sou · H0B385 · 2012-12-19 00:00:00 — Sker inte det, kommer möjligheterna även fortsatt att vara ytterst begränsade att agera mot brottsgrupperingar som har beväpnat sig eller är i färd med att beväpna sig. Det blir svårt att i längden upprätthålla möjligheterna till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, om domstolarna är alltför restriktiva med att döma till strängare straff, även i de fall det handlar om ansenliga vapeninnehav vars enda syfte är att vapnen 16 Enligt vore den rimligaste lösningen att grova vapenbrott gavs ett straffminimum fängelse. Behovet av tvångsmedlet – bakgrund och behovsbeskrivningar ska komma till användning vid allvarliga brott. En utveckling där hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation skulle komma att uteslutas kommer att ha som effekt att sådan brottslighet blir ytterst svårupptäckt och än mer svårbeivrad; i vart fall intill den stund då de olovliga vapnen kommit till brottslig användning. Då är det väl sent. I avsaknad av sådana straffskärpningar som nämnts ovan är det sålunda rimligt att grovt vapenbrott förs upp som ett särskilt angivet brott vid vilket hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation får ske. Exempel på nytta av hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation Det är svårt att specifikt konkretisera i vilka fall hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation skulle vara till nytta, men följande exempel kan ges på fall där utredningen hade nytta av tvångsmedlet vid misstankar om grov vapensmuggling. En försändelse från utlandet stoppades av tullen. Försändelsen visade sig innehålla två automatvapen. Tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation meddelades, med brottsmisstanken grov smuggling, och det kunde klarläggas att avsändaren i utlandet ringde upp mottagaren för att berätta att paketet var på väg. Ett tips kom in om att fyra personer skulle köra till för att hämta ett stort antal pistoler. Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation beviljades på brottsmisstanken grov smuggling. Sällskapet körde i två bilar. Den ena bilen tog sig igenom tullen i medan den andra bilen stoppades och tullen träffade på fyrtio pistoler. Genom avlyssningen kunde det bevisas att alla fyra utfört smugglingen gemensamt och i samförstånd. De inblandade dömdes för grov smuggling till fängelse i fyra år.17 Två hovrättsdomar kan vidare anges som exempel på fall där hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation erhållits mot grova vapenbrott med tillämpning av straffvärdeventilen (dvs. med åberopande av ett förväntat straffvärde överstigande fängelse ). Det ena fallet avsåg innehav i överlåtelsesyfte av en automat- 17 Straffmaximum för detta brott är fängelse . Man kan enligt åklagarna fråga sig varför inte straffmaximum för grovt vapenbrott också är . Sannolikt är det så att om pistolerna tagits i , utan att smugglingsbrott kunnat bevisas, så hade ett innehav av pistolerna inte renderat ett fyraårigt fängelsestraff för grovt vapenbrott. Behovet av tvångsmedlet – bakgrund och behovsbeskrivningar karbin, två pistoler, tre ljuddämpare och ammunition, det andra avsåg innehav av fyra automatkarbiner. Inget av brotten hade kunnat upptäckas och beivras utan avlyssningen. Avlysningen åberopades som bevisning vid huvudförhandlingarna i båda fallen. Fällande domar erhölls avseende de nämnda gärningarna. Det bör dock särskilt noteras att hovrätten i båda domarna fann att straffvärdet – i motsats till vad som antagits när tvångsmedelstillstånden meddelades – understeg fängelse två år.18 Organiserad brottslighet och handel med illegala vapen Grovt vapenbrott är ett brott som sällan återfinns utanför den organiserade brottsligheten. Att strängt beivra grova vapenbrott är sannolikt en av de bästa och mest förebyggande metoderna för att stävja allvarlig våldskriminalitet. Handeln med illegala vapen måste således i avsevärt högre omfattning kunna efterforskas och lagföras. En följd av den nu gällande lagstiftningen är att svensk polis efter tips från utländska kolleger om exempelvis en förestående transport inte kan bedriva en effektiv spaning med hjälp av hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation. I nationella sammanhang finns det exempel på att pågående avlyssningar avseende annan brottslighet kommit att ge information om pågående/förestående illegal handel med automatvapen. Avlyssningen har dock inte kunnat fullföljas i denna del eftersom den avlyssnade köparen gripits för andra brott och avlyssningen därför fått avbrytas. Det är heller inte så att denna typ av vapenbrott ofta begås i samband med annan brottslighet. Tvärtom, den olovliga handeln med vapen bland kriminella och inom den organiserade brottsligheten är i sig vanlig. Sådan handel är ett offerlöst brott. Det finns ingen som har anledning att anmäla brottet, än mindre vittna om sina iakttagelser. Beträffande detta brott finns därmed ett verkligt behov av hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, om man från lagstiftarens sida tycker att det är viktigt att bekämpa grova vapenbrott. 18 Se Hovrättens för domar i mål nr B 4626/11 och i mål nr B 4581/11. I det förra fallet dömde hovrätten de två tilltalade till fängelse och respektive och . I det senare fallet dömdes de två tilltalade till fängelse och (även narkotikabrott) respektive och (även dopningsbrott). Behovet av tvångsmedlet – bakgrund och behovsbeskrivningar Vissa förändringar bör ske av de straffrättsliga reglerna om grovt vapenbrott för att komma åt handeln med illegala vapen. Såväl den internationella som den nationella illegala handeln med handeldvapen och vapen framtagna för främst militärt bruk bör alltid anses som grovt brott, i vart fall när en organiserad bakomliggande verksamhet kan påvisas.19 Oavsett om illegal införsel av sådana vapen eller försök därtill kan straffas enligt smugglingslagen, finns också ett starkt behov att grova vapenbrott blir straffbara redan på försöks och förberedelsestadiet. Genom att göra försök och förberedelse till grovt vapenbrott straffbart skulle man dessutom kunna komma åt problematiken med att avgöra när ett vapen eller del därav blir ett föremål som faller in under vapenlagens bestämmelser. Vissa kriminella grupperingar sätter i system att skicka olika vapendelar, som i sig inte är tillståndspliktiga, till varandra. Slutresultatet, efter mottagandet av dessa olika paket, blir efter montering ett tillståndspliktigt vapen. Med nuvarande lagstiftning är tillverkningen av enkla automatvapen i kriminella kretsar svår att komma åt innan det finns ett fungerande vapen.20 4.4.3.2Andra allvarliga brott som bör kunna föranleda hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation Utpressning och olaga tvång Utpressning och olaga tvång som ligger rånfallen nära är brottstyper som liknar varandra och där hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation får anses behövas för ett framgångsrikt spanings- och utredningsarbete. Brotten begås ofta inom ramen för organiserad brottslighet. Brotten kan befinna sig på försöksstadiet och kommunikationerna sker ofta via telefon eller dator. Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation är av central betydelse i syfte att säkra bevisning rörande vilka som är gärnings- 19Internationella åklagarkammaren har anfört att vissa beteenden med olovliga vapen regelmässigt bör bedömas som grova, nämligen när vapnen är livsfarliga och inte har något lagligt användningsområde eller där det finns en risk för att vapnen ska användas i brottsligt syfte. 20Internationella åklagarkammaren har vidare anfört att all olovlig hantering av vapen borde vara kriminaliserad, efter mönster av narkotikastrafflagen, i vart fall när det handlar om brott som bedöms som grova. Sålunda skulle inte bara innehav omfattas, utan även överlåtelse, förvaring, transport, förmedling, betalning för, användning och bruk av vapen. Behovet av tvångsmedlet – bakgrund och behovsbeskrivningar män, om det finns någon anstiftare och om det finns någon medhjälpare som förvarar vapen eller andra hjälpmedel som senare kan komma att användas för att fullborda brottet eller verkställa alternativa hot. Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation kan också vara ett ovärderligt hjälpmedel att förhindra att utpressningen/tvånget fullbordas och leda till att man till följd av avlyssningen kan gripa gärningsmännen redan på försöksstadiet och sålunda minimera skadorna för målsäganden. För de ovan nämnda brottstyperna gäller att det oftast saknas stödbevisning p.g.a. att det är ovanligt att avlyssning kommer till användning. Orsaken till detta är att försöksstadiet ofta är långdraget och en straffvärdesbedömning måste göras om försöksbrottet når upp till minst tvåårsgränsen vilket är svårt med nuvarande påföljdspraxis. Här skulle hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation vara till stor hjälp. Människosmuggling och organiserande av sådan Människosmuggling och organiserande av sådan är brott som visat sig medföra stort mänskligt lidande för enskilda och stora och i det närmaste riskfria ekonomiska vinster för de kriminella. Även människosmuggling är – i motsats till vapenbrotten – straffbart på försöks- och förberedelsestadiet, men hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation får användas endast om straffvärdet för brottet kan antas överstiga . Med nuvarande påföljdstillämpning när det gäller icke fullbordade brott är det tveksamt om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation alls kan komma att tillämpas på brott som befinner sig på förberedelse- och försöksstadiet, vilket det finns ett stort behov av för att kunna komma till rätta med en tilltagande problematik på detta område (se vidare i avsnittet nedan). När människosmugglingsbrott kunnat antas vara så allvarliga att hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation enligt de nuvarande reglerna fått användas finns exempel på att tvångsmedlet varit mycket effektivt.21 21 har hänvisat till ett ärende om grovt organiserande av människosmuggling där information från tvångsmedlet var absolut avgörande för utredningen. Hovrätten meddelade en fällande dom och påföljden bestämdes för huvudmannen till fängelse (se Hovrättens för dom i mål nr B 4046-06). Behovet av tvångsmedlet – bakgrund och behovsbeskrivningar 4.4.3.3Brott avseende människosmuggling – en mer utförlig och konkretiserad redogörelse har i ett särskilt yttrande till utredningen lämnat en mer utförlig och konkret redogörelse för behovet av hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation vid grov människosmuggling och grovt organiserande av människosmuggling. Vi har alltså valt att återge denna redogörelse i dess helhet. Grov människosmuggling och grovt organiserande av människosmuggling är brott som förskyller fängelse 6 mån–. finns det sålunda möjlighet att få beslut om [hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation] endast om det finns skälig anledning att anta att brottet har en ett straffvärde överstigande . Med nuvarande praxis krävs det en omfattande brottslighet för att komma upp i ett så högt straffvärde. Eftersom människosmuggling inte är ett pågående brott utan bedöms varje resa för sig är det i stort sett omöjligt att få beslut om [hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation] för det brottet. Däremot finns det möjlighet i fall rörande grovt organiserande av människosmuggling som ju avser verksamheten i sig. Där krävs det emellertid en mycket omfattande verksamhet som pågått (åtminstone ) för att komma upp i ett så högt straffvärde. Det finns typiskt sett två varianter av människosmuggling. Den ena är den där någon hjälper en släkting att olovligen komma till genom att t.ex. låna ut ett pass. Den varianten har ett mycket lågt straffvärde och saknar intresse i detta sammanhang. Den andra varianten handlar om organiserad brottslighet där kriminella organisationer med hjälp av stulna eller förfalskade pass utnyttjar desperata människor runt i världen mot rejäl betalning. De ärenden som bedrivits vid internationella åklagarkammaren visar att det är vanligt att en smuggelresa till kostar men att den beroende på ursprungsland kan kosta ända . I ett par ärenden har man också hittat stora summor kontanter gömda, i ett ärende och mer än i ett annat. Det finns även exempel från på att man utnyttjar och lurar människor att betala uppåt för att en tågresa från eller till trots att personen i fråga redan är inne i Schengen och inte skulle behöva göra annat än att köpa en egen tågbiljett. Det har visat sig vara mycket komplicerat att komma åt denna form av brottslighet. Det handlar om en organiserad verksamhet där flera personer deltar. Man har mer eller mindre anställda personer som sköter olika delar av verksamheten, en ordnar pass, andra är ledsagare, en tredje köper biljetter o.s.v. Den som är organisatör kanske inte gör mycket annat än att förhandla priser och ta betalt. Traditionell spaning ger ofta inte resultat. Många aktiviteter äger av naturliga skäl inte rum i utan utomlands och det är mycket Behovet av tvångsmedlet – bakgrund och behovsbeskrivningar svårt att få snabb hjälp med sådana åtgärder i länder som t.ex. , , eller Yemen. Det går dessutom oftast inte att bara spana för att se vad som händer. Man kommer inte åt organisatörerna genom att titta på dem. I ett större ärende som bedrevs vid IÅK och Gränspolisen i lades det ner ett stort antal polistimmar på att spana på huvudmannen utan att man vid mer än något enstaka tillfälle såg något av intresse. Huvudmannen åkte till sin arbetsplats och telefonavlyssningen visade att verksamheten pågick för fullt via telefon. Spaningen visade emellertid inte annat än att han var på sin arbetsplats och pratade mycket i telefon. Det vanligaste är dessutom att de som smugglas inte är villiga att samarbeta med polisen och berätta om vad som hänt. Det krävs ofta att man kan påvisa samtal eller annan bevisning för att de ska välja att berätta. Många av de insmugglade är rädda för polisen och tror att de ska bli tillbakaskickade om de berättar. Det är inte heller ovanligt att de insmugglade är rädda för smugglaren och har fått order om att inte prata. De kan dessutom vara ekonomiskt beroende av smugglaren. Man ska betala tillbaka en skuld eller få hjälp med uppehället i . Slutligen kan det vara så att smugglaren ska se till att fler familjemedlemmar kommer till och därigenom har en hållhake på den smugglade. Att det finns möjligheter till legal anhöriginvandring är inget som smugglaren upplyser de smugglade om. Möjlighet till [hemlig övervakning av elektronisk kommunikation] finns ofta, värdet av dessa uppgifter har dock visat sig vara begränsade. har uppgifterna bara varit till nytta om man senare även har fått tillstånd till [hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation] och därigenom kunnat få insyn i vad de olika telefonnumren gäller. I ett par ärenden vid IÅK har man inhämtat telefonlistor för att försöka kartlägga grupperingar och försöka komma upp i ett straffvärde överstigande utan att det har gett resultat. Det finns självklart möjlighet att vidta andra åtgärder, t.ex. att försöka spåra pengarna, men det är inte alltid att pengaströmmarna går via kanaler som går att spåra. Man har även tittat på om man kan använda myndighetssamverkan, t.ex. , och , men utan resultat än så . Vid IÅK och tidigare IÅK har det drivits knappt tio ärenden där lagföring kunnat ske. I fyra av dessa har man haft telefonavlyssning som bevisning. Man har då kunnat lagföra ett större antal personer och kunnat bevisa omfattningen av verksamheten. I andra ärenden har man tvingats stanna vid lagföring av någon enstaka resa. I flera ärenden har vi tvingats konstatera att bevisningen inte räcker till [hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation]. Ett exempel är ett ärende där begärde övertagande av lagföring beträffande en person som stoppats med flera asylsökande i bilen och ytterligare en person i som skulle ha organiserat resan. Förundersökning inleddes i och det fanns även här indikationer på att det rörde sig om en omfattande organiserad verksamhet. Spaning, förhör och Behovet av tvångsmedlet – bakgrund och behovsbeskrivningar övriga utredningsåtgärder kunde emellertid inte bekräfta uppgifterna tillräckligt för att hemliga tvångsmedel kunde användas. Förundersökningen avslutades utan beslut om lagföring. Även andra ärenden vid IÅK har lagts ner eftersom det inte går att hitta hållbar bevisning utan telefonavlyssning på det sätt som beskrivits ovan. Gränspolisen i har upprättat 87 anmälningar angående människosmuggling. Det handlar ibland om inresande som stoppas med pass som inte tillhör dem. Av dessa har man arbetat aktivt med ca 20 ärenden som bedöms handla om organiserad brottslighet och där man har ytterligare information. Man har dessutom ett antal äldre ärenden där man försöker bedriva en effektiv förundersökning. Ofta har man information om konkreta inresor som ska ske men det är inte möjligt att profilera ut de insmugglade. Uppgifterna bekräftas först senare i samband med analys av asylprocessen. Ofta är det en ledsagare med och ibland kan denna lagföras. Man kommer emellertid inte åt organisatörerna av de skäl som angetts ovan utan verksamheten kan pågå ostört. Kontentan är att det är näst intill omöjligt utan [hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation] att visa att man har skälig misstanke om ett brott där straffvärdet överstiger och därigenom få [hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation]. Moment 22 med andra ord. På grund av detta drivs inga stora mål angående människosmuggling vid IÅK . Ärenden där någon grips vid gränspassagen med några asylsökande hanteras på vanlig kammare. Endast ärenden där man försöker nysta upp större organiserade nätverk hanteras vid kammaren. Ärenden där en person fastnar i tullen blir emellertid regelmässigt inte till mer än den inresan trots att det kan finnas uppgifter om att det pågår en större, organiserad verksamhet eftersom det inte räcker för att få hemliga tvångsmedel. Det finns sålunda ett behov av en ändring av lagstiftningen och möjligheterna att använda [hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation] när det gäller denna typ av brottslighet. Man kan tänka sig antingen en speciell lagstiftning för grov människosmuggling och grovt organiserande av människosmuggling eller en ändring av bestämmelserna så att man får möjlighet att se flera brott som en pågående, sammanhängande brottslighet där man bedömer straffvärdet utifrån brottsligheten som helhet, inte varje brott för sig. Den senare lösningen skulle också kunna tillämpas på annan organiserad brottslighet som t.ex. omfattande utpressning eller upprepade vapenbrott. Behovet av tvångsmedlet – bakgrund och behovsbeskrivningar Utredningens förfrågan har handlagts av . I svaret har konstaterats att i den brottsbekämpande verksamheten inte direkt berörs av de frågeställningar som utredningens uppdrag gäller (hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation vid vissa grova vapenbrott eller andra allvarliga brott). har dock anslutit till de synpunkter som framförts av och . När det gäller nuvarande straffsatser för grov smuggling av vapen jämfört med grovt vapenbrott, instämmer i att det inte framstår som rimligt att den maximala straffpåföljden för grovt vapenbrott understiger den maximala påföljden för grov smuggling av samma typ av vara, dvs. Oavsett brottsrubricering – grovt vapenbrott eller grov smuggling av vapen – bör straffpåföljden för grovt brott vara densamma. Hos har utredningens frågor besvarats av tre åklagare som är verksamma inom myndigheten samt två jurister från dess rättsenhet. De har framhållit följande. Vid handläggs sådana mål som anges i 2 § förordningen (2007:972) med instruktion för . I paragrafen finns dels en katalog över brott som handläggs vid myndigheten, dels mer allmänt hållna bestämmelser med innebörden att målets karaktär kan motivera att handlägger det. De brott som anges i brottskatalogen har inte i något fall en sådan straffskala att det är möjligt att använda hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation på den grunden att det för brottet inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . I stället kan den s.k. straffvärdeventilen användas. vill peka på två fall där utökade möjligheter till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation skulle kunna vara av stort värde. Det första av dessa rör brottsupplägg som omfattar flera grova ekonomiska brott, och det andra rör grova insiderbrott. Behovet av tvångsmedlet – bakgrund och behovsbeskrivningar 4.4.5.1Brottsupplägg som omfattar flera grova ekonomiska brott Grov ekonomisk brottslighet begås inte sällan inom ramen för den organiserade brottsligheten. avser utredningar brottsupplägg som omfattar flera olika brott. kan brotten begås i ett och samma bolag, och i andra fall innebär uppläggen att brotten begås i flera olika bolag för vilka samma person eller personer är straffrättsligt ansvariga. Som ett förenklat exempel kan nämnas att en person genom att i ett bolag dels bokföra osanna fakturor, dels lägga fakturorna till grund för oriktiga uppgifter i skattedeklarationer, kan göra sig skyldig till både grovt bokföringsbrott och grovt skattebrott. Ett annat exempel kan vara att ett bolag med latenta skulder avseende punktskatter avhänds egendom på ett sätt som aktualiserar ansvar för grov oredlighet mot borgenärer, och att bokföringsskyldigheten har eftersatts för att dölja brottet. Ett annat exempel kan vara att den brottsliga verksamheten, som en del av brottsplanen, flyttas från ett bolag till ett annat för att minska risken för upptäckt. I sådana brottsupplägg kan ofta många personer vara inblandade, alltifrån de centralt placerade huvudmännen för brottsligheten till mer perifera deltagare i form av bulvaner eller s.k. målvakter. När brottsuppläggen begås inom ramen för den organiserade brottsligheten tillkommer dessutom utredningssvårigheter på grund av de inblandades riskmedvetenhet m.m. Möjligheten till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation kan ofta vara av stor betydelse för framgång i dessa utredningar. För tillämpning av straffvärdeventilen krävs enligt gällande rätt att det kan antas att brottets straffvärde överstiger fängelse . anser att det i fall av brottsupplägg bör vara möjligt att tillämpa straffvärdeventilen på sådant sätt att hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation är möjlig när straffvärdet för den samlade grova brottsligheten överstiger fängelse i två år.22 Syftet med brottsupplägget är att åstadkomma ett skatteundan- 22 I det lagstiftningsärende genom vilket straffvärdeventilen infördes föreslog att ventilen skulle kunna användas även vid seriebrottslighet och att en bedömning då skulle göras av brottslighetens samlade straffvärde. Regeringen ansåg dock att detta skulle innebära att hemliga tvångsmedel skulle kunna användas för enskilda brott som har ett relativt blygsamt straffvärde och att förslaget, på grund av det integritetsintrång som användande av hemliga tvångsmedel innebär, inte borde genomföras (se prop. 2002/03:74 s. 34). framhåller att dess förslag skiljer sig från på så sätt att det inte är fråga om en serie av fristående brott (t.ex. stölder) utan ett brottsupplägg som omfattar flera grova brott. Behovet av tvångsmedlet – bakgrund och behovsbeskrivningar dragande, och bokföringsbrottet är ett medel för att dölja skattebrottet (jfr prop. 2004/05:69 s. 29). Det kan då vara svårt att skilja brotten från varandra, och ännu svårare att urskilja straffvärdet för de enskilda brotten i brottsupplägget. Förslagsvis skulle en reglering med denna utgångspunkt kunna utformas på sådant sätt att hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation får användas vid förundersökning angående en katalog av grova brott som ingår i ett brottsupplägg, om straffvärdet för denna samlade brottslighet överstiger . Ett förslag till brottskatalog skulle vara grov oredlighet mot borgenärer, 11 kap. 1 § tredje stycket , grovt bokföringsbrott, 11 kap. 5 § andra stycket , och grovt skattebrott, 4 § skattebrottslagen (1971:69). I sammanhanget kan också nämnas att penningtvättsutredning i sitt betänkande SOU 2012:12 föreslår en kriminalisering av penningtvätt.