sou · H0B328 · 2012-04-19 00:00:00 — Observera att inom vissa avtalsområden finns det begränsningar vad gäller möjligheten att uppbära tjänstepension och arbeta . För tjänstemän i privat sektor och anställda inom kom- mun och landsting gäller att man bara får ta ut sin tjänstepension om syftet är att man ska sluta arbeta i motsvarande utsträckning. Arbetsutbudsbegränsningen gäller i dessa fall vid uttag av den förmånsbestämda pensionen. De krav som då ställs på privatanställda tjänstemän är att personen inte uppbär arbetslös- hetsersättning, förvärvsarbetar under maximalt av veckan samt har för avsikt att bli en yngre pensionär, dvs. inte stå till arbetsmarknadens förfogande.26 För anställda inom kommuner och landsting gäller att tjänstepensionen kan tas ut partiellt motsvarande arbetstidsminskningen hos arbetsgivaren.27 Statligt anställda kan, rent teoretiskt, arbeta fulltid och ta ut sin pension . Observera dock att uttag av tjänstepension förutsätter att personen avgår från sin tjänst.28 Om personen därefter skulle återanställas inom staten omfattas inte personen av allmänt löne- och förmånsavtal (ALFA) vilket innebär bland annat att ingen kompletterande kollektiv- avtalad ersättning betalas ut vid sjukdom. 29 Återanställning innebär även att personen inte längre omfattas av PA03 enligt 2 § PA03, dvs. ingen ny tjänstepension tjänas in. på ekonomiskt utbyte av extra års arbete Födda åren 1938–1953 tillhör den s.k. övergångsgenerationen och omfattas av en särskild garantiregel. Regeln innebär att dessa kohorter från och med den månad de fyller kan få ett tillägg till sin tilläggspension. Dessa årskullar är garanterade att få ut lika 26http:// 27Pensionsåldersutredningens enkät till experter inom tjänstepensionsområdet. 28PA03 §§12 och 21. 29Pensionsåldersutredningens enkät till experter inom tjänstepensionsområdet. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? mycket i sammanlagd inkomstgrundad ålderspension som mot- svarar vad de har tjänat in i det gamla ATP-systemet till och med (G94-regeln). Garantitillägget motsvarar det belopp som krävs för att nå upp till den garanterade nivån. Garantitillägget börjar betalas ut tidigast . För att få möjlighet att erhålla särskilt garantitillägg krävs att personen haft höga inkomster . Därefter ska inkomsterna ha minskat relativt mycket. Om personen där- emot har haft fortsatt höga inkomster kommer pen- sionen i det nya pensionssystemet att överstiga den pension som ATP-systemet skulle ha genererat och därmed kommer inget särskilt garantitillägg att betalas ut.30 Denna garantiregel kan medföra att ett extra arbetsår i slutet av karriären inte alltid innebär en högre total pension. Om individens inkomstgrundade förmåner ökar på grund av extra års intjänande kan det innebära att garantitillägget minskar, vilket i sin tur leder till att den totala pensionen endast förändras marginellt eller inte alls. På det sättet försvagas ekonomiska drivkrafter att förlänga det förvärvsaktiva livet. G94-regeln innebär i praktiken att för individer som hade sina högsta inkomster kan pensionens storlek vara oförändrad av intjänande efter 65, vilket innebär en avsevärd försämring av det ekonomiska utbytet av extra års arbete. Det är svårt att entydigt säga vad nettoeffekten av att öka graden av förvärvsnivå blir för individer som tillhör övergångs- generationen. Födda 1948-1953, dvs. som omfattas av garantiregeln och som är var . Garanti- regeln är främst aktuell för dem som hade sina högsta inkomster , dvs. med varje ny årskull som omfattas av övergångs- regler och som närmar sig är det färre och färre vars pensionsutfall kommer att påverkas av garantiregeln. på ekonomiska drivkrafter att arbeta påpekade 2009 att den viktigaste åldern i pensionssammanhang, den när flertalet förvärvsarbetande väljer att ta ut den inkomstgrundade pensionen, strängt taget bara kan på- verkas med ekonomiska incitament eller genom förändrade värd- 30 ., , Flexibel pensionsålder, RFV Analyserar 2001:7. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? eringar bland löntagare och arbetsgivare.31 Detta då det numera saknas en formell pensionsålder i det allmänna pensionssystemet. Det är rimligt att anta att tjänstepensionernas påverkan på den enskildes pensionsbeslut beror på hur stor andel av den totala inkomsten efter pensioneringen som kommer från tjänstepen- sionen. I tabell 14.7 illustreras hur stor andel av den totala inkomst- en efter pensionering vid 61, 65 och utgörs av tjänste- pensionen för låg-, median- och höginkomsttagaren i våra typfall. Tjänstepension utgör ett viktigt komplement till den allmänna pensionen och därmed höjer den ekonomiska standarden för pensionärer. Ungefär en femtedel av låg- och median- inkomsttagarens pensionsinkomster och cirka hälften av hög- inkomsttagarens kommer från tjänstepensionen. Källa: typfallsmodell, egna typfallsberäkningar. För låg- och medianinkomsttagare, dvs. för typfall med inkomster understigande intjänandetaket uppgår tjänstepensionen till cirka 10–av bruttopensionen (allmän pension plus tjänste- pension) . För inkomster över taket är kompensa- tionsgraden högre enligt de förmånsbestämda tjänstepensions- avtalen ITP2, PA–03 och KAP-KL. Detta leder till att tjänste- pensionerna utgör av den totala bruttopensionen 31 ., Pensionsålder, , . Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Tjänstepensionernas konstruktion har därmed störst betydelse för höginkomsttagare vad gäller ekonomiskt utbyte av arbete jämfört med pensionering. Beräkningar som redovisas i detta avsnitt bygger på s.k. repre- sentativa löneprofiler för födda , dvs. en årskull som omfattas av övergångsregler i det allmänna pensionssystemet samt av de för- månsbestämda reglerna i de flesta tjänstepensionssystem. Tjänstepensionssystemen kommer dock i allt större utsträck- ning ha inslag av avgiftsbestämda system. Observera dock att för inkomster över intjänandetaket gäller de förmånsbaserade reglerna för offentligt anställda även enligt de nya avtalen. Det finns flertal påtagliga likheter mellan systemegenskaper hos ATP-systemet och de kollektivavtalade pensionerna. Både 30- årsregeln, formell pensionsålder, automatisk utbetalning av pension vid 65 samt begränsning av antalet intjänandeår finns kvar inom de flesta tjänstepensionssystemen. Vad gäller privatanställda arbetare () gäller de förmånsbaserade reglerna endast retroaktivt för tjänsteår . Detta innebär att omfattningen av de förmånsbaserade reglerna för denna grupp är försumbar. För offentligt anställda (PA03 och KAP-KL) gäller de förmånsbestämda reglerna tills vidare för anställda med inkomster över intjänandetaket. Sämre utbyte av arbete efter 65 jämfört med det allmänna systemet För samtliga avtalsområden (förutom för den del som är avgifts- bestämd för anställda inom KAP-KL) gäller att intjänande be- gränsas till vilket hänger samman med den formella pensionsåldern och med den åldern då tjänstepension börjar betalas ut. För privatanställda arbetare och tjänstemän krävs det en överenskommelse mellan arbetsgivaren och den anställde om premien ska betalas efter 65. För att tydligare beskriva effekterna av 65-årsgränsen inom tjänstepensionsreglerna har beräknats hur mycket bruttopensionen minskar eller ökar vid olika alternativa pensionsåldrar jämfört med pensionering vid . Förändringen har redovisats dels för de olika tjänstepensionsavtalen, dels för den allmänna ålderspensionen. Den totala effekten är således summan 32 För anställda inom staten även under taket för födda . För anställda inom kommun och landsting gäller förmånsbestämda regler även på intjänande under taket per . Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? av förändringen av den allmänna pensionen och tjänstepensionen. Analyserna visar att effekterna varierar påtagligt mellan alternativa pensionsåldrar och avtalsområden. För samtliga inkomstgrupper gäller att den totala pensionen påverkas minst vid tidigare uttag av pension för privatanställda tjänstemän.33 33 I bilaga 1 i påverkar tjänstepensioner äldres arbetsutbud redovisas hur löneprofiler för respektive inkomstgrupp har tagits fram. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Källa: typfallsmodell samt egna beräkningar. För privatanställda tjänstemän och anställda inom staten, två avtals- områden med liknande pensionsregler, ökar de totala pensionerna vid arbete till i stället för till 65 . Den allmänna pensionen ökar med . För höginkomsttagare ökar den totala pensionen med mellan medan den allmänna pensionen ökar vid uttag av pension . Reglerna för garantipension gör att för låginkomsttagare på- verkas den allmänna pensionen i större utsträckning av tidigare uttag och i mindre utsträckning av senareläggning av pensione- ringstidpunkten än tjänstepensionerna. Exempelvis ökar tjänste- pension med mellan om tjänstepensionen betalas ut i stället för , som den allmänna pensionen (inklusive ) ökar med . Detta trots att inget extra intjänande sker efter för samtliga avtalsområden, dock med undantag för KAP-KL. Obser- vera dock att för en låginkomsttagare försvinner skillnaden mellan olika avtalsområden vid beräkning av disponibel inkomst. Detta då högre tjänstepension medför att bostadstillägget sänks. Övergångsreglerna i det allmänna pensionssystemet innebär att en del av pensionen i typfallen beräknas enligt de förmånsbestämda reglerna i ATP. Övergångsreglerna gäller dock enbart intjänande fram till . Vid uppskjuten pension intjänas inkomst- och premiepension, vilket innebär att arbetsinkomster efter 65 leder till högre pensionsbehållning och därmed högre pension. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? För privatanställda tjänstemän som har en lägre avtalad34 pen- sionsålder än 65 gäller specialregler som inte ingår i de beräkningar Som gjorts här. För dessa personer är ersättningsnivån i tjänste- pensionerna mellan 61 och 65 så pass hög att det inte behövs tidigt uttag av allmän inkomstpension, se avsnitt 14.4.8.35 Tjänstepensionernas konstruktion innebär att det ekonomiska utbytet av uppskjuten pensionering är lägre än vad som gäller i det allmänna pensionssystemet. Betydelsen av detta är störst för hög- inkomsttagare, då tjänstepensionens andel av den totala inkomsten efter pensioneringen ökar med inkomstens storlek. Betydelsen av tjänstepensionen för den totala inkomsten efter pensioneringen ökar med inkomsten. Detta innebär att det samlade ekonomiska utbytet av fler år i arbete försvagas med högre inkomst. Ersättningsgrad vid olika pensionsåldrar Även om regler och bestämmelser i fråga om såväl allmänna pen- sioner som tjänstepensioner i stort sett har tydliga incitament till längre arbetsliv är det rimligt att anta att den enskildes beslut om pensionering främst styrs av hur den ekonomiska standarden påverkas vid olika alternativ. I följande typfallskalkyler analyseras därför ersättningsgraden, dvs. hur stor andel av den disponibla inkomsten som en person får behålla vid övergången från arbete till pension. Ju högre ersättningsgrad, desto mindre minskar den disponibla inkomsten och desto svagare blir de ekonomiska driv- krafterna att kvarstå i arbete. Ersättningsgraden beräknas utifrån disponibel inkomst före och efter pensioneringen, dvs. hänsyn tas till både skatteeffekten och effekten av skattefria transfereringar såsom bostadstillägg till pensionärer. Kalkylerna avser som tidigare låg-, median- och höginkomsttagare födda . Det är viktigt att vid beräkning av ersättningsgrader ta hänsyn till samtliga pensionsrelaterade förmåner. Inte minst för att det i förarbetena36 till pensionsreformen uttalas att det allmänna pen- sionssystemet inte ska stå för hela pensionsskyddet, utan ska tillsammans med tjänstepensionen utgöra en rimlig pension. 34Gäller vissa yrkesgrupper. 35Detta gäller inte för de som har gjort ett Alternativt ITP-val (s.k. 10-taggarval) eller de som tillhör ITP1. 36Prop.1993/94:250, s. 16. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Källa: typfallsmodell samt egna beräkningar. För låginkomsttagare är ersättningsgrader efter högre jämfört med tidigare redovisade bruttokompensationsgrader, bero- ende på effekten av bostadstilläggen till pensionärer. är ersättningsgraden något lägre än bruttokompensations- graden beroende på effekten av jobbskatteavdraget. Detta som innebär att skattesatsen vid förvärvsarbete är lägre än skattesatsen efter pensionering. För en låginkomsttagare är ersättningsgrader som högst vid 65 och vilken beror dels på åldersgränsen för ut- betalning av garantipension och bostadstillägg (BTP), dels på åldersgränsen för förhöjt grundavdrag till pensionärer. För den tredjedel av alla nybeviljade pensionärer, främst kvinnor, som har låga pensioner och uppbär garantipension och BTP lönar det sig dåligt att fortsätta att arbeta. Om en låginkomsttagare väljer att vara kvar i arbetslivet fram till minskar ersätt- ningsgraden till följd av att bostadstillägget blir lägre. Det utökade jobbskatteavdraget som gäller efter gör det relativt lönsamt att arbeta, dvs. höjer den disponibla inkomsten före pen- sioneringen, och resulterar i lägre ersättningsgrader efter Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? En lägre ersättningsgrad innebär därmed att personen för att kunna gå i pension vid den åldern avstår mer av livs- inkomsten vilket kan påverka arbetsutbudet positivt. För en medelinkomsttagare är ersättningsgrader utryckt som förändring av disponibel inkomst före och efter pensioneringen lägre jämfört med förändringen av bruttovärden. Detta beror fram- för allt på effekten av jobbskatteavdraget. Jobbskatteavdraget inne- bär att individen måste avstå från mer disponibel inkomst vid pensioneringen vilket påverkar ersättningsgrader. Källa: typfallsmodell samt egna beräkningar. Vid tidigt uttag av pension är ersättningsgrader som högst för höginkomsttagare. Mätt som skillnaden i disponibel inkomst före och efter pensioneringen uppgår ersättningsgraden till cirka 41 pro- cent för en låginkomsttagare och för en hög- inkomsttagare. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Källa: typfallsmodell samt egna beräkningar. För en höginkomsttagare innebär uttag av pension att inkomsten faller under skiktgränsen för statlig inkomstskatt vilket sänker den genomsnittliga skattesatsen efter pensioneringen. Effekten innebär att ersättningsgrader är mellan än de redan relativt höga bruttokompensationsgrader som redovisas i diagram 14.6. Skattereglerna innebär med andra ord en ytterligare förstärkning av inkomsteffekten för höginkomsttagare. 14.4.5Lönsamt för medianinkomsttagare att förlänga det förvärvsaktiva livet Det är relativt lönsamt för äldre personer med medianinkomster att förvärvsarbeta längre. Dels beror det på det förstärkta jobbskatte- avdraget efter , dels på att den allmänna pensionen ökar. För en låginkomsttagare påverkas det ekonomiska utbytet däremot av avräkningsregler för garantipension och bostadstillägg till pensionärer. För en höginkomsttagare är det i stället den relativt stora betydelsen av tjänstepensionerna för den totala pensions- inkomsten som leder till att utbyte av extra års arbete är lägre än för en medianinkomsttagare. Det beror även på att inkomster efter pensioneringen hamnar för höginkomsttagare i vårt typfall under Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? skiktgränsen för statlig inkomstskatt vilket motverkar effekten av jobbskatteavdraget. Det är också värt att observera att för privata tjänstemän med medianinkomster är det relativt förmånligt att gå tidigt i pension. Ersättningsgraden sjunker ganska obetydligt vid pensionering i åldern 62–. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Källa: typfallsmodell samt egna beräkningar. Att gå i pension i stället för vid 65 innebär att den disponibla inkomsten ökar med cirka 20–för en median- inkomsttagare och med mellan 12–för höginkomst- tagare. Det ekonomiska utbytet av extra års arbete är som störst inom avtalsområden med intjänande efter (KAP-KL) och inom avtalsområden med större inslag av avgiftsbestämda reg- ler (Avtalspension SAF-LO). Nackdelen med det mått som redovisas i tabell 14.9 är att det inte tar hänsyn till tiden med ersättning. Måttet tar inte heller hänsyn till att den som skjuter upp pensionsuttaget kommer att få en högre disponibel livsinkomst på grund av högre inkomst under de extra förvärvsaktiva åren. I diagram 14.7–14.9 redovisas hur den ackumulerad disponibla inkomsten efter pensioneringen37 påverkas av att tidpunkten för uttag av pension skjuts upp med . 37 Summan av disponibla inkomster givet prognostiserad återstående medellivslängd vid respektive ålder (SCB:s befolkningsprognos 2011, avser kohort född ). Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Källa: typfallsmodell samt egna beräkningar. För en låginkomsttagare är utbytet i termer av ökningen av återstå- ende disponibel livsinkomst som störst om individen väntar med pensionsuttag till . Detta beror på att vid uttag av pension får man ingen garantipension. När man sedan får garantipension beräknas den som om individen tar ut inkomst- och premiepension vid . Det vill säga minskningen av inkomstpensionen vid tidigt uttag kompenseras inte genom att garantipensionen blir högre. Efter minskar förändringen av den ackumulerade återstående livsin- komsten eftersom bostadstillägget minskar i takt med att pensio- nen blir högre. Om man antar att individen väljer pensionering vid den ålder då ökningen av pensionsförmögenheten är som störst framstår pensionering som det mest rationella alternativet för en låginkomsttagare. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Källa: typfallsmodell samt egna beräkningar. För medel- och höginkomsttagare är den ackumulerade ökningen av disponibel inkomst som störst . Enligt ITP2- avtalet är det särskilt förmånligt för arbetsgivaren att ge den anställde tidig pension efter , eftersom den enskilde arbetsgivaren då slipper betala in återstoden av pensionspremierna som skulle gällt om personen hade arbetat kvar fram till 65-års- dagen, den s.k. slutbetalningen. Slutbetalningen av pensionen för- delas i stället på kollektivet. För de anställda innebär det att pen- sionering vid 62 påverkar tjänstepensionen endast marginellt jäm- fört med om man fortsätter arbeta fram till det att man fyller 65. påverkas den procentuella förändringen av dispo- nibel livsinkomst av det utökade jobbskattavdraget. Att den procentuella förändringen av den återstående disponibla livsinkomsten är lägre för höginkomsttagare jämfört med median- inkomsttagare beror framför allt på ett extra års förvärvsinkomst efter skatt för denna inkomstgrupp utgör en mindre andel av den totala återstående disponibla inkomsten. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Källa: typfallsmodell samt egna beräkningar. 14.4.6Ersättning till äldre anställda vid arbetsbrist Inom kollektivavtalade försäkringar finns det arrangemang tänkta som ersättningssystem om en äldre anställd blir friställd p.g.a. arbetsbrist. gäller det för individer som är eller äldre, eftersom ersättningen betalas ut fram till under förut- sättningen att individen varken uppbär förvärvsinkomster eller ålderspension. Denna typ av ersättningar är dock mindre före- kommande är för 10–. I tabell 14.10 sammanställs ersättningsgrader inom respektive avtalsområde för en medianinkomsttagare född (slutlön ). Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? Källa: typfallsmodell samt egna beräkningar. I tabellen illustreras ersättningsgraden beräknad utifrån skillnaden i disponibel inkomst före och efter ersättningen. Jobbskatteavdraget innebär att ersättningsgraden är lägre än de bruttonivåer som redovisas i respektive avtal. För anställda inom staten gäller det så kallade . Kravet är att den anställde är och hotas av friställning som en följd av att det råder övertalighet.40 Pensionsersättning kan dock beviljas även om den äldre inte hotas friställning på grund av övertalighet. Kravet är då att en annan person som är uppsägnings- hotad p.g.a. arbetsbrist får behålla sin anställning.41 Nivån på pensionsersättningen42 beräknas till upp till 1 , mellan 1 och 20 och mellan 20 och 30 , allt som andel av pensionsunderlaget, multiplicerat med tjänstetidsfaktorn.43 En individ kan omfattas av som längst från och med att din statliga anställning upphörde. Ersättningen samordnas med förvärvsinkomst vid en ny anställning så att inkomsten tillsammans med pensionen inte över- stiger den tidigare inkomsten. Även enligt avtalet för kommun och landstingsanställda ges äldre arbetstagare rätt till s.k. särskild ersättning då han eller hon blir uppsagd på grund av arbetsbrist och har fyllt vid 38Beräknas som av inkomsten upp till ett tak på . 39Beräknas som av lönen och av lönen reste- rande 6 månaderna. 40Före gällde som tidigaste ålder. Se Förhandlingsprotokoll 2005- 03-07 Ändringar i (TA). 41Ansökan görs hos SPV. Det är arbetsgivarens ansvar att ansöka om arbetstagaren vill ha pensionsersättning direkt efter uppsägningstidens slut. Därefter kan arbetstagaren själv ansöka när hon eller han själv vill. 42Enligt 20 § i PA-03 (se § 16). 43Om det finns särskilda skäl kan dessutom s.k. särskild pensionsersättning betalas ut om den uppsagde var eller äldre vid entledigandet. Det är som prövar om särskilda skäl råder. Det finns även möjlighet att ansöka om särskild pensionsersättning på grund av synnerliga skäl. Vid bedömningen gäller inte reglerna om ålder eller a-kassa som ovan. Ersättningen kan då utgå tidigare är men det är väldigt ovanligt. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? tidpunkten för uppsägningen.44 Sådan rätt gäller då arbetstagaren inte längre har rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen och då väljer att inte stå till arbetsmarknadens förfogande. Rätten gäller till och med kalendermånaden innan arbetstagaren fyller . Ersättningen utgörs av ett fast belopp som motsvarar av arbetstagarens genomsnittliga lön 12 månader före uppsägningen. Ersättningen ska samordnas med eventuell förvärvs- inkomst då särskild ersättning utgår. Utbetalningstiden för särskild ersättning borde maximalt bli cirka . För det första har en arbetstagare som fyllt vid uppsägningen och varit anställd en uppsägningstid . För det andra följer tid med dagpenning enligt arbets- löshetsförsäkringen, vilken räcker cirka . Först därefter kan det bli aktuellt att betala ut den särskilda ersättningen. Privata tjänstemän har inom ramen för det s.k. som hjälper till vid arbetsbrist. Detta omställ- ningsavtal är inte lika fördelaktiga som motsvarigheten på den statliga sidan och och landstingssidan. Den som är ersätts av tidigare lön och . Man ska ha arbetslöshetsersättning, och ersättningsnivåerna är inklusive denna inkomst. har drygt 9 000 perso- ner blivit uppsagda på grund av arbetsbrist och sökt stöd. Av dessa gick cirka hälften till nytt arbete eller startade eget.45 Inom samtliga fall gäller att ersättningsgraden är högre än vad som gäller enligt regelverket för arbetslöshetsförsäkringen. För offentligt anställda betalas ersättningen fram till . För privatanställda tjänstemän sker utbetalningen och . De relativt höga ersättningsnivåerna innebär att individen kan lämna arbetsmarknaden för tidig pensio- nering utan att behöva göra uttag av allmän ålderspension. Att ersättningen som i fallet med exempelvis avräknas mot förvärvsinkomst innebär att det finns risk för inlåsnings- effekter och passivisering av äldre arbetskraft. Det finns risk att äldre ser ersättningen som ett förtida pensionsuttag och slutar upp- fatta sig själva arbetssökande. 44 Förutsättningen är att man haft tillsvidareanställning med minst 40 procents syssel- sättningsgrad hos arbetsgivare . 45 , PTK. Lönar det sig att arbeta längre för dagens äldre? För anställda inom staten kan pensionsersättning beviljas även om den äldre inte hotas friställning dock med kravet är en annan person som är uppsägningshotad till följd av arbetsbrist får behålla sin anställning.