda allmänna råd för att främja en enhetlig tillämpning av en viss författning eller för att bidra till utveckling i en viss riktning utan att formellt binda den som råden är riktade till. Exempel på allmänna råd är allmänna råd om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre (SOSFS 2011:12). ger i dessa allmänna råd rekommendationer till stöd för tillämp- ningen av bestämmelsen i 3 kap. 3 § andra stycket Socialtjänstlagen (2001:453). Enligt bestämmelsen ska det för utförande av uppgifter inom finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. I råden anges de grundläggande kunskaper och för- mågor som den personal som omfattas av råden bör ha. Myndigheterna tar även fram en mängd andra dokument som inte är juridiskt bindande som t.ex. kan benämnas handböcker, riktlinjer eller vägledningar. Det kan handla om dokument som innehåller sådan information som inte får tas in i de bindande reg- lerna, t.ex. motivuttalanden, rättsfallsreferat eller myndighetens uppfattning om hur ett regelverk bör tolkas för att ge användaren en så fullständig information som möjligt. Ett exempel är Väg- ledning till föreskrifter (LVFS 2011:19) om kliniska läkemedelsprövningar på människor. Denna vägledning är avsedd att främja en enhetlig tillämpning av föreskrifterna och vänder sig till de aktörer (bl.a. läkemedelsföretag, prövare och till- verkare av prövningsläkemedel) som medverkar i genomförandet av kliniska läkemedelsprövningar på människor. Andra typer av dokument är bl.a. de nationella riktlinjer som tar fram som ger vägledning om vilka behandlingar och metoder som olika verksamheter i vård och omsorg bör bedriva. Myndigheterna kan också påverka verksamheterna genom upp- följning, samordning, kunskapsutveckling, information, egna för- slag till regeringen, utvärdering samt dialog och samspel med huvudmännen och regeringen. Även kommunerna har föreskrifts- rätt och kan utöva tillsyn inom olika områden, t.ex. lokalt miljö- och hälsoskyddsarbete. 4 1 § författningssamlingsförordningen (1976:725). Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn Av myndighetsförordningen framgår att förvaltningsmyndigheter under regeringen kan ledas av antingen en myndighetschef (enrådighetsmyndighet), en styrelse (styrelsemyndighet) eller en nämnd (nämndmyndighet).5 Regeringens utgångpunkt är att verk- samhetens art, politiska prioriteringar och regeringens behov av att styra myndigheten på ett visst sätt bör vara utgångspunkten för valet av ledningsform. med eller utan insynsråd De flesta förvaltningsmyndigheter leds som enrådighetsverk, då en generaldirektör ensam ansvarar för verksamheten inför regeringen. Ledningsformen passar för verksamhet som i hög grad är styrd av lag, som i huvudsak är av rutinärende- och servicekaraktär, verk- samhet av främjande karaktär eller verksamheter med ett litet finansiellt ansvar, menar regeringen.6 Drygt 100 förvaltnings- myndigheter leds som enrådighetsmyndigheter. En majoritet av de drygt 100 förvaltningsmyndigheter som leds av en myndighetschef har ett insynsråd. Myndighetschefen ska vara ordförande i insynsrådet och hålla rådet informerat om verksam- heten. Utöver myndighetschefen kan insynsrådet bestå av för- troendevalda ledamöter och/eller ledamöter från myndigheter och organisationer av särskild betydelse för myndighetens verksamhet. Ledamöterna utses av regeringen . uppgift är att utöva insyn i verksamheten och att ge myndighetschefen råd. Det har inga beslutsbefogenheter. Insynsråd kan förekomma exempelvis då insyn i verksamheten av medborgare och politiker bedöms som särskilt angelägen eller när verksamheten har breda kontaktytor mot många olika grupper.7 5Myndighetsförordningen gäller för förvaltningsmyndigheter under regeringen om det inte finns en författningsbestämmelse som avviker från myndighetsförordningen, då gäller den bestämmelsen. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn Styrelse med fullt ansvar är en lämplig ledningsform för myndig- heter som beslutar om medel i stor omfattning, myndigheter med stora anslag eller transfereringar, myndigheter som förvaltar stora tillgångar, forskningsintensiv eller kunskapsproducerande verksam- het eller verksamhet som i stor utsträckning påverkar näringsliv, kommuner och landsting.8 Myndigheter som omfattas av intern- revisionsförordningen (2006:1228) bör ledas av en styrelse efter- som internrevisionen då ges bäst förutsättningar att verka. I styrelsemyndigheter är det styrelsen som ansvarar inför reger- ingen för verksamheten. Myndighetschefen ansvarar inför styrelsen för den löpande verksamheten enligt de direktiv och riktlinjer som styrelsen beslutar. Myndighetschefen ska ingå i styrelsen, men inte vara dess ordförande eller vice ordförande. Myndighetschefens uppgifter är bl.a. att hålla styrelsen informerad om verksamheten, förse styrelsen med underlag för beslut och verkställa styrelsens beslut. Därtill svarar myndighetschefen under styrelsen för myndig- hetens arbetsgivarpolitik och företräder myndigheten som arbets- givare.9 I en nämndmyndighet är det nämnden som ansvarar för verk- samheten inför regeringen. Nämndmyndigheter kännetecknas av ett snävt ansvarsområde, en liten organisation och en kollektiv beslutsform. Vissa nämnder har en domstolsliknande karaktär. Om regeringen har bestämt att myndigheten ska ha ett eget kansli leds det i regel av en kanslichef. Det är dock vanligt att en värd- myndighet sköter administrationen. I flera av de myndigheter som omfattas av vår utredning finns beslutsgrupper som fattar självständiga beslut med bara en begrän- sad påverkansmöjlighet från värdmyndigheten. Grupperna regleras i myndigheternas instruktioner. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 9Myndighetsförordning (2007:515). Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn 2.2Myndigheterna och deras uppgifter Som vi beskrivit i kapitel 1 har vi som utgångspunkt låtit 16 myndigheter och organisationer ingå i vår kartläggning av det statliga vård- och omsorgssystemet. Denna grupp har även bistått oss i vårt utredningsarbete genom att myndighetscheferna (eller motsvarande) ingått i en referensgrupp. I bilaga 3 i vårt delbetänk- ande finns en fördjupad beskrivning av myndigheterna och orga- nisationerna var och en.10 I bilaga 3 i detta betänkande finns en för- djupad verksamhetsbeskrivning av de myndigheter/organisationer som berörs av våra förslag, som bygger på myndigheternas egna uppgifter. Gruppen har getts möjlighet att faktagranska beskriv- ningarna. roll och ändamålsenlighet analyseras mer fördjupat i kapitel 3. Nedan följer en kortfattad beskrivning av myndigheternas uppdrag och omfattning. Uppgifterna om myndigheternas storlek redovisas här genom bokslutsuppgifter som anger anslag, övriga intäkter och medeltal anställda. För de myndigheter som direkt berörs av våra förslag, redovisar vi dessutom aktuella uppgifter i form av myndighetschefernas bedömning av antal årsarbetare 2012.11 Uppgiften kan ses som ett komplement till uppgifterna . Dessa bedömningar avser helårsarbetskrafter och innefattar även inhyrd arbetskraft och kan bland annat av dessa skäl inte direkt jämföras med boksluts- uppgifterna . uppgifter är reglerade i lag12. Barnombuds- mannen ska företräda barns och ungas rättigheter och intressen mot bakgrund av åtagande enligt konvention om barnets rättigheter (). Barn- ombudsmannen ska även driva på genomförandet och bevaka efter- levnaden av . Därutöver finns ytterligare upp- gifter, exempelvis att föreslå författningsändringar och samla kunskap och sammanställa statistik om barns och ungas levnadsvillkor. 10SOU 2011:65 Statens roll i framtidens vård- och omsorgssystem. 12Lag (1993:335) om . Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn Källa: Resultaträkning i årsredovisning, avser förbrukade medel. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning på arbetslivsområdet samt inom social- och folkhälso- vetenskap. Inom ramen för denna uppgift har FAS ett antal uppgifter, främst fördela medel till forskning men även en rad andra uppgifter, exempelvis bedöma kvaliteten, nyttiggörandet och samhällsrelevansen i den egna verksamheten och i utvär- deringen av den forskning till vilken rådet har fördelat medel samt utreda angelägna forskningsbehov.13 Källa: Resultaträkning i årsredovisning, avser förbrukade medel. är förvaltningsmyndighet för de delar av social- försäkringen och andra förmåner och ersättningar som enligt lag eller förordning ska administreras av . Verk- samheten består huvudsakligen i att besluta och betala ut sådana förmåner och ersättningar som myndigheten ansvarar för, däri- bland statligt tandvårdsstöd.14 13Förordning (2007:1431) med instruktion för för arbetsliv och social- vetenskap. 14Förordning (2009:1174) med instruktion för . Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn Källa: Resultaträkning i årsredovisning, avser förbrukade medel. är ett nationellt inom områ- det hjälpmedel och tillgänglighet för människor med funktions- nedsättning. är ingen myndighet utan en ideell förening med staten och Kommuner och Landsting som huvudmän. Institutet har lagstöd för att utföra vissa förvaltnings- uppgifter15. Institutet har ett årligt fast anslag som formellt regleras i regleringsbrev. Källa: Resultaträkning i årsredovisning, avser förbrukade medel. bedömer HIs ledning att verksamheten kommer att kräva cirka 75 egna och inhyrda helårsarbetskrafter. har övertagit hanter- ingen av patientklagomål från Hälso- och sjukvårdens ansvars- nämnd (). uppgifter har begränsats till att pröva ärenden om prövotid, återkallelse av legitimation och annan behörighet, begränsning av förskrivningsrätt samt ny legitimation och behörighet.16 är en nämnd- 15Lag (1998:1214) om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till , ideell förening. 16Förordning (2007:1019) med instruktion för . Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn Kammarkollegiet sköter administrationen. till- delas 18 696 tkr i anslag för . Källa: Resultaträkning i årsredovisning, avser förbrukade medel. () ansvarar för kontroll och tillsyn av läke- medel och andra produkter som står läkemedel nära.17 LV:s kontroll och tillsyn är till stor del lagreglerad genom exempelvis läkemedelslagen, lagen om kontroll av narkotika eller genom olika EG-förordningar. LV har också andra uppgifter, bland andra att svara för föreskrifter och allmänna råd samt delta i EU-samarbete och annat internationellt arbete. Källa: Resultaträkning i årsredovisning, avser förbrukade medel. bedömer LV:s myndighetsledning att verksamheten kommer att kräva cirka 654 egna och inhyrda helårsarbets- krafter. Detta speglar en viss faktisk ökning . Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) inrät- tades . Uppgifter från och för särskilt utbildningsstöd fördes över till Handisam. 17 Förordning (2007:1205) med instruktion för . Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn Handisam har som övergripande uppgifter att samordna arbetet inom funktionshindersområdet samt främja ett strategiskt och effektivt genomförande av den nationella funktionshinders- politiken. Inom ramen för dessa uppgifter har Handisam en rad särskilda uppgifter, exempelvis ta fram åtgärder för att komma till rätta med problem inom området, bevaka internationella utveck- lingen, bidra till kunskapsutveckling och utveckla metoder för att integrera funktionshindersperspektivet i processer och organisa- tioner.18 Källa: Resultaträkning i årsredovisning, avser förbrukade medel. Övriga intäkter består till av bidrag (Nationellt processtöd, , , ). bedömer Handisams myndighetsledning att verksamheten kommer att kräva cirka 41 egna och inhyrda helårsarbetskrafter. Detta speglar inte någon faktisk förändring i förhållande till 2010, utan enbart att bedömningen avser både egna och inhyrda årsarbetskrafter. Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () har till uppgift att skapa en hög kvalitet i den internationella adoptions- verksamheten i . ansvarar för uppgifter enligt flera lagar och förordningar19 samt fördelar statsbidrag till organisa- tioner. ska beakta samt övervaka de svenska auktoriserade sammanslutningarnas arbete med inter- nationell adoptionsförmedling, följa den internationella utveck- 18Förordning (2007:1134) med instruktion för Myndigheten för handikappolitisk sam- ordning. 19Lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner, lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling, förordningen (1976:834) om prövning av utländskt beslut om adop- tion. Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn lingen, informera myndigheter och organisationer m.fl. samt får förhandla med myndigheter och organisationer i andra länder.20 Källa: Resultaträkning i årsredovisning, avser förbrukade medel. bedömer MIAs myndighetsledning att verksamheten kommer att kräva cirka 12 egna och inhyrda helårsarbetskrafter. Myndigheten för vårdanalys (Vårdanalys) Myndigheten för vårdanalys (Vårdanalys) bildades . Vårdanalys har i uppgift att ur ett patient-, brukar och medborgarperspektiv följa upp och analysera verksamheter och förhållanden inom hälso- och sjukvård, tandvård samt i gränssnittet mellan vård och omsorg. Mer specifikt har Vårdanalys i uppgift att, bland andra, följa upp och analysera vårdens och omsorgens funk- tionssätt, effektivitetsgranska statliga verksamheter samt utvärdera information om vården och omsorgen som lämnas till den enskilde.21 Vårdanalys är under uppbyggnad och har i regleringsbrevet för tilldelats . Enligt planerna kommer anslagsnivån att ligga på . bedömer Vårdanalys myndighetsledning att verk- samheten kommer att kräva cirka 26 egna och inhyrda års- arbetskrafter. 20Förordning (2007:1020) med instruktion för Myndigheten för internationella adop- tionsfrågor. 21Förordning (2010:1385) med instruktion för Myndigheten för vårdanalys. Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn allmänna uppgifter är sammanfattningsvis: genom kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning främja befolkningens skydd mot sjukdomar inom smittskyddsområdet svara för uppföljning, utvärdering och metodutveckling samt kunskapsuppbyggnad på vetenskaplig grund, förse regeringen, och övriga myndigheter med kunskap samt förmedla kunskap till berörda inom hälso- och sjukvård, vård samt andra berörda. Därutöver har SMI särskilda uppgifter bland annat inom krisbered- skap, området hiv/aids, smittutbrott och internationellt samarbete.22 Källa: Resultaträkning i årsredovisning, avser förbrukade medel. 1 Övriga intäkter bestod av avgifter och andra ersättningar (53 953 tkr), bidrag (75 185 tkr) och finansiella intäkter (315 tkr). bedömer SMIs myndighetsledning att verksamheten kommer att kräva cirka 250 egna och inhyrda helårsarbets- krafter. Detta speglar en viss faktisk minskning , främst till följd av förändringar . (SoS) är förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör hälso- och sjukvård, tandvård, hälsoskydd, smittskydd, social- tjänst, stöd och service till vissa funktionshindrade samt frågor om alkohol och missbruksmedel. SoS ska verka för en god hälsa och social välfärd samt för stödinsatser, omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen. SoS har inom ramen för sitt övergripande uppdrag tre uppgifter: bygga upp och sprida kunskap, regelgivning och tillsyn. Därutöver finns ett antal övriga uppgifter avseende samordning bl.a. för 22 Förordning (2010:604) med instruktion för . Statens styrning och uppgifter inom vård- och omsorgssektorn insatser för barn, krisberedskap och smittskydd, erkännande av yrkeskvalifikationer samt statsbidrag.23 Källa: Resultaträkning i årsredovisning, avser förbrukade medel. bedömer SoSs myndighetsledning att verksamheten kommer att kräva cirka 1230 egna och inhyrda helårs- arbetskrafter. Detta speglar en betydande faktisk ökning , främst till följd av två utvidgningar av uppdraget; över- tagandet av tillsynen inom socialtjänstområdet samt över- tagandet av huvuddelen av HSANs arbetsuppgifter.