sou · H0B353 · 2012-08-24 00:00:00 — 4 § Styrelsen ska säkerställa att det vid myndigheten finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt. Med intern styrning och kontroll avses den process som syftar till att fonden med rimlig säkerhet fullgör de krav som framgår av första stycket. I denna process ska ingå momenten riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation. Paragrafen är ny. Den motsvarar i huvudsak vad som gäller för övriga myndigheter under regering och riksdag. 5 § Inom myndigheten ska det finnas en internrevision. Styrel- sen besluta om riktlinjer och revisionsplan för internrevisionen samt åtgärder med anledning av internrevisionens iakttagelser och rekommendationer. Paragrafen är ny. Den motsvarar i huvudsak vad som gäller för övriga myndigheter under regering och riksdag. 6 § Internrevisionen ska utifrån en analys av verksamhetens risker självständigt granska om styrelsens interna styrning och kontroll är utformad så att myndigheten med rimlig säkerhet fullgör de krav som framgår av 2 §. Internrevisionen ska bedrivas enligt god sed för intern- revision och internrevisorer. Paragrafen när ny. Den motsvarar i huvudsak vad som gäller för övriga myndigheter under regering och riksdag. 7 § Myndigheten har rätt till kompensation för belopp, mot- svarande ingående skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200), som hänför sig till verksamheten. Fonden har dock inte rätt till kompensation om den ingå- ende skatten omfattas av begränsningar i avdragsrätten enligt 8 kap. 9, 10, 15, eller 16 § mervärdesskattelagen. Paragrafen är ny. Den motsvarar vad som gäller för övriga myndig- heter under regering och riksdag. 8 § Myndigheten får ikläda staten sådana ekonomiska förpliktel- ser som är nödvändiga för att den löpande verksamheten ska fungera tillfredsställande. Då staten blir ansvarig för allt som fonden åtar sig bör det rudi- mentärt regleras vad fonden får göra även när det gäller administra- tiva åtaganden. Myndigheten ska dock alltid enligt 5 kap. 2 § hus- hålla väl med statens medel. 9 § Myndigheten får mot avgift tillhandahålla 1.tidskrifter och andra publikationer, 2.informations- och kursmaterial, 3.konferenser och kurser, och 4.information i elektronisk form. Varor och tjänster enligt första stycket får tillhandahållas bara om verksamheten är av tillfällig natur eller av mindre om- fattning. Avgiften beräknas så att den högst täcker myndig- hetens kostnader för verksamheten. Paragrafen är ny. Paragrafen anger att myndigheten mot avgift får ta ut avgifter för viss verksamhet av tillfällig natur av mindre om- fattning. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak vad som gäller för övriga myndigheter under riksdag och regering. 10 § Myndigheten får ta ut avgifter för kopior, avskrifter och ut- skrifter av allmänna handlingar. Avgifterna ska bestämmas med ledning av de regler som gäller för myndigheter under regering- en. Paragrafen är ny. Myndigheten får ta ut avgifter för kopior, av- skrifter och utskrifter av allmänna handlingar. Bestämmelsen mot- svarar i huvudsak vad som gäller för övriga myndigheter under riks- dag och regering. 11 § Myndigheten får disponera avgiftsintäkter från frivilligt efterfrågade varor och tjänster som myndigheten tillhandahåller enligt 9-10 §§. Paragrafen är ny. Myndigheten disponerar de avgifter som den får ta ut enligt 9-10 §§. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak vad som gäller för övriga myndigheter under riksdag och regering. 12 § Hos myndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd med den person som enligt 2 kap. 14 § utsetts att sköta den myndighetens löpande verksamhet som ordförande. Nämnden ska därutöver bestå av, förutom personalföreträdarna, de ledamöter som fonden utser. Följande frågor ska prövas av : 1.skiljande från anställning på grund av personliga för- hållanden, dock inte i fråga om provanställning, är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. Paragrafen är ny. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak vad som gäller för övriga myndigheter under riksdag och regering. Redovisning och revision m.m. 1 § Myndighetens räkenskapsår är kalenderår. Paragrafen motsvarar 6 kap. 1 § i den nuvarande lagen. Löpande bokföring, verifikationer och arkivering 2 § Myndigheten ska, i överensstämmelse med god redovis- ningssed, 1.löpande bokföra alla affärshändelser, 2.se till att det finns verifikationer för alla bokföringsposter samt systemdokumentation och behandlingshistorik, 3.bevara all räkenskapsinformation och sådan utrustning och sådana system som behövs för att presentera räkenskapsin- formationen, samt 4.för varje räkenskapsår avsluta den löpande bokföringen med en årsredovisning enligt bestämmelserna i 3 §. Paragrafen motsvarar 6 kap. 2 § i den nuvarande lagen. 3 § En årsredovisning ska bestå av Balansräkningen, resultaträkningen och noterna ska upp- rättas som en helhet och ge en rättvisande bild av myndighetens ställning och resultat. Förvaltningsberättelsen ska innehålla en rättvisande översikt över utvecklingen av myndighetens verk- samhet, ställning och resultat. Paragrafen motsvarar i huvudsak 6kap. 3 § första och andra stycket i den nuvarande lagen. 4 § Samtliga ledamöter i myndighetens styrelse ska skriva under årsredovisningen. Har en avvikande mening om årsredo- visningen antecknats till styrelsens protokoll, ska yttrandet fogas till redovisningen. Årsredovisningen ska året efter räken- skapsåret överlämnas till revisorerna. Sedan revisionsberättelse enligt 8 § kommit myndigheten till handa, ska den och årsredovisningen genast överlämnas till regeringen. Paragrafen motsvarar med någon justering 6 kap. 4 § i den nuvarande lagen. 5 § Regeringen utser två revisorer som granskar myndigheten. En revisor ska vara gemensam för myndigheten och sjunde AP- fonden. Revisorerna ska vara auktoriserade. Den revisor som är gemensam för fonderna ska samordna revisionen av myndigheternas förvaltning. Revisorerna får anlita biträde när de fullgör sitt uppdrag. Paragrafen motsvarar 6 kap 5 § i den nuvarande lagen. 6 § En revisor ska utses längst för tiden till dess resultaträkning och balansräkning fastställts under tredje kalenderåret då revisorn fick förordnandet. Regeringen får entlediga en revisor . En revisor ska entledigas om revisorn begär det. Om en revisors uppdrag upphör , ska en ny revisor ut- ses för den återstående tiden. Paragrafen motsvarar 6 kap. 6 § i den nuvarande lagen. 7 § Regeringen bestämmer arvoden och andra ersättningar till revisorerna. Paragrafen motsvarar 6 kap. 7 § i den nuvarande lagen. 8 § För varje räkenskapsår ska revisorerna lämna en revisions- berättelse. Revisionsberättelsen ska innehålla en redogörelse för omfatt- ningen och resultatet av revisorernas granskning och inventering av de tillgångar som fonden förvaltar samt uppgift om huruvida det finns någon anmärkning mot årsredovisningen, bokföringen eller i övrigt mot förvaltningen. Revisorerna får också framställa de erinringar som de anser nödvändiga. En revisor som är av skiljaktig mening eller i övrigt anser det nödvändigt med ett särskilt uttalande får ange detta i revisions- berättelsen, om revisorn inte lämnar en egen revisionsberättelse. Revisorerna ska överlämna revisionsberättelsen till styrelsen senast efter det att de fick årsredovisningen enligt 4 §. Paragrafen motsvarar 6 kap. 8 § i den nuvarande lagen. Fastställande av resultat och balansräkning 9 § Regeringen ska året efter räkenskapsåret fastställa myndighetens resultaträkning och balansräkning. Paragrafen motsvarar 6 kap. 9 § i den nuvarande lagen. 10 § Myndigheten ska varje räkenskapsår upprätta en års- berättelse för vardera pensionsreservsfonden. Årsberättelsen ska upprättas på ett överskådligt sätt och enligt god redovisningssed. Tillgångarna ska i årsberättelsen tas upp till marknadsvärdet. Årsberättelser ska innehålla den information som behövs för att man ska kunna bedöma varje pensionsreservsfonds utveck- ling och ställning. Paragrafen är ny. Fonderna är ett kapital som förvaltas av myndig- heten. Fondernas ställning och utveckling är därmed inte del av myndighetens årsredovisning utan detta ska redogöras för i en av myndigheten upprättad för varje fond särskild årsberättelse. Årsbe- rättelsen ska upprättas i enlighet med god redovisningssed. Invest- eringsfonder som omfattas av lagen (2004:46) om investerings- fonder redovisar i enlighet med föreskrifter (FFFS 2008:11) om investeringsfonder. Föreskrifterna till den del de avser årsberättelsen är till stor del anpassade till årsredovisnings- lagen (1995:1554) och lagen (1995:1559) om årsredovisning i kre- ditinstitut och värdepappersbolag och de internationella regelverk (bland annat IFRS) som dessa lagar genomför. Årsberättelsen bör i huvudsak upprättas i enlighet med detta regelverk. I lagen ska det dock inte hänvisas till detta regelverk. Fonderna står inte under finansinspektionens tillsyn och det kan finnas skäl att avvika från regelverket bland annat eftersom skyddet för fondspararen inte gör sig gällande på samma sätt i detta sammanhang. Om avvikelser sker bör styrelsen emellertid tydligt ange och motivera varför det sker. Att tillgångarna ska redovisas till marknadsvärde följer av 58 kap. 15 § socialförsäkringsbalken. 11 § Samtliga ledamöter i myndighetens styrelse ska skriva under årsberättelserna. Har en avvikande mening om antecknats till styrelsens protokoll, ska yttrandet fogas till berättelsen. Årsberättelserna ska året efter räken- skapsåret överlämnas till revisorerna. Sedan revisionsberättelse kommit myndigheten till handa, ska den och årsberättelserna genast överlämnas till regeringen. Paragrafen är ny. Den motsvarar vad som gäller i fråga om myn- dighetens årsredovisning enligt 6 kap. 4 §. 12 § Myndighetens revisorer ska granska de räkenskaper som ligger till grund för vardera pensionsreservsfondens årsbe- rättelse. Revisionsberättelsen, med eventuella anmärkningar, ska i sin helhet återges i årsberättelsen. En revisor som är av skiljaktig mening eller i övrigt anser det nödvändigt med ett särskilt uttalande får ange detta i revisions- berättelsen, om revisorn inte lämnar en egen revisionsberättelse. Revisorerna ska överlämna revisionsberättelsen till styrelsen senast efter det att de fick årsberättelsen enligt 11 §. Paragrafen är ny. Myndighetens revisorer ska granska de räken- skaper som ligger till grund för årsberättelserna. Revisionsberätt- elserna, med eventuella anmärkningar, ska i sin helhet återges i års- berättelsen. Andra och tredje stycket motsvarar förslagets 6 kap. 8 § tredje och fjärde stycket. 13 § ska med att årsredo- visning, revisionsberättelsen samt årsberättelserna överlämnas till regeringen också överlämna en egen utvärdering av fond- styrelsernas förvaltning av fonderna med utgångspunkt i de mål för placeringsverksamheten som fastställts enligt 4 kap. 1 § och de riktlinjer som fastställts enligt 4 kap 3 §. Paragrafen är ny. Styrelsen ska med årsredovisningen och revisionsberättelsen överlämna en egen uppföljning av förvalt- ningen av fondmedlen. Utvärderingen ska ta sin utgångspunkt i målen för placeringsverksamheten samt de riktlinjer som styrelsen fastställer. Att styrelsens utvärderas fondstyrelsens arbete och offentliggör resultatet av utvärderingen är en viktig del i arbetet att skapa och vidmakthålla allmänhetens förtroende för systemet. Styrelsen kommer att överta delar av den årliga utvärdering som regeringen utför . Styrelsen ska inte utvärdera sig själv. Utvärderingen avser därför inte hur väl de mål för placerings- verksamheten som satts svarar mot 1 kap. 7 lagen i lagen eller om de riktlinjer som uppställts är väl avvägda. Regeringen utvärderar detta enligt 7 kap. 1 §. Styrelsen utvärdering avser istället hur väl fondstyrelsernas investeringsverksamhet svarat upp mot de mål som satts enligt 4 kap. 1 §. Utvärderingen måste ske på en relativt lång sikt. Dock kan utvärderingen av hur fonden har levt upp till fastställda riktlinjer ske på årlig basis. 14 § Regeringen ska året efter räkenskapsåret överlämna myndighetens årsredovisning, årsberättelserna samt styrelsens utvärdering av fondstyrelsernas förvaltning till riks- dagen. 7 kap. Övriga bestämmelser 1 § Regeringen ska och därefter i en skrivelse till myndighetens administration och förvaltning av fonderna. Om regeringen vid utvärderingen anlitat någon med särskild fackkunskap, ska kostnaden för detta betalas av myndigheten. Regeringen ska överlämna utvärderingen till det år då utvärderingen utförts. Paragrafen är ny. Regeringen utvärderar fondernas förvaltning av fondmedlen . Av 6 kap. 12 § framgår att myndighetens styrelse ska utvärdera fondstyrelsernas förvaltning. Dock ska inte styrelsen utvärdera sig själv. Regeringen ska därför utvärdera myndighetens administration och förvaltning av fonderna. Utvärderingen ska i första hand avse det arbete som bedrivits av myndighetens styrelse och inte fondstyrelsernas opera- tiva förvaltning. 2 § Ledamöter i styrelsen och fondstyrelsen, revisorer i myndig- heten n samt de arbetstagare och uppdragstagare hos myndig- heten som styrelsen bestämmer ska skriftligen anmäla sitt inne- hav av finansiella instrument som anges i 1 kap. 1 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument och föränd- ringar i innehavet. Styrelsen bestämmer hur anmälan enligt första stycket ska ske. Paragrafen motsvarar 7 kap 2 § i den nuvarande lagen. 1.Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna om medelstilldelning och pensionsutbetalning i 1 kap. 6 och 7 §§ träder dock i kraft först . 2.Genom denna lag upphävs lag (2000:192) om allmänna pen- sionsfonder (AP-fonder) till den del lagen avser Första AP-fonden, Andra AP-fonden, Tredje AP-fonden och . 3.Genom denna lag upphävs lag (2000:193) om Sjätte en . 4.De tillgångar som vid utgången av 2014 förvaltas av Första- samt ska föras till Pensionsreservsstyrelsens. Tillgångarna ska värdemässigt fördelas lika mellan Första pensionsreservsfonden, Andra pen- sionsreservsfonden och Tredje pensionsreservsfonden efter beslut av myndighetens ledning. 5.Pensionsreservsstyrelsen får från vardera Första-Fjärde AP- fonden rekvirera de medel som behövs för myndighetens verksam- het fram till och med . Var och en av Första- ska tillskjuta en fjärdedel av medlen. Förslagen innebär att hänvisningarna till den nuvarande lagen ändras till att avse den föreslagna nya lagen. Utredningen arbete har syftat till att finna lösningar för hur förut- sättningarna kan förbättras för att bedriva en effektiv förvaltning av pensionsreserven. Utredningens uppdrag är formulerat i ett direktiv som styrt utredaren. Utredaren har valt att vara trogen direktivets riktmärke att antalet fonder inte ska understiga tre. Utredningens huvudförslag åstadkommer en bättre styrmodell, tydligare roller och bättre förutsättningar för en mer ändamålsenlig kapitalförvaltning än i det nuvarande AP-fondssystemet. Det är dock vår uppfattning att utredningens förslag inom ramen för direktivet, inte leder fram till den bästa förvaltnings- modellen, vilket utredningens betänkande tydligt belyser. Det är vår uppfattning att riktmärket om tre fonder inte tar hänsyn till viktiga insikter, såväl vetenskapliga som praktiska, om hur effektiv pensionskapitalförvaltning ska bedrivas. Det två vik- tigaste slutsatserna från dessa insikter är att: 1.Den optimala tillgångsallokeringen av den samlade pensions- reserven kan bara uppnås genom en sammanhållen fond. Den bör drivas av en professionell ledning som utifrån mandat, upp- drag och mål utformar den underliggande investeringsverksam- heten. 2.En effektiv pensionsreservförvaltning kräver en sammanhållen specialistkompetens som förutom förståelsen för kapitalmark- nader bör ha kompetens nog att hantera den bredd som det samhällsmässiga uppdraget kräver. Bredden i dessa kompetenser är unik och kan vara svår att uppbringa varför det uppfattas som kontraproduktivt att sprida det på flera enheter. Denna kompe- tens blir lättast att attrahera och framför allt att utveckla inom en sammanhållen reservfond med en storlek som ger den inter- nationell närvaro. Mot bakgrund av detta förordar vi det alternativa förslag som ut- redningen presenterar i bilaga 2. Det alternativa förslaget tar sin utgångspunkt i vad vi bedömer vara bäst för pensionssystemet och framtida pensionärer, en bättre och effektivare förvaltning, högre förväntad avkastning och lägre kostnader. Dessutom ligger för- slaget i linje med etablerad forskning och internationell erfarenhet rörande institutionell kapitalförvaltning. Förvaltas pensionsreserv- en i en fond blir kopplingen mycket tydligare mellan pensions åtagande och kapitalförvaltningens långsiktiga agerande. Vi är väl medvetna om att ett historisk viktigt motiv för det nuvarande systemet med flera fonder var den s.k. maktfrågan – ägarinflytandet över främst svenska börsbolag. Enligt vår upp- fattning har de gamla argumenten för vikten av att sprida pensionsreservsystemets kapital på flera fonder kraftigt försvagats. Den viktigaste förändringen som skett är den allmänna globali- seringen av de finansiella marknaderna och då inte minst den svenska börsen. Detta har lett att AP-fonderna tillsammans kan bli en stor ägare i svenska börsbolag men inte alls har samma relativa dominans som när systemet sjösattes. Vi noterar vidare att flera andra länder, inte minst och har valt enfondsmodellen, trots att dessa fonder relativt BNP är större än AP-fonderna tillsammans. Särskilt yttrande av sakkunnig Det saknas en tydlig koppling mellan AP-fondernas förvalt- ning av pensionsreserven och pensionssystemet i stort. Något som tar sig många uttryck. Det har varit ett finansiellt turbulent årtionde med påvert resultat i AP-fondsystemet. Regeringen har trots detta inte offentligt granskat varken de (skilda) målen som fonderna har satt för sin tillgångsförvaltning eller granskat huruvida dessa mål är relevanta och riktiga för pensionssystemet. Regeringens har i de årliga utvärderingarna fokuserat på att jämföra fondernas kapitalförvaltning sinsemellan eller i förhållande till verksamheter med explicita åtaganden. Frågan om fondernas mål för förvaltningen t.ex. riskerar att bidra till svängningar i pensionsutbetalningar har inte har berörts offentligt. Utredningens förslag betonar vikten av ett utökat och strukturerat samarbete mellan förvaltningen av buffertkapitalet och Pensions- myndigheten, vilket i sig är bra. Förslaget syftar till att skapa en stark koppling till pensionssystemets krav som det dominerade kriteriet för formulerandet av mål i termer av avkastning, risktolerans och tidshorisont.Inom regeringen ansvarar för frågor rörande AP-fonderna som övriga delar av pen- sionssystemet sorterar under . En kompetent förvaltning av buffertkapitalet är ett grundläggande krav. Det är dock inte en förutsättning för att uppnå detta att frågor om för- valtningen av buffertkapitalet handläggs av . kompetens inom kapitalförvaltning är mycket behövligt oavsett huvudmannaskap för fonderna. Emellertid blir pensionssystemets hela funktionssätt och sam- hällsmässiga konsekvenser allt mer politiskt viktigt. Lagren mellan statens pay as you go system, premiepensionssystem, AP-fond- ernas buffert, tjänstepensionssystem och skattesubventionerat privat- pensionssparande kan samspela på många sätt och riskerar att ha oönskade effekter mellan samhällsgrupper om inte dessa system belyses samlat. För att ta ett aktuellt exempel: höjning och sänk- ning av pensionerna ska granskas och där måste betydelsen eller den sannolika låga betydelsen av AP fondernas avkastning tas i beräkningen. Ännu längre fram kan demografiska eller arbets- marknadsdrivna överraskningar tillsammans med AP fondernas naturliga minskning också påverkar hela systemet. Det är effektivare att se detta som en helhet. Jag är medveten om att det inte är utredningens uppdrag att lämna förslag om hur regeringen ska organisera sig. går det inte att bortse från att den nödvändiga kopplingen mellan för- valtningen av pensionsreserven och pensionssystemet skulle under- lättas om ansvaret inom för den myndighet som förvaltar pensionsreserven ligger på det departement som ansvarar för pensionssystemet i stort, d.v.s. . Concerning the main proposal of the Buffer Capital Inquiry The work of the Inquiry has aimed to find solutions to how to improve the conditions for conducting effective fund management of the pension reserve. The remit of the Inquiry is formulated in terms of reference which steered the Inquiry Chair. The Inquiry Chair has chosen to be faithful to the terms of reference benchmark that the number of funds should not be less than three. The Inquirys main proposal, presented in chapter 13, will bring about a better governance model, clearer roles and better conditions for more appropriate capital management than the current AP fund system. However, it is our view that the Inquirys proposal within the framework of the terms of reference will not lead to the best management model, as the Inquiry report clearly highlights. It is our view that the benchmark of three funds does not take account of important insights, both academic and practical, into how effective pension capital management is to be conducted. The two most important conclusions of these insights are that: 1.The optimal risk management and asset allocation of the total pension reserve can only be achieved via a cohesive portfolio. It should be run by a professional leadership which, based on its mandate, mission and objective, shapes the underlying investment operations. 2.Effective pension reserve management requires a concentration of specialist competence which, apart from an understanding of capital markets, should have a high enough level of competence to handle the breadth that this societal assignment requires. The breadth of these competencies is unique and they can be difficult to procure, which is why spreading them over several units is counterproductive. This competence becomes easiest to attract and above all develop within a cohesive reserve fund of a size that gives it relevant resources and global presence. In light of this, we recommend the alternative proposal presented by the Inquiry in 2. The alternative proposal is based on what we assess to be best for the pension system and future pensioners – better and more effective management, higher expected returns and lower costs. In addition, the proposal is in line with established research and international experience concerning institutional pension fund management. If the pension reserve is managed in a single fund framework, the link between pension commitments and the long-term investment decisions will become much clearer. We are well aware that a historically important reason for the current system with multiple funds was the question of power – influence over primarily Swedish listed companies. It is our view that the old arguments for the importance of spreading the pension reserve systems capital across several funds have now weakened dramatically. The most important change that has taken place is the general globalisation of the financial markets and, not least, of the Swedish stock exchange. This has meant that the AP funds can together become a large owner in Swedish listed companies, but with nowhere near the same relative dominance as when the system was launched. Furthermore, we note that several other countries, not least and , have chosen a single fund model, despite the fact that these funds, relative to GDP, are greater than the AP funds together. Allianz Global Investors. (2010). Doing Good by Investing Well? and : Results of an Expert Survey. Ambachtsheer K., Capelle R., Lum H., (2006), Governance Today: Strengths, Weaknesses, and Opportunities for Improvement, , October 2006. Ambachtcheer, K. , Scale and Agen- cy Costs: Implications for Organization Design. The Ambachtcheer letter. Ambachtsheer, K. (2011). Pay Their Own People? ment, Vol 4, Issue1, ss.18-25. Ambachtsheer, K. (2011). ment Organizations: Global Perspectives.