sou · H0B359 · 2012-09-11 00:00:00 — 7 § De avgiftsmedel som tar emot ska föras över till ett räntebärande konto vid (rundradiokontot). Preliminära avgifter ska föras över till kontot med ett belopp som motsvarar storleken av de avgifter som bestämts i beslut om slutlig skatt enligt 56 kap. 6 § skatteförfarandelagen (2011:1244) året före beskattningsåret med en uppräkningsfaktor som svarar mot den procentuella förändringen av prisbasbeloppet mellan andra året före beskattningsåret och beskattningsåret. De preliminära avgifterna ska föras över till kontot med en tolftedel . Om det belopp som ska föras över inte är uträknat vid överförings- tillfällena , ska samma belopp som fördes över föregående år föras över. Om något av de belopp som fördes över inte motsvarar en tolftedel av beloppet som ska föras över ska beloppet för mars månad jämkas. En avräkning av de preliminära avgifterna ska göras mot de avgifter som faktiskt har fått in enligt beslut om slutlig skatt året då de preliminära avgifterna fördes över. En slutlig reglering av de preliminära avgifterna mot de slut- liga avgifterna ska göras senast andra året då de preliminära avgifterna fördes över. Kammarkollegiet ska svara för förvaltningen av avgiftsmedlen. Utbetalning av avgiftsmedel till verksamheten 8 § Kammarkollegiet ska svara för att utbetalningarna av avgifts- medlen till sådan verksamhet som avses i 1 § stämmer överens med tilldelning av avgiftsmedel och med de utbetalnings- och kompensationsregler som riksdag och regering beslutar om. 1.Denna lag träder i kraft då lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst upphör att gälla. 2.För beskattningsåren 2014 och 2015 ska vid tillämpningen av 7 §, som preliminära avgifter föras över ett belopp som motsvarar av de sammanlagda beskattningsbara förvärvsinkomster som enligt beslut om slutlig skatt enligt 56 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244) fastställts och begränsats enligt bestämmelserna i 4 §. Beräkningen ska bara göras för de som enligt 2 § anses som avgiftsskyldiga. 3.Den gamla lagen gäller fortfarande i fråga om skyldighet att betala radio- och tv-avgift för tiden före . Efter det att Radiotjänst i avvecklats ska vad som anges i lagen om Radiotjänst i i stället avse Kammar- kollegiet. 4.Ärenden enligt den gamla lagen som inte ännu är avgjorda när Radiotjänst i avvecklas ska överlämnas till Kammarkollegiet. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs att 12 kap. 3 §, 29 kap. 1 §, 55 kap. 8 § samt 56 kap. 3 och 6 §§ skatteförfarandelagen (2011:1244) ska ha följande lydelse. De allmänna skattetabellerna ska grundas på att 1.inkomsten är oförändrad under kalenderåret, 2.mottagaren bara kommer att beskattas för den inkomst som anges i tabellen, 3.mottagaren inte ska betala någon annan skatt eller avgift än a)inkomstskatt, b)statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster, c)begravningsavgift enligt begravningslagen (1990:1144), (1994:1744) om allmän pensions- e) avgift som avses i lagen (1999:291) om avgift till registrerat registrerat trossamfund, och finansiering av radio och tv i 4.mottagaren inte kommer att medges något annat avdrag än grundavdrag vid beskattningen, och 5.mottagaren kommer att medges skattereduktion för allmän pensionsavgift och arbetsinkomst enligt 67 kap. 4–9 §§ inkomst- skattelagen (1999:1229). Tabellerna ska också ange skatteavdraget för 1.den som inte är skyldig att betala allmän pensionsavgift enligt 67 kap. 4 § inkomstskattelagen, och 2.den som inte har rätt till skattereduktion för arbetsinkomst enligt 67 kap. 5–9 §§ inkomstskattelagen. 1 §1 Inkomstdeklaration ska lämnas till ledning för 1. bestämmande av underlag för att ta ut skatt eller avgift enligt a)inkomstskattelagen (1999:1229), b)lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, c)2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvs- inkomster, d)lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel i de fall som avses i 2 § första stycket 1–4 och 6–10 den lagen, e)lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, f)lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift, g) 2 § lagen (1994:1920) om g) 2 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, och h) lagen (2007:1398) om kom- h) lagen (2007:1398) om kom- munal fastighetsavgift, och i) lagen (2013:000) om finansi- ering av radio och tv i allmän- 2. bestämmande av underlag för att ta ut egenavgifter enligt 3 kap. socialavgiftslagen (2000:980), 3.bestämmande av skattereduktion, samt 4.beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt 59 kap. socialförsäkringsbalken. Tillämplig skattetabell ska bestämmas med ledning av 1. den skattesats som för beskattningsåret gäller för den fysiska personen i hemortskommunen, fysiska personen enligt begrav- fysiska personen enligt begrav- ningslagen (1990:1144), om den ningslagen (1990:1144), om den inte ingår i avgiftssatsen enligt inte ingår i avgiftssatsen enligt 1 Senaste lydelse 2011:1289. fysiska personen enligt de upp- gifter som har lämnats av ett tros- samfund enligt lagen (1999:291) om avgift till registrerat tros- samfund. fysiska personen enligt de upp- gifter som har lämnats av ett tros- samfund enligt lagen (1999:291) om avgift till registrerat tros- samfund, och 4. den avgiftssats som för beskattningsåret gäller för den fysiska personen enligt lagen (2013:000) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. I beslut om slutlig skatt ska fastställa underlaget för att ta ut skatt eller avgift enligt 1.inkomstskattelagen (1999:1229), 2.lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 3.lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel i fall som avses i 2 § första stycket 1–4 och 6–10 den lagen, 4.lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, 5.lagen (1994:1744) om all- män pensionsavgift, och 6.lagen (2007:1398) om kom- munal fastighetsavgift. Lydelse enligt SFS 2012:136 5.lagen (1994:1744) om all- män pensionsavgift, 6.lagen (2007:1398) om kom- munal fastighetsavgift, och 7.lagen (2013:000) om finansiering av radio och tv i all- mänhetens tjänst. I beslut om slutlig skatt ska även bestämma stor- leken på följande skatter och avgifter: 1.skatt och avgift på de underlag som avses i 3 §, 2.skatt enligt 2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, 3.begravningsavgift enligt begravningslagen (1990:1144), 4.avgift enligt 2 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, 2 Senaste lydelse 2011:1289. 5.avgift enligt lagen (1999:291) om avgift till registrerat tros- samfund, och 6.egenavgifter enligt 3 kap. socialavgiftslagen (2000:980). 5.avgift enligt lagen (1999:291) om avgift till registrerat tros- samfund, 6.egenavgifter enligt 3 kap. socialavgiftslagen (2000:980), och 7.radio- och tv-avgift enligt lagen (2013:000) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) dels att 29 kap. 4 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 29 kap. 4 § ska utgå. Sekretess gäller i ärende som avser radio- och TV-avgift för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om upp- giften röjs. För uppgift i en allmän hand- ling gäller sekretessen i högst . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter i ärenden som avser radio- och tv-avgift för tiden före . 3 Senaste lydelse 2009:1270. lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3 §, 5 kap. 12 §, 9 kap. 2 § och 11 kap. 1 § radio- och tv-lagen (2010:696) ska ha följande lydelse. Regeringen ger tillstånd att sända tv och sökbar text-tv om sända tv och sökbar text-tv om eras med radio- och tv-avgiften eras med radio- och tv-avgiften enligt lagen (1989:41) om finansi- enligt lagen (2013:000) om finansi- ering av radio och TV i all- ering av radio och tv i allmänhetens för radio och tv ger tillstånd i och tv ger tillstånd i övriga fall. En leverantör av medie- En leverantör av medie- tjänster som tillhandahåller tv- tjänster som tillhandahåller tv- sändning, beställ-tv eller sökbar sändning, beställ-tv eller sökbar text-tv på något annat sätt än text-tv på något annat sätt än genom tråd ska utforma tjänsten genom tråd ska utforma tjänsten på ett sådant sätt att den blir till- på ett sådant sätt att den blir till- gänglig för personer med funk- gänglig för personer med funk- tionsnedsättning genom textning, tolkning, uppläst text eller lik- ning, tolkning, uppläst text eller Det ska göras i Det ska göras i den omfattning som beslutas av den omfattning som beslutas av finansieras med radio- och tv- finansieras med radio- och tv- avgift enligt lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst, och av allmänhetens tjänst, och av Myndigheten för radio och tv i Myndigheten för radio och tv i Ett sådant beslut ska Ett sådant beslut ska Vid bestämmande av hur och i vilken omfattning tjänsten ska göras tillgänglig för personer med funktionsnedsättning ska leverantörens finansiella förutsättningar och den tekniska utveck- lingen av tillgänglighetstjänster beaktas. omfattar inte fler än fyra program- omfattar inte fler än fyra program- tjänster som sänds av en tjänster som sänds av en finansieras med radio- och tv- finansieras med radio- och tv- avgiften enligt lagen (2013:000) om finansiering av radio och TV om finansiering av radio och tv i i allmänhetens tjänst. Tillstånd att sända ljudradio- Tillstånd att sända ljudradio- program meddelas av regeringen program meddelas av regeringen finansieras med radio- och tv- finansieras med radio- och tv- avgiften enligt lagen (2013:000) om finansiering av radio och TV om finansiering av radio och tv i i allmänhetens tjänst. sända ljudradio till utlandet. sända ljudradio till utlandet. Myndigheten för radio och tv får ge tillstånd att sända ljudradio som inte är när- radio eller kommersiell radio. Myndigheten får besluta att 14 och 15 kap. inte ska tillämpas på sändningar som sker med stöd av ett sådant tillstånd. Om det finns särskilda skäl, får regeringen ge tillstånd att sända ljudradio i lokala sändningar som inte uppfyller kraven för närradio eller kommersiell radio. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3 § och 8 kap. 7 § social- tjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelse. Försörjningsstöd lämnas för skäliga kostnader för 1. livsmedel, kläder och skor, 1. livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, förbruknings- lek och fritid, förbruknings- varor, hälsa och hygien samt varor, hälsa och hygien samt dagstidning, telefon och radio- dagstidning och telefon, 2. boende, hushållsel, arbetsresor, hemförsäkring samt medlem- skap i fackförening och arbetslöshetskassa. Skäliga kostnader enligt första stycket 1 ska i enlighet med vad regeringen närmare föreskriver beräknas enligt en för hela riket gällande norm (riksnorm) på grundval av officiella prisunder- sökningar av olika hushållstypers baskonsumtion. Om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl, ska socialnämnden dock beräkna dessa kostnader till en högre nivå. Nämnden får också i ett enskilt fall beräkna kostnaderna till en lägre nivå, om det finns särskilda skäl för detta. Kommunen ska bestämma den enskildes förbehållsbelopp genom att beräkna den enskildes levnadskostnader, utom boende- kostnaden, med ledning av ett minimibelopp. Boendekostnaden ska beräknas för sig och läggas till minimibeloppet. För sådan boende- kostnad som anges i 5 § ska dock inget förbehåll göras. Minimibeloppet ska, om inte annat följer av 8 §, alltid utgöra lägst en tolftedel av 1,3546 gånger prisbasbeloppet för ensamstående, eller 4Senaste lydelse 2009:1233. 5Senaste lydelse 2009:1233. 1,1446 gånger prisbasbeloppet för var och en av samman- levande makar och sambor. stycket ska täcka normal- stycket ska täcka normal- kostnader för livsmedel, kläder, kostnader för livsmedel, kläder, skor, fritid, hygien, dagstidning, skor, fritid, hygien, dagstidning, telefon, radio- och TV-avgift, hemförsäkring, öppen hälso- och hälso- och sjukvård, tandvård, sjukvård, tandvård, hushållsel, förbrukningsvaror, resor, möbler, resor, möbler, husgeråd och läke- husgeråd och läkemedel. Denna lag träder i kraft . Den nuvarande tillståndsperioden för programföretagen (), () och () löper –. Vårt uppdrag har varit att analysera förutsättningarna för radio och tv i allmänhetens tjänst och lämna förslag till de för- ändringar som behövs inför nästa tillståndsperiod som inleds . Uppdraget har bl.a. omfattat frågor om utformningen av program- företagens uppdrag, samarbete och konkurrens, finansieringsformer och ekonomiska ramar, styrning, reglering och uppföljning, samt distribution och digitalisering. Direktiven återfinns i bilaga 1. Villkoren för radio och tv i allmänhetens tjänst har utretts ett fler- tal gånger med viss regelbundenhet. Senast var 2008 då utredaren lämnade betänkandet Kontinuitet och förändring (SOU 2008:64). En utgångspunkt i vårt utrednings- arbete har varit att så långt som möjligt använda befintligt, tillgäng- ligt material i faktainsamlingen, vilket också är vad som förutsatts i direktiven. har träffat SR:s, SVT:s och UR:s verkställande ledningar och däremellan har hela eller delar av sekretariatet, ibland tillsammans med kommitténs ordförande, haft ett stort antal möten med olika representanter för de tre bolagen. Vi har samrått med ett stort antal myndigheter, aktörer på medie- området och intresseorganisationer och vi har genomfört en hearing med representanter från funktionshindersrörelsen. Vi har genomfört fyra studieresor till andra länder. Hela kom- mittén var i för att träffa det finländska och . Därutöver har delar av sekretariatet besökt för möten med BBC, , ITV, Ofcom och Ministeriet för kultur, media och idrott, för möten med Nordvision, och samt för möten med bl.a. , , P4 och Medietilsynet. besökte kommitténs ordförande i . I samband med det träffade delar av sekretariatet de samiskspråkiga redaktionerna på och . besökte delar av sekretariatet SR:s vetenskapsredaktion i och . Därutöver har sekretariatet deltagit på ett flertal seminarier, studiebesök och konferenser, däribland i . I enlighet med direktiven har en referensgrupp med repre- sentanter för samtliga riksdagspartier knutits till kommittén. Kom- mittén och referensgruppen har sammanträtt . Referensgruppen har informerats om kommitténs arbete och beretts tillfälle att lämna synpunkter. En källförteckning återfinns i slutet av betänkandet. Vid sidan av de källor som anges i förteckningen bygger betänkandet på en rad uppgifter som har inhämtats i särskild ordning. Dessa återfinns i kommitténs diarium. I den svenska mediedebatten har begreppet public service kommit att bli liktydigt med radio och tv i allmänhetens tjänst. Begreppet finns också upptaget i . I betänk- andet används därför public service i betydelsen radio och tv i all- mänhetens tjänst. Betänkandet är uppdelat i 14 kapitel. I kapitel 2 redogör vi kort- fattat för den europeiska mediepolitiska kontexten och några av de grundläggande värderingar vi har när det gäller public service i . Syftet är att tidigt ge en övergripande ram och förståelse för de överväganden, bedömningar och förslag som presenteras . I kapitel 3 gör vi en analys av hur förutsättningarna för olika aktörer inom tv och radio har förändrats, vilket innehåll dessa aktörer erbjuder och hur utbudet konsumeras. I kapitlet redogör vi också för vilka effekter internets ökade betydelse har för kon- kurrenssituationen och för de olika aktörernas intäktsmöjligheter. I kapitel 4 lämnar vi förslag på hur programföretagens uppdrag bör utformas på ett mer övergripande plan och hur uppdraget för och tv att granska om program- företagen uppfyller uppdraget i allmänhetens tjänst bör förtydligas. Därefter går vi in på de innehållsmässiga aspekter av program- företagens uppdrag som nämns särskilt i direktiven: det utvidgade kulturuppdraget, det nordiska samarbetet, SVT:s roll i svensk film- produktion, utbildning och folkbildning, programverksamhet för språkliga och etniska minoriteter samt det s.k. speglingskravet. Även frågan om programföretagens arkiv liksom frågan om till- ståndsperiodens längd behandlas i detta kapitel. I kapitel 5 överväger vi hur det breda och varierade utbudet på bästa sätt når publiken. Vi kartlägger programföretagens insatser för att förbättra utbudets tillgänglighet för personer med funk- tionsnedsättning och tar ställning till hur tillgängligheten fortsatt kan förbättras. I kapitel 6 analyserar vi olika finansierings- och uppbörds- modeller och föreslår en modell som – med bevarad hög legitimitet hos medborgarna och största möjliga oberoende och frihet från politisk styrning för programföretagen – ger en trygg, förutsägbar och stabil finansiering. I kapitel 7 föreslår vi hur besluten om medelstilldelningen till programföretagen bör tas. Vi tar också ställning till hur de eko- nomiska ramarna för programföretagens verksamhet bör se ut under kommande tillståndsperiod samt överväger om det finns skäl att förändra bolagens roll och uppdrag när det gäller samarbetet mellan de tre bolagen. I kapitel 8 kartlägger vi programföretagens användande av olika produktionsformer som ett led i deras arbete att uppnå en mång- fald i programproduktionen. Vi gör bedömningar kring program- företagens beställarroll gentemot externa producenter, kring omfatt- ningen av den externa produktionen och om det är lämpligt att utläggningarna på externa producenter regleras ytterligare. Vi lämnar även förslag på hur konkurrensneutraliteten kan öka mellan intern och extern produktion. I kapitel 9 bedömer vi om nuvarande regleringsform är ända- målsenlig. Vi bedömer också frågor kring för , och AB:s () roll och arbetssätt, t.ex. när det gäller ägarstyrning, och tillsättning av ledamöter i stiftelsens styrelse. Vi kartlägger vidare sidoverksamheten och lämnar förslag på hur den kan regleras tydligare. I kapitel 10 föreslår vi hur öppenheten kan ökas när det gäller redovisning av programföretagens ekonomi och resultat. Vi lämnar också förslag på hur öppenheten kan öka när det gäller redovisning av intäkter vid sidan av allmänna medel och samarbeten med andra aktörer. Vidare föreslår vi hur oberoendet från kommersiella aktörer kan stärkas ytterligare och utvärderar de nya regler för indirekt sponsring som infördes . I kapitel 11 tar vi ställning till en övergång från FM till digital- radio. Vi lämnar förslag på hur en sådan övergång kan genomföras och hur SR:s och UR:s kostnader kan finansieras. Vidare uttalar vi oss om SR:s roll i digitaliseringsprocessen. I kapitel 12 behandlas frågor kring införandet av den nya lagen om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. I kapitel 13 görs en redovisning av de konsekvenser av förslagen som anges i kommittéförordningen (1998:1474). I kapitel 14 återfinns en författningskommentar. 2 Public service och framtiden Det monopol för radiosändningar och senare tv-sändningar, som inleddes i och med etablerandet av AB Radiotjänst 1925, varade i mer än ett halvt sekel. De tekniska lösningar som fanns vid starten innebar ett begränsat utrymme för olika kanaler att sända i mark- nät. Detta bidrog till att det behövdes tillstånd att sända radio, och sedermera tv, och för att säkerställa att det fanns medier till nytta för allmänheten gavs tillstånden till Radiotjänst. Det första avtalet mellan staten och Radiotjänst innehöll bl.a. krav på att program- men skulle vara av växlande art, skänka god förströelse, hållas på en hög ideell, kulturell och konstnärlig nivå samt vara präglade av vederhäftighet, saklighet och opartiskhet. Vidare skulle verksam- heten bedrivas så att folkupplysningen och folkbildningsarbetet främjades (SOU 2005:1 s. 51). började de europeiska mediesystemen att för- ändras, bl.a. på grund av nya, mer marknadsliberala idéströmningar och den tekniska utvecklingen med satellit- och kabel-tv (Gripsrud 2010, Papathanassopoulos och Negrine 2011). utmanades även det svenska radio- och tv-monopolet av satellit- sändningar från utlandet som riktade sig till den svenska publiken. Satellitsända kanaler distribuerades via kabel-tv-nät och antalet till- gängliga kanaler ökade för många hushåll. Genombrottet för de satellitsända tv-kanalerna innebar att tv-landskapet förändrades. fick (TV4) sändningstillstånd för rikstäckande marksändningar. Sändningstillståndet innebar vissa public service- liknande förpliktelser såsom att sändningsrätten skulle utövas opartiskt och sakligt samt att rätten att sända reklam inte var oin- skränkt. TV4 växte snabbt och blev 1994 största tv-kanal. Antalet kanaler ökade snabbt . fick också SR konkurrens av en rad privata lokal- radiostationer. Kommersiell radio infördes , men hade flera etableringsförsök misslyckats. Public service och framtiden inlemmades ofta i olika former av nätverk och för en stor del av tillståndshavarna gällde att de egna sändningarna var obetydliga och att de kom att få en osjälvständig ställning såväl redaktionellt som ägarmässigt. Korsägande och ägarkoncentration kom att karaktärisera flera av nätverken (SOU 1996:176 s. 47) och branschen konsolider- ades med få nätverk (SOU 1999:14 s. 142). har stora delar av befolkningen endast tillgång till två kommersiella radiostationer via marksändningar. De två helt dominerande aktörerna är MTG Radio och SBS Radio. Via internet har allmänheten dessutom tillgång till ett mycket stort internationellt utbud. befinner vi oss i vad som ibland brukar benämnas en multi- medial tid (Murdock 2000, Jakubowicz 2010 samt Nord och Grusell 2012). Genom ett ökat utbud av tjänster över internet, nya möjlig- heter att producera och tillgängliggöra media samt ändrade konsum- tionsmönster förändras rollfördelningen mellan olika aktörer på mediemarknaden . har framför allt tre olika typer av förändringar inträffat. För det första har radio och framför allt tv övergått till digital teknik både när det gäller produktion och distribution. Nya kanaler har kunnat etableras både i marknätet och via andra distributionsplattformar. För det andra har helt nya medie- plattformar utvecklats där traditionell tv- och radioverksamhet kon- vergerar med andra typer av media. Många medieföretag använder sig av både text, ljud och bild, om än i olika omfattning. För det tredje har helt nya tjänster utvecklats. Den här utvecklingen gör också att allmänheten till viss del använder medierna på ett annat sätt . Mediekonsumtion över internet, eller andra former av tjänster via infrastrukurer som möjliggör dubbelriktad kommunikation, ger möjlighet till inter- aktion. Detta gör inte marknät. Man behöver inte längre nöja sig med att passivt ta emot det man tittar och lyssnar på utan man kan direkt bli en del av utbudet genom att skicka frågor, synpunkter, inlägg eller tips. kan man också i ökad utsträckning bestämma när, var och hur man vill titta eller lyssna på ett visst utbud. Vårt uppdrag har varit att analysera förutsättningarna för radio och tv i allmänhetens tjänst och lämna förslag till de förändringar som behöver göras inför den tillståndsperiod som inleds . Nedan redogör vi kortfattat för det europeiska mediepolitiska sammanhanget och några av de grundläggande värderingar vi har när det gäller public service i . Syftet är att tidigt ge en över- Public service och framtiden gripande ram och förståelse för de överväganden, bedömningar och förslag som presenteras senare i betänkandet. I den europeiska debatten om den roll public service bör ha i det nya medielandskapet kan man identifiera två ytterligheter: de som anser att public service primärt ska göra det som kommersiella aktörer inte gör (market failure) och de som anser att public service har ett demokratiskt, socialt och kulturellt värde i sig.