sou · H0B380 · 2012-11-29 00:00:00 — -En tydlig stödstruktur behövs runt detta, där Vuxen- utbildningen kan få ett utvidgat uppdrag kanske tillsammans med Arbetsmarknad. -En tydlig dialog med de enskilda företagen är ett måste. De måste bestämma över behov och villkor. -Ett fokus på tillväxt med hjälp av de möjligheter som offent- ligheten erbjuder, inte en lösning på ungdomsarbetslösheten. -Se detta som ett verktyg av dessa möjligheter, gärna i kombi- nation med andra.. Kommunens vuxenutbildning – ett tillämpbart system med kurser på olika nivåer och utifrån individuella förutsättningar och behov Utbildningen i vuxenutbildning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux) och utbildning i svenska för invand- rare (sfi) ska enligt skollagen bedrivas i form av kurser1. I komvux och särvux kan även delkurser och orienteringskurser erbjudas och i gymnasial komvux även individuella kurser.2 Detta innebär att program inte finns i vuxenutbildningen på samma sätt som i t.ex. gymnasieskolan. Det är den upprättade individuella studieplanen som utgör den enskildes program och som speglar de kurser och utbildningar han eller hon avser att genomgå. Verksamheten ska också enligt lagen ha sin utgångspunkt i den enskildes behov och förutsättningar.3 Detta innebär att kurstiden påverkas av de kun- skaper och färdigheter den enskilde har med sig, vilket också påverkar insatserna från utbildningens sida och formen för utbild- ningen. För varje kurs (för särvux fr.o.m. ) finns ett antal verksamhets- eller gymnasiepoäng angivet. Detta poängtal är ett mått på kursens eller lärandets omfattning och säger inget om vilka insatser som görs eller hur kursen pågår. Kurserna kan således helt fritt förläggas , som heltids- eller deltidsstudier, också detta utifrån den enskildes förutsättningar och behov. Den beskrivna utgångspunkten innebär att den behovsanalys som sker genom huvudmannens försorg uttrycks i form av vilka kurser den enskilde har behov av för att nå sina utbildningsmål och 1Skollagen 2010:800 20 kap. 5 §, 21 kap. 5 §, 22 kap. 4 §. 2Förordning om vuxenutbildning 2011:1108 2 kap. 3 §, 6 §, 7 §, 10 §, 15 §. 3Skollagen 2010:800 20 kap. 2 §, 21 kap. 2 §, 22 kap. 2 §. att detta dokumenteras i den individuella studieplanen. Just den senare blir det underlag utifrån vilket kommunen erbjuder utbild- ningar kursvis. En analys av inrättade individuella studieplaner blir det viktigaste underlaget för huvudmannens beslut om vilka insat- ser som behövs för att den enskilde ska nå sina mål men även för vilka utbildningar som ska genomföras och som beslutas av ansva- rig styrelse/nämnd. Inslag av validering och sedan ev. prövning kan innebära att studietiden och insatserna varierar högst ansenligt. I detta sammanhang spelar således validering en mycket viktig roll, både i vägledningssammanhanget och inom ramen för kurser inkluderande orienteringskurser4. Resultatet av en validering bör i sig mynna ut i en bild av vilka insatser som behövs för att stödja den enskildes lärande så att hon eller han når sina uppsatta studiemål. Relationen till uppdragsutbildning och arbetsmarknadsutbildning Det offentliga skolväsendet som gäller vuxna (komvux, särvux och sfi) och som kommunerna är huvudmän för har den utgångspunk- ten att det är den enskilde personen som på eget initiativ söker sig till utbildningen och lämnar en ansökan. Huvudmannen ansvarar för mottagning, vilket i praktiken innebär en behörighetsbedöm- ning, och sedan ev. prioritering utifrån gällande bestämmelser och sedan antagning. Grundläggande komvux, grundläggande särvux och sfi har den enskilde dessutom rätt att få tillgång till om han eller hon bedöms ha detta behov. Detta innebär att om en annan part, t.ex. en arbetsgivare eller motsvarande bestämmer vilka som ska delta i en utbildning eller dikterar vilka utbildningar som ska erbjudas och genomföras så faller detta inom ramen för bestämmel- serna om uppdragsutbildning5. En sådan utbildning ska då inte belasta utbildningsverksamheten. Samma förhållande gäller t.ex. om arbetsförmedlingen upp- handlar kurser av en kommun. 42 kap. 6 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 5Lag (1991:1109), om uppdragsutbildning i vissa fall, förordning (1992:395) om uppdrags- utbildning. Orienteringskursen kan ges i såväl komvux som särvux, i båda fallen både på grundläggande och gymnasial nivå. Den har fyra syften6 varav ett är att inom ramen för en sådan kurs kan tillfälle till validering ges. De andra är att kursen ska medverka till väl under- byggda beslut om studie- och yrkesval, ge ökade studietekniska färdigheter och utgöra en introduktion till kurser inom olika kun- skapsområden. Detta innebär att orienteringskursen kan utgöra en arena för den enskilde att få hjälp med att identifiera sina kunskaper och kompetenser och även att sätta dessa i relation till personliga mål. Insatserna från huvudmannens/anordnarens sida kan med andra ord handla om information om yrkesområden och arbetslivets behov av kompetens, vägledning, analyser, validering och prova- på inslag. Detta innebär i praktiken att såväl professionella vägle- dare, lärare inom olika ämnes- och yrkesområden som företrädare för branscher samt andra aktörer och intressenter kan involveras. På så sätt kan orienteringskursens innehåll och utformning i mycket hög utformas efter den enskildes behov och förutsätt- ningar. Om deltagaren dessutom redan har yrkeskontakter t.ex. i och med sin lärlingsanställning kan företrädare för arbetsplatsen engageras i processen. Inom ramen för en orienteringskurs kan vägledningsinsatser göras på ett mera kvalificerat och fördjupat sätt, dvs. inte enbart av professionen vägledare utan som sagt även av ämnesföreträdare, branschföreträdare etc. Här ges också bl.a. möjligheten att göra behörighetsbedömningen som handlar om att ha förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen 7. I andra fall kan det innebära att den analys som görs i orienteringskursen mycket klart anger vilken eller vilka kurs/er han eller hon vill läsa och är behörig till. På det sättet kan den enskilde erbjudas den formella utbildning i form av kurser han eller hon efterfrågar och där arbetsgivarens information utgör ett viktigt underlag för val av kurser. I samtliga fall ansöker den enskilde, utifrån egna slutsatser, till aktuell kurs. En validering inom en kurs kan medföra att deltagaren kan prövas på sina kunskaper i förhållande till kurs- och ämnesplanemål efter att ha antagits till aktuell kurs och på så sätt inom ramen för kursen få betyg i kursen. Då övergår valideringen till en prövning 62a kap. 6 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 720 kap. 11, 20 §§, 21 kap. 11, 16 §§ skollagen (2010:800). och den enskilde får betyg och/eller ett intyg före det planerade kursslutet. Orienteringskursen ska ju också kunna utgöra en introduktion till kurser inom olika kunskapsområden. Detta kan med fördel utifrån behov erhållas på en arbetsplats och i samverkan med arbetslivet och dess företrädare. Orienteringskursen är begränsad till att då det gäller komvux omfatta högst 200 verksamhetspoäng och för särvux till 10 veckors heltidsstudier. (Det senare kommer att fr.o.m. anges i poäng). Självklart kan kursen fördelas just med utgångspunkt i den enskildes behov och förutsättningar samt som ett resultat av den gemensamma planeringen mellan den enskilde, utbildningen och arbetsgivaren. I de fall utbildningen handlar om kurser i sfi ska enligt skollagen huvudmannen samverka med arbetsförmedlingen8 För en vuxen kan även delkurser fylla en viktig funktion. Med en delkurs avses en kurs baserad på något eller några av de mål som finns i en nationell kursplan eller ämnesplan. Delkurser kan inrättas i vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna, både på grundläggande och gymnasial nivå. Rektor beslutar om denna samt delkursens omfattning i verksamhets- eller gymnasie- poäng. Betyg kan sättas på delkurser. Om en person fått betyg på samtliga delkurser som tillsammans bildar en hel kurs kan ett sam- manfattande betyg ges för hela kursen.9 Även intyg kan förstås ges. På gymnasial nivå i komvux kan individuella kurser10 inrättas och erbjudas i de fall varken nationella kurser eller orienteringskurser kan ge de kunskaper och kompetenser som den enskilde efterfrå- gar. I sådana kurser utfärdas, liksom i orienteringskurser, enbart intyg.11 Rektor beslutar om individuella kurser och hur många verksamhetspoäng en sådan ska omfatta. Målen för och omfatt- ningen av en sådan utbildning anges i den individuella studieplanen. 822 kap. 7 § skollagen (2010:800). 94 kap. 6 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 102 kap. 7 §, 10 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 114 kap. 7 §, 25 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. Individuella kurser bör kunna utgöra ett viktigt alternativ för den person som i sina kontakter med en arbetsgivare eller verksam- het, t.ex. i sin lärlingsanställning, kan konstatera att de kompeten- ser och kvalifikationer man behöver inom branschen i fråga inte kan tillgodoses genom att man läser en eller flera eller delar av en nationell kurs. Det kan således handla om mycket specifika kun- skaper inom ett yrkesområde, t.ex. smala hantverksinriktningar eller motsvarande. Då målen nåtts gällande den individuella kursen utfärdar ansva- rig rektor ett intyg. I samtliga skolformer i vuxenutbildningen kan man få ett intyg efter genomgången kurs även om betyg satts och utdelats12 . Intyg kan i vissa fall underlätta kommunikationen med arbetslivets företrädare. Den enskilde ska kunna kombinera utbildningar tillhörande de olika skolformerna inom vuxenutbildningen, allt utgående från hans eller hennes behov och förutsättningar.13 Detta får konse- kvenser för hur kommunerna organiserar, leder och styr sin vuxenutbildning. Det bör inte vara ovanligt att en deltagare i sfi mycket väl, utifrån sina förutsättningar, även kan läsa kurser inom komvux eller särvux. Alla delar bör vara tillgängliga för den enskilde och det bör tydligt framgå var det politiska ansvaret för verksamheten ligger samt vem som är ansvarig rektor. Det senare är inte minst viktigt för att upprätthålla ett visst mått av rättssäkerhet för den enskilde medborgaren. Efter varje avslutad kurs kan betyg sättas och utfärdas i de fall målen för kursen nåtts. Graden av måluppfyllelse avgör vilket betyg som sätts. Betyget sätts av ansvarig lärare och utfärdas av ansvarig rektor. Detta är en myndighetsutövning. Då det gäller oriente- ringskurser och individuella kurser utfärdas enbart intyg. Även intyg kan även utfärdas i de kurser där betyg sätts. Efter en valide- ring ska också ett intyg utfärdas som visar vilka kompetenser den 1220 kap. 34 § 21 kap. 23 §, 22 kap. 28 § skollagen (2010:800). 131 kap. 3 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. enskilde har t.ex. inom ett visst yrkes- eller ämnesområde. Skolver- ket har möjlighet att föreskriva om intyg och betyg. Brytande av rums- och tidsstyrning Kommunernas vuxenutbildning kännetecknas också av att den inom utbildningsväsendet i övrigt förhärskande rums- och tids- styrning inte ska vara eller är kännetecknande. Bestämmelser om terminer, dvs. läsårsindelning, har inte funnits de senaste dryga tre decennierna. I detta fall har dock kommunerna hunnit olika långt i utvecklingen, delvis beroende på om man har en verksamhet som ligger väldigt nära ungdomsskolan organisatoriskt eller inte. I de senare fallen kan det finnas en risk för att en vuxen låses in i en organisationsform anpassad för ungdomar med mycket framträ- dande rums- och tidsstyrning14. I förordningen om vuxenutbildning15 regleras att utbildningen ska bedrivas kontinuerligt . Denna utgångspunkt är viktigt just för att verksamheten ska kunna möta den enskildes utbildningsbehov oberoende av när detta råkar infalla. Elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av väg- ledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning.16 I vägledningen ska det ingå information om möjligheter till fort- satta studier, arbetslivets kompetens- och rekryteringsbehov samt studieekonomiska förutsättningar17 En förutsättning för att personer ska kunna utnyttja den stora frihet och de möjligheter till egna val som erbjuds är att de får en adekvat information om valmöjligheter, såväl utifrån sina intressen och förutsättningar som i förhållande till arbetsmarknadens behov. Den enskildes behov av vägledning kommer säkerligen inte att bli mindre än . 14Proposition 2008/09:199. 152 kap. 25 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 162 kap. 29 § skollagen (2010:800). 172 kap. 16 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. tion som blir underlag för vilka kurser och utbildningar som ska genomföras. Inom vuxenutbildningen har vägledningen en dubbel funktion, dels att vägleda personer som redan befinner sig i studier, dels att vägleda presumtiva deltagare. Vägledning och information är i dessa sammanhang viktiga för att den enskilde ska kunna få den utbild- ning som hon eller han har behov av eller önskemål om. Det är också viktigt att det ingår information om studiestödssystemets uppbyggnad och villkor i vägledningen. Många kommuner har valt att placera vägledningsfunktionen för vuxna centralt, i ett lär- centrum eller i infotek etc. för att den ska ges en oberoende ställ- ning i förhållande till genomförare av utbildning. Inte sällan består vägledningen för vuxna av en första insats i form av validering, dvs. en första uppskattning av vilka kunskaper och kompetenser den vuxne redan har förvärvat t.ex. i yrkesliv eller tidigare studier. Möjligheten för vuxna att nå de utbildningsmål som har satts upp är givetvis starkt beroende av de insatser som görs inom väg- ledningsområdet. En väl fungerande vägledning innebär att de utbildningsval som den vuxne gör bygger på en realistisk bedöm- ning av de förutsättningar som hon eller han har för att nå de önskade utbildningsmålen. Detta bör minska risken för felval med åtföljande studieavbrott. Dessutom innebär en av behörighetsbe- stämmelserna att man ska ha förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. På detta sätt bör insatserna bli mera ändamålsenliga. Den individuella studieplanen blir ett viktigt underlag inte enbart för den enskilde utan även för huvudmannen och verksamheten. Bestämmelsen i förordningen om informationens innehåll, bl.a. den om arbetslivets kompetens- och rekryteringsbehov, är ju viktig för att den enskilde ska kunna göra realistiska val om syftet med studierna är att stärka sin ställning på arbetsmarknaden, behålla ett arbete eller byta yrkesområde. För att en huvudman ska kunna tillgodose behovet av en sådan information krävs ju ett strategiskt och kontinuerligt samarbete och samråd med arbetslivets företrä- dare, såväl på arbetstagar- som arbetsgivarsidan. En sådan samver- kan är den viktigaste effekten av en utvecklad infrastruktur för vuxnas lärande och bör vara en viktig förutsättning i en lärlingsmo- dell där formella studier kan ingå. Bilaga 5 SOU 2012:80 Individperspektivet och individuella studieplaner För varje elev ska det finnas en individuell studieplan. Planen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna. Rektorn ansvarar för att en individuell studie- plan upprättas för varje elev. Om utbildningsmålet för en elev i vuxenutbildning på gymnasial nivå är en gymnasieexamen, ska det i planen anges vilket program i gymnasieskolan som utbildningen huvudsakligen motsvarar. Vidare ska i förekommande fall målen för individuella kurser anges.19 Den individuella studieplanen ska utarbetas i samverkan med ele- ven. Eleven ska i samband med utarbetandet erbjudas studie- och yrkesvägledning. I vägledningen ska det ingå information om möjlig- heter till fortsatta studier, arbetslivets kompetens- och rekryteringsbe- hov samt studieekonomiska förutsättningar. Planen ska upprättas i nära anslutning till antagningen och ska vid behov revideras.20 Skollagen lyfter mycket tydligt fram det individuella perspekti- vet i vuxenutbildningen vilket innebär en förstärkning av att verk- samheten ska utgå från den enskildes behov, förutsättningar och önskemål. Detta är en tydlig intention i svensk vuxen- utbildning men har blivit tydligare i och med bestämmelserna i skollagen. En förutsättning för att verksamheten ska kunna bedri- vas med den utgångspunkten är upprättande av individuella studie- planer vilket är ett krav enligt skollagen. En fördjupad vägledning kan, som beskrivits ovan, göras inom ramen för en orienteringskurs där förutom vägledare även berörda ämnesföreträdare och företrä- dare för t.ex. arbetsplatsen kan medverka. I denna process finns förutsättningar att inrätta den enskildes individuella studieplan som i sin tur kan utgöra en viktig del i den enskildes personliga utveck- lingsplanering. kan föreskriva om individuella studie- planer. Ett förstärkt valideringsarbete är en annan effekt av individper- spektivet och är dessutom särskilt viktigt för de utlandsföddas möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. För att ytterligare tillgodose individens behov har staten också genom- fört flera reformer för att göra vuxenutbildningen mer tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Alla människor ska ha en 1820 kap. 8 §, 21 kap. 8 §, 22 kap. 10 § skollagen (2010:800). 192 kap. 16 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 202 kap. 16 förordning om (2011:1108) vuxenutbildning. reell möjlighet att ta del av den verksamhet som anordnas inom ramen för vuxenutbildning. Lärlingsliknande utbildningar och vuxlärling- arbetsplatsförlagt lärande Som ett resultat av ett utökat samarbete mellan bl.a. arbetslivets företrädare, vuxenutbildningen och annan offentlig verksamhet inom ramen för en s.k. infrastruktur för vuxnas lärande, har arbets- platsförlagda utbildningar21 i lärlingsliknande former samt möjlig- heter till validering fått en större betydelse. Inte minst möjligheten att upphandla utbildningar som entreprenad har gjort att kontakter och samarbete mellan vuxenutbildningen och samhälle och arbets- liv i övrigt har utvecklats. Staten gör dessutom en särskild satsning då det gäller den gymnasiala nivån i komvux och särvux, s.k. vux- lärling22, vid sidan av satsningen yrkesvux23. Med validering avses enligt skollagen en process som innebär en struk- turerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkän- nande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de har förvärvats. Vidare ska en elev i vuxen- utbildning, särskild utbildning för vuxna samt utbildnings i svenska för invandrare ha möjlighet att få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Rektorn ska verka för att valideringen sker i enlighet med lag och andra författningar. Den som får sina kunskaper och sin kompetens bedömda vid en validering ska ha möjlighet att få dessa dokumenterade skriftligt. Bestämmelserna om rättelse och ändring av betyg ska även gälla en slutförd validering.24 Viktiga inslag i vuxenutbildningen sett i perspektivet livslångt lärande är både vägledning och validering. Vägledning utgör också ofta det första inslaget i en valideringsprocess eller vice versa. 212 kap. 26 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 22Förordning 2010:2016) om statsbidrag för lärlingsutbildning för vuxna. 23Förordning (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå. 243 kap. 19, 20 §§, 20 kap. 33 §, 21 kap. 22 §, 22 kap. 27 §, skollagen (2010:800), 2 kap. 8 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. Validering kan ses som ett kännetecken på en vuxenutbildning som utgår från målsättningen att det är den enskildes behov och förutsättningar som är utgångspunkt för verksamheten såväl då det gäller innehåll som organisering. En verksamhet som tagit till sig de synsätt som är förknippade med ett valideringsperspektiv kan sällan vara en spegelbild av ungdomsskolan med dess typiska rums- och tidsstyrning. En verksamhet som baseras på vuxnas livssituation bör kännetecknas av flexibla former för lärande och uppvisar där- med en mångfald av arbetssätt och arbetsformer. Validering inom ramen för en orienteringskurs med fokus på ett visst yrkesområde liksom inom ramen för en yrkeskurs kan med fördel göras tillsam- mans med företrädare för en bransch eller motsvarande. Valideringsdelegationens arbete visade att en myndighet bör ha det nationella ansvaret för utveckling, strategi och kvalitetssäkring i fråga om validering. Myndigheten för har fått i uppdrag att vara den nationella samordnaren av validering. Upp- draget ska fullgöras i samverkan med berörda myndigheter. Valide- ring inom ramen för kommunernas vuxenutbildning sker ju utifrån de bestämmelser som gäller för denna del av utbildningssystemet och där är ansvarig myndighet. Främjandet av utbildningsväsendets och branschernas medverkan i valideringsar- betet samt metodutvecklingen och standardiseringen inom områ- det kommer att sätta tydligare fokus på validering framöver. Den som får sina kunskaper och sin kompetens bedömda vid en validering ska ha möjlighet att få dessa dokumenterade skriftligt i form av ett intyg. Vad som sägs i skollagen 3 kap. 19 och 20 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även en slutförd validering. Med prövning i en kurs ska avses enligt skollagen en bedömning av kunskaper i förhållande till såväl uppställda kunskapsmål i kursplaner eller ämnesplaner som betygskriterier respektive kunskapskrav. Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från vuxenutbild- ning ska ha möjlighet att genomgå prövning.25 Prövning kan genomföras i vuxenutbildning och utbild- ning i svenska för invandrare. Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från vuxenutbildning ska ha möjlighet att genomgå prövning i alla kurser som det sätts betyg på och i gymna- siearbete. Detta gäller även den som har fått betyg på kursen eller gymnasiearbetet. Den som är elev i gymnasieskolan får 25 20 kap. 30 §, 22 kap. 24 §, skollagen (2010:800), 4 kap. 24 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. dock inte genomgå prövning i en kurs eller ett gymnasiearbete, om eleven har fått minst betyget E på kursen eller gymnasiearbetet. Prövning får göras bara hos en huvudman som anordnar den aktu- ella kursen eller, när det gäller gymnasiearbete, utbildning inom det kunskapsområde som gymnasiearbetet avser. Prövningen ska göras av en eller flera lärare. Om prövningen genomförs av två eller flera lärare och dessa inte kan enas om ett betyg ska betyget sättas av rektorn. Självklart kan utbildningen i de fall det handlar om yrkesutbildningar också knyta till sig bransch- företrädare som stödjer den ansvarige läraren. Relationen mellan en validering och prövning är reglerat i för- ordningen om vuxenutbildning26. Bestämmelserna innebär att betygs- sättning i samband med en validering alltid görs efter en formell prövning i relation till ämnes- och kursplanemål. Regeringen har meddelat föreskrifter om skyldighet för den som vill genomgå prövning för betyg att betala en avgift som tillfaller huvudmannen. 27 En elev inom den kommunala vuxenutbildningen som inom ramen för en kurs går igenom prövning efter validering behöver inte betala en avgift28. Behov av bestämmelser då det gäller utbildningsdelen i en modell för lärlingsprovanställning Bestämmelser om behörighet och urval En vuxen är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå i komvux och särvux det år han eller hon fyller , om han eller hon 1.är bosatt i landet, 2.saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge, 3.har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, och 4.i övrigt uppfyller föreskrivna villkor. Behörig är också den som är yngre än vad som anges i första stycket, men har slutfört utbildning på ett nationellt program i 264 kap. 24 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 27Förordning (1991:1124) om avgifter vid prövning inom det offentliga skolväsendet.