sou · H0B335 · 2012-05-24 00:00:00 — Den norska forskaren har varnat för att en övervärdering av betydelsen av tvångsäkten- skap som ett medel för anknytningsinvandring kan leda till att man undervärderar betydelsen av familjernas behov av att kontrollera flickors och kvinnors sexualitet. Hon menar att åldersgränser för 13Se (2009:5), Gift mot sin vilja. 14Se (2012:1), Äkta makar. 15Detta perspektiv fördes fram vid ett möte med professor . 16Forced marriage in the UK: Religious, cultural, economic or state violence, artikel ur Critical Social Policy 2009. Vad vet vi om tvångsäktenskap och barnäktenskap? invandring m.m. kan leda till att flickan ändå gifts bort och får kon- trolleras av sin familj tills maken kan komma till Norge.17 I de intervjuer som Chantler m.fl. genomförde inom sin studie lyfte vissa kvinnor fram fattigdom och familjens intresse av ett brudpris som en avgörande faktor. Vår fördjupade studie ger inte så mycket information om förekomsten av ekonomiska förbindelser mellan blivande makars familjer. I de allra flesta fall har den som fyllt i frågeformuläret inte haft någon kännedom om huruvida något sådant förekommit. Dock framgår i ungefär en femtedel av fråge- formulären att det har utgått hemgift, brudgåva eller liknande (större gåva från ena familjen utöver gängse bröllopsgåvor). I ett antal fråge- formulär har angetts att det ger familjen fördelar om den hjälpsökan- de gifter sig med den utsedda partnern. Detta kan förmodligen innefatta ekonomiska fördelar av olika slag. Ekonomiska motiv tycks kunna spela in särskilt när det handlar om äktenskap mellan släktingar. beskriver i rapporten makar att ett kusin- äktenskap kan innebära att ekonomin koncentreras till den person som styr över storfamiljen. Olika studier lyfter fram krav på heterosexuell läggning som ett skäl för äktenskap mot den egna viljan.18 Äktenskapet beskrivs som en åtgärd från familjernas sida för att omvända de utsatta från homo- sexualitet eller för att återupprätta familjens heder. RFSL:s brotts- offerjour kom i kontakt med tre personer boende i som var utsatta för allvarligt hot om bortgifte mot sin vilja och som dessutom hade varit utsatta för andra kränkningar. Enligt RFSL-rådgivningen , som arbetar särskilt med hbt-personer som är utsatta för hedersrelaterat våld, ser rådgivningen inte sär- skilt många fall där det blir fråga om tvång. , menar man, behövs det inte eftersom att man ska gifta sig med någon av det motsatta könet är så stark. I utredningens fördjupade undersökning anges i ett fall som skäl för påtryckningarna till äktenskap att familjen inte accepterar personens sexuella läggning. Tvångsäktenskap diskuteras ibland inom ramen för frågor om människohandel. Såvitt utredningen känner till finns det inte någon svensk dom i vilken personer har dömts för människohandel i sam- band med att någon blir gift mot sin vilja. Det finns dock uppgifter 17Artikel på webbplatsen Kilden, Informasjonssenter for kjønnsforskning, , , Patriarkalsk vold eller ukontrollert innvandring? 18ALMAeuropa & RFSL Ungdom (2011), , , HBT och heder. En intervjustudie om unga HBT-personer som lever i familjer med hedersnormer och i län (rapportserien i utveckling 2004:24), Hedersrelaterat våld mot ungdomar på grund av sexuell läggning. Vad vet vi om tvångsäktenskap och barnäktenskap? som tyder på att unga flickor i vissa fall hämtas till mot betalning, i syfte att de ska vara fru eller flickvän åt någon här.19 Detta får i varje fall betecknas som en människohandelsliknande situation. Vid utredningens hearing framfördes av organisationen rätt i samhället (TRIS) att man kände till unga kvinnor med intellektuella funktionshinder som hade gifts bort mot betalning i syfte att en man från familjens ursprungsland skulle kunna få uppe- hållstillstånd i . Enligt norska Integrerings- og mangfoldsdirektoratet finns ytter- ligare några faktorer som har visat sig påverka förekomsten av tvångsäktenskap.20 Bl.a. konstaterar man att de länder som är vanligast förekommande i tvångsäktenskapsstatistiken är sådana i vilka fysisk bestraffning av barn förekommer till exempel i skolan och där under- ordning av och våld mot kvinnor är utbredda fenomen. Det finns även enligt rapporten tecken på att det kan finnas ett samband mellan krig och konflikter i ursprungsländerna och tvångsäkten- skapsärenden i . I rapporten lyfter man vidare fram faktorer som psykiska reaktioner på migrationsprocessen, utanförskap och behov av att vårda relationer med storfamiljen i ursprungslandet, som ofta lever under sämre förhållanden än familjen i (se det som ovan sagts om migrationsskäl). Man hänvisar också till forsk- ning som pekar på att själva migrations- och diasporasituationen i det nya hemlandet förstärker faran för kontroll och hedersrelaterat våld mer än själva ursprungskulturen. Olika forskare har pekat på att invandrade mäns upplevelse av förlorad makt och status i det nya landet kan öka behovet av att skaffa sig social status på andra sätt, t.ex. genom kontroll av kvinnliga familjemedlemmars sexuella ärbar- het.21 Också kvinnor kan tappa status och inflytande på grund av migrationen.22 Direktoratet lyfter vidare fram att omsorgspersoner som själva har varit utsatta för våld och övergrepp löper större risk för att vara våldsamma mot sina barn. Det sistnämnda kan eventuellt förstås som en risk för att tvångsäktenskap reproducerar sig från en gene- ration till en annan. 19Se t.ex. (2007), Barnbrudar – i nöd och olust. 20Integrerings og mangfoldsdirektoratet (2011), bare tvangsekteskap. Sluttrapport fra imdis arbeid med handlingsplan mot tvangsekteskap 2008–2011, s. 31 f. 21Se (2004), Invandrarkvinnor som bryter mönstret. Hur maktförskjut- ningen inom iranska familjer i påverkar relationen och (2007), Fædre, sønner, ægtemænd. Om maskulinitet og manderoller blant etniske minoritetsmænd. 22Aylin Akpinar (2003), The honour/shame complex revisited: violence against women in the migrant context. Womens studies international forum 26(5). Vad vet vi om tvångsäktenskap och barnäktenskap? I tabell 6.2 framgår hur verksamheterna har uppfattat den hjälp- sökandes beskrivning av skälen och orsakerna bakom den press att gifta sig mot sin vilja som han eller hon hade utsatts för. Tabell 6.2 Den hjälpsökandens uppfattning om skälen och orsakerna till att han eller hon utsätts för press. Andel av ärenden rörande äktenskap mot den egna viljan23 Det ger familjen fördelar om den hjälpsökande gifter sig med den utsedde partnern Det ger familjen nackdelar om den hjälpsökande inte gifter sig med den utsedde partnern Enligt den hjälpsökandes kultur är det brukligt att familjen/släkten väljer vem man ska gifta sig med Enligt den hjälpsökandes kultur är det regel att gifta sig i ung Det finns en uppgörelse med den tilltänkte makens/makans familj som den hjälpsökandes Äktenskapet ska leda till att en släkting eller bekant kan få Den hjälpsökande har en relation med en person som familjen/släkten inte äktenskap utanför den egna etniska eller religiösa gruppen 23 Såväl ingångna äktenskap mot någons vilja som ärenden där det fanns risk för ett sådant äktenskap omfattas. Vad vet vi om tvångsäktenskap och barnäktenskap? äktenskap utanför den egna släkten, klanen eller liknande Den hjälpsökande har brutit mot familjens normer genom att t.ex. ha en pojk- eller flickvän, umgås i fel kretsar eller bete eller klä sig på ett sätt som familjen inte godtar Den hjälpsökande har brutit mot familjens normer genom Familjen accepterar inte den Familjen accepterar inte den Särskilt om pojkar och män Unga män kan möta samma förväntningar om lydnad som flickor och kvinnor i familjer där föräldrarna har stort inflytande över barnens äktenskap. En skillnad tycks vara att män gifter sig något senare än kvinnor. Vidare tycks de ofta ha större handlingsutrymme när det gäller att ha kärleksförhållanden innan de gifter sig. I kvanti- tativa undersökningar tycks det vidare vara färre pojkar och män än flickor och kvinnor som uppger att de är pressade eller tvungna.24 Det har hävdats i forskningen att effekterna för pojkar och män som blir gifta mot sin vilja blir mindre allvarliga, eftersom risken för sexuella övergrepp och våld inom äktenskapet är mindre.25 24Se Institutt for samfunnsforskning, (2011), Mellom makt og avmakt. Om unge menn, tvangsekteskap, vold og kontroll, s. 23 med hänvisningar. 25Se Geetanjali Gangoli, Khatidja Chantler, (2011), Understanding forced marriage: definitions and realities, ur Forced Marriage. Introducing a social and human rights perspective. Vad vet vi om tvångsäktenskap och barnäktenskap? När det gäller pojkar och män bör man beakta att det finns få verksamheter som riktar sig till dem, vilket i sig kan inverka på deras benägenhet att söka hjälp. Att fokus i det offentliga samtalet har varit på utsatta flickor, och att det kan uppfattas som oman- ligt att vara utsatt, kan också spela in när det gäller benägenheten för pojkar och män att berätta om sin situation. Erfarenheter från och , som har arbetat intensivt mot tvångsäktenskap, visar att andelen pojkar och män bland de hjälpsökande ökar och ligger strax över en femtedel. Detta kan jämföras med de uppgifter som framkommer i SCB:s kartlägg- ning och i den fördjupade studien.26 Situationen för pojkar behöver också uppmärksammas när det gäller att de kan vara både förövare och offer i den bemärkelsen att de av familjen kan tvingas kontrollera sina systrar. Bröder kan också delta i våld och hot mot kvinnliga medlemmar i familjen i syfte att kontrollera dessa. 26 Även i har flera hävdat att mörkertalet är särskilt stort när det gäller unga män och att de har en högre tröskel att ta sig över innan de söker hjälp, se (2011), Mellom makt og avmakt. Om unge menn, tvangsekteskap, vold og kontroll, s. 17 f. I är huvudregeln att personer inte får gifta sig. Lagstiftaren har dock lämnat ett visst utrymme för undantag från huvudregeln. kan nämligen ge tillstånd för en under- årig att gifta sig om det finns särskilda skäl (2 kap. 1 § och 15 kap. 1 § ). I utredningens uppdrag ingår att vi, i anslutning till överväg- andena kring en kriminalisering av barnäktenskap, ska ta ställning till om möjligheten att ge underåriga tillstånd att gifta sig ska finnas kvar. Vi ska redovisa argument både för och emot dagens möjlighet att få sådant tillstånd. Oavsett vår slutsats ska vi – för att åstad- komma ett brett beredningsunderlag – göra våra överväganden rör- ande kriminalisering av barnäktenskap såväl utifrån förutsättningen att denna möjlighet tas bort som med hypotesen att den behålls. Det kan i det sammanhanget vara nödvändigt att diskutera om en kriminalisering av barnäktenskap med en bibehållen dispensmöjlig- het förutsätter någon ändring av dispensregelns utformning. För diskussionen är det av intresse att veta bl.a. hur många som ansöker om dispens, hur deras ansökningar är motiverade och hur länsstyrelserna tillämpar bestämmelserna. Utredningen har därför gjort en kartläggning av alla dispensärenden som har handlagts vid länsstyrelserna –2010. Vi har gått igenom handling- arna i ärendena. Dessutom har vi studerat vissa tidigare kartlägg- ningar. Kapitlet inleds med en redogörelse för frågans tidigare behand- ling och gällande rätt. Dessa avsnitt följs av en genomgång av vår egen och tidigare kartläggningar av länsstyrelsernas ärenden om äktenskapsdispens. Därefter presenteras våra överväganden och för- slag. I äldre rätt var äktenskapsåldern olika för man och kvinna. lag var den bestämd till för män och för kvinnor. Mannens äktenskapsålder låg sedan fast ända då den sänktes till . För kvinnor hade äktenskapsåldern redan tidigare höjts, till och till . Sedan myndighets- åldern sänkts till sammanfaller äktenskaps- åldern med myndighetsåldern (SFS 1974:236, prop. Enligt regler gällde att den som var underårig kunde ansöka om dispens för att få gifta sig. prövades ansökningar om dispens av Kungl. har pröv- ningen legat hos länsstyrelserna. Möjligheten att ansöka om äkten- skapsdispens fördes över till när denna trädde i kraft . Någon närmare diskussion om dispens- möjlighetens berättigande fördes inte i Familjelagssakkunnigas be- tänkande Familj och äktenskap 1 (SOU 1972:41) och inte heller i den efterföljande propositionen (prop. 1973:32), i vilken det endast konstateras att den som är , liksom enligt gällande rätt, bör kunna ingå äktenskap efter dispens (s. 95). De svenska äktenskapshindren räknas upp i 2 kap. äktenskaps- balken. Som nämndes inledningsvis föreskrivs i 2 kap. 1 § att den som är inte får gifta sig om inte lämnar tillstånd, s.k. äktenskapsdispens. Bestämmelsen om dispens skärptes i samband med att även andra ändringar skedde i äkten- skapsbalken och i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap (IÄL). Syftet med lagändringarna var att stärka skyddet mot barnäktenskap och tvångsäktenskap (se prop. 2003/04:48). Genom en ändring i 2 kap. 1 § infördes en bestämmelse om att dispens för underåriga att gifta sig får meddelas endast om det finns särskilda skäl. Något motsvarande krav hade inte gällt tidigare. I förarbetena diskuteras innebörden av kravet på särskilda skäl (prop. 2003/04:48 s. 45 f.). Där framgår bl.a. följande. En grundläggande förutsättning för att särskilda skäl ska anses föreligga är att den som ansöker om dispens har en så stor person- lig mognad att han eller hon har möjlighet att förstå konsekven- serna av ett äktenskap. Vid sidan av en tillräcklig mognad bör det för tillstånd krävas att det finns andra särskilda omständigheter som talar för ett undantag från åldersgränsen. Endast om de över- väger risken för negativa konsekvenser av ett mycket tidigt äkten- skap bör undantag kunna göras. Varje enskilt dispensärende måste avgöras efter en sammanvägning av samtliga omständigheter i just det fallet. En självklar utgångspunkt för prövningen är att den underårigas eget bästa ska vara bestämmande vid avgörandet. Det bör enligt förarbetena krävas starkare skäl för tillstånd ju yngre den sökande är. Det förutsätts att dispens inte meddelas för personer som är , om inte annat med hänsyn till att sexuellt umgänge med barn är straffbart. Vidare sägs i förarbetena att tillstånd för 15-åringar bör vara utomordentligt säll- synta. Det framhålls särskilt att enbart det förhållandet att den underåriga snart kommer att fylla inte bör utgöra skäl för dispens, eftersom åldersgränsen annars skulle förlora sin betydelse. Det ska enligt förarbetsuttalandena vara klarlagt att den som an- söker om dispens själv har valt att gifta sig och att ansökan inte är framtvingad. I övrigt ska beakta vilken betydelse äkten- skapet kan få för den sökandes personliga utveckling och sociala förhållanden, inte minst i fråga om den framtida utbildningen. Om äktenskapet skulle innebära en risk för eller försvåra slutförandet av en grundläggande utbildning, inklusive gymnasieutbildning, talar det emot att dispens meddelas. I förarbetena framhålls särskilt att det som skäl för dispens inte bör accepteras att den underåriga tillhör en grupp som förespråkar en annan norm än den som lagen ställer upp. Detta innebär att det exempelvis inte bör anses vara ett skäl för tillstånd att den som an- söker eller hans eller hennes familj uttrycker ett önskemål om att följa traditionerna inom en viss kultur eller vissa religiösa sed- vänjor. påpekas att varje ansökan om dispens ska prövas utifrån omständigheterna i det enskilda fallet och att det kan före- komma fall där den underåriga i sitt sociala sammanhang befinner sig i en svår situation, exempelvis på grund av graviditet. En del av problemet kan då vara just värderingarna inom en grupp som den underåriga tillhör. Hänsynen till individen kan enligt regeringen i ett sådant fall medföra att tillstånd bör meddelas. fram- hålls att en äktenskapsdispens som meddelas på den grunden inte ska ses som ett generellt godtagande av att personer inom just den gruppen ingår äktenskap . Om någon länsstyrelse på oriktiga grunder skulle meddela äkten- skapsdispens för en underårig person finns det inte något äkten- skapshinder. I samband med vigseln ska dock vigselförrättaren kon- trollera att hindersprövning har gjorts och att det inte har fram- kommit något hinder mot vigseln. Om vigselförrättaren genomför vigseln trots att hindersprövning inte har skett eller det finns något äktenskapshinder, föreligger ett giltigt äktenskap som bara kan upp- lösas genom äktenskapsskillnad. Den som fått gifta sig står inte längre under någons vårdnad. 7.4Kartläggningar av ärenden om äktenskapsdispens I det lagstiftningsärende som ledde till införandet av kravet på sär- skilda skäl utförde en rikstäckande enkät- undersökning (se Ds 2002:54 s. 52 f.). I undersökningen fick samt- liga länsstyrelser frågan hur många unga som hade ansökt om och beviljats dispens för att ingå äktenskap –2001. Av enkätsvaren framgick att länsstyrelserna hade hand- lagt 149 ansökningar och meddelat 45 dispenser. Ungefär 30 pro- cent av ansökningarna beviljades alltså. Storstadsregionerna stod för det ojämförligt största antalet ären- den. De meddelade tillstånden avsåg i 38 fall sökande som vid ansök- ningstillfället var , medan 6 fall avsåg sökande som var . Ett tillstånd hade meddelats en sökande som var . Bland de 45 ungdomar som hade fått dispens var 15 utländska medborgare. I mer än 10 av fallen där tillstånd hade lämnats hade länsstyr- elsen angett som huvudsakligt skäl att sökanden var nära . En vanlig motivering var också att sökanden var mogen för sin ålder. Gemensamt barn eller graviditet var ett viktigt skäl i minst 9 fall. I lika många ärenden hade religiösa skäl beaktats. Önskan att följa traditioner inom en annan kultur hade åberopats i flera ärenden. I några fall hade angetts att föräldrarna och socialnämnden var posi- tivt inställda till äktenskap. I avsikt att följa upp lagändring (SFS 2004:142, prop. 2003/04:48) genomförde en undersökning av antalet ärenden om äktenskapsdispens och meddelade dispenser Utredningen om människohandel m.m. kompletterade undersökningen i fråga om förekomsten av ärenden . Resultaten visade att både antalet ansökningar och antalet meddelade dispenser hade minskat . Ålders- fördelningen bland dem som hade fått dispens överensstämde emel- lertid i huvudsak med den som framkom i kartläggning. På uppdrag av regeringen genomförde en särskild kartläggning av dispensansökningar –2007 (IJ2009/57/UF). I den enkät som gick ut till länsstyrel- serna ställdes frågor om vilka det var som ansökte om dispens, om det förekom arrangerade äktenskap, om det förekom att den under- åriga redan var gift genom en traditionell eller religiös ceremoni och om det hade förekommit uppgifter om tvång i samband med äktenskapet. kartläggning visar att i genomsnitt 26 barn ansökte om tillstånd. Totalt rörde det sig om 79 ansökningar. 76 ansökningar gällde flickor, varav de flesta var . Endast 1 ansökan gällde ett barn som var , medan 3 an- sökningar gällde 15-åringar. I 20 fall var sökanden . De flesta av ansökningarna rörde flickor med utländsk bakgrund. Det var vanligt att den man som flickan ville gifta sig med var betydligt äldre. Totalt sett hade 9 unga, eller av de sökande, fått tillstånd att gifta sig . Alla var flickor. En var och 8 var . 5 av flickorna hade utländsk bakgrund på så sätt att flickan själv var född utanför eller hade föräldrar som var födda utanför . De skäl som länsstyrelserna gav för besluten att bevilja dispens var att flickan var gravid, att hon snart skulle fylla eller att den man som flickan skulle gifta sig med riskerade avvisning och att giftermålet gjorde det möjligt för mannen att söka uppehållstill- stånd på grund av anknytning. Det kan avslutningsvis nämnas att vid samtal med handläggare vid länsstyrelserna fick veta att handläggarna ofta hade många fler förfrågningar från föräldrar och unga än ansök- ningar. Tolkningen var att många avstod från att söka dispens när de fick veta vad som krävs och hur lång handläggningstiden är. Utredningen har kartlagt dispensärendena avseende åren 2008– 2010. Kartläggningen visar att antalet unga som ansöker om äkten- skapsdispens har mer än halverats sedan kartläggning avseende åren 1999–2001. Det märks också en viss minskning jämfört 2005–2007. – 2010 ansökte totalt 68 unga om att få gifta sig innan de hade fyllt . (I ett ärende var båda de tilltänkta makarna underåriga. Två sökande förekommer i två ärenden vardera.) Av dessa fick 6 unga, eller av de sökande, dispens att ingå äktenskap.1 Det innebär att det procentuellt sett är något färre av de sökande som har fått dispens som kartläggningen omfattar jäm- fört med den närmast föregående treårsperioden. Skillnaden är markant i förhållande till hur det såg ut vid kartläggning, då nästan en tredjedel fick dispens. var merparten, eller 58 personer, av de sökande flickor. Andelen pojkar hade dock ökat och utgjorde nu . I de flesta fall var sökanden vid ansöknings- tillfället, men 18 unga var . Sammanlagt 4 av 16-åringarna hade hunnit fylla när beslut fattades. Bland de sökande fanns också fem 15-åringar, varav tre hade fyllt när avgjorde ärendet. I några få fall gällde ansökningarna en underårig som var bosatt i utlandet. Betydligt vanligare var det att motparten befann sig i ut- landet eller fanns i men saknade uppehållstillstånd här. I mer än 20 ärenden fanns motparten i ett annat land (det framgår inte av handlingarna i samtliga ärenden var motparten finns). I ett mindre antal ärenden framgår att de blivande makarna är släkt med varandra. I ett femtontal fall var den som barnet ansökte om att få gifta sig med äldre eller mer. I något fall var åldersskillnaden mellan parterna. De flesta av de sökande hade utländsk bakgrund i den bemärk- elsen att de själva eller båda deras föräldrar var födda i ett annat land så som vi uppfattar handlingarna i ärendet. Bland dem var det vanligast att ursprunget fanns i det eller Mellan- östern (bl.a. , , , och ). Med den angivna definitionen hade omkring 10 av sökandena svensk 1 Några få avslagsbeslut överklagades. Inget överklagande fick bifall, varför vi inte har sett anledning att redovisa domarna. I några fall går det inte av handlingarna att utläsa var föräldrarna är födda. Två av ungdomarna med svensk bakgrund tillhör den romska minoriteten. En svensk flicka har en förälder från den muslimska kultursfären. Ett par av ungdomarna med svensk bakgrund lyfter fram att de tillhör en religiös grupp som inte accepterar samlevnad före äktenskapet. I två fall handlar det om flickor med svensk bak- grund vars pojkvänner hotas av att inte kunna få stanna i landet. Som ett skäl för sin ansökan anförde de flesta sökande att parterna älskar varandra. Det var också vanligt att sökanden angav att det enligt hennes eller hans kultur eller religion inte är möjligt att vara tillsammans eller bo ihop utan att vara gifta. I flera ärenden anfördes att flickan var gravid. Det var också vanligt att man ville gifta sig för att den tilltänkta maken eller makan skulle kunna komma till eller stanna i på grund av anknytning. I ett par fall fram- kommer uppgifter i ärendet om att man ville gifta sig för att familjen eller släkten annars kunde komma att gifta bort den ena parten med någon annan. I ett ärende finns uppgifter om att sök- anden tidigare hade varit omhändertagen med anledning av heders- relaterad problematik och rädsla för tvångsgifte. Dock hävdade sökanden i ärendet att problemen numera var lösta och att hon ville gifta sig med den man som avsågs i ansökan. Det går inte av handlingarna i ärendena att klart utläsa om något av äktenskapen har varit arrangerat av andra än de tilltänkta makarna själva. I 22 fall, vilket motsvarar nästan en tredjedel av ansökningarna, var parterna redan gifta i någon mening, antingen genom en religiös eller traditionell ceremoni eller genom en vigsel i utlandet. Detta lyftes i flera ärenden fram som ett skäl för ansökan. Av de 6 unga som beviljades dispens var 3 flickor och 3 pojkar, samtliga .