sou · H0B374 · 2012-11-09 00:00:00 — Verksamheten tar sig konkreta uttryck i forskning, utvärderingar, kartläggningar, dokumentation, publikationer, utställningar, konferenser, seminarier, utbildning, pedagogisk verksamhet för barn och unga samt för konstnärer verksamma utanför . Centret har kaféverksam- het och butik. Det har cirka 25 anställda exklusive timpersonal och praktikanter. MKC verkar för ett samhälle där mångfalden reflekteras i den nationella självbilden och där migrationsrelaterade fenomen ingår som en självklar del i det svenska kulturarvet. Dess forskningsprofil är mångvetenskaplig med tonvikt på ett etnografiskt arbetssätt. MKC är också en mötesplats för forskning och konstnärliga uttryck kring migration och social och kulturell mångfald. MKC har ett årligt grundstöd från , () och . Därtill kommer egna försäljningsintäkter från lokaluthyrning, bokförsäljning, utbildning, butiksförsäljning och Centret arbetar därtill med flera EU- finansierade kunskapsprojekt som syftar till att utveckla lokala handlingsstrategier. Därutöver sker samarbeten med , Botkyrkabyggen, Områdesgruppen i , och (MKC 2012). Ett omfattande arbete mot främlingsfientlighet sker i civil- samhället, i olika frivilligorganisationer. Flera organisationer med huvudsakligen andra verksamheter, såsom , Svenska Röda Korset och Rädda barnen, har ett engagemang också inom detta område. Jag vill emellertid här särskilt framhålla fyra organisationer som är särskilt inriktade på arbetet mot främlings- fientlighet. De organisationer jag lyfter fram har bedrivit sin verksamhet och dokumenterat sin kompetens på området. Jag vill understryka att det finns flera andra organisationer som också gör beundransvärda insatser. Några av dem kommer att nämnas i samband med redovisningen av vissa statligt finansierade projekt i detta kapitel och andra med sin viktigaste arena i skolan i nästa kapitel. De jag har valt att här lyfta fram är , Svenska kommittén mot antisemitism, Exit och . arbetar med att kartlägga, granska och informera om högerextrema och rasistiska grupper och fenomen i samhället. De ger bland annat ut tidskriften och driver nyhetssajten . bedriver även en omfattande föreläsnings-, seminarie- och undervisningsverksamhet inom ramen för utbildning. De driver även ett flertal projekt med fokus på skolan. Research samlar in och analyserar information om bland annat intoleranta grupper och nätverk. De har största samling av högerextrem propaganda i ett arkiv som är öppet för forskare, journalister och andra intresserade. arbetar med att kontinuerligt bevaka den organiserade intoleransen. Tidskriften kommer ut och innehåller reportage, analyser och granskningar. På (/nyheter) publiceras dagliga upp- dateringar och aktuella kommentarer. utbildning erbjuder skolor, organisationer, myndigheter och företag föreläsningar om frågor som rör organiserad intolerans. hölls i genomsnitt en föreläsning per dag (). finansierar sin verksamhet genom försäljning av annonser, föreläsningar, donationer, prenumerationer samt genom försäljning av böcker. får (bortsett från produktionsstöd från för sajten och tidskriften ) inget statligt stöd (). Svenska kommittén mot antisemitism Svenska kommittén mot antisemitism (SKMA) bildades . Initiativet kom efter den antisemitism som kom till uttryck i samband med kriget i . SKMA är en politiskt och religiöst obunden organisation som arbetar för att motverka och förebygga antisemitism och rasism. SKMA bevakar samhälls- debatten och massmedia och påtalar och bemöter antisemitiska och rasistiska uttalanden. SKMA bedriver även utbildningsverksamhet riktad till skolorna. Man erbjuder seminarier riktade till lärare, skolledare och ung- domsledare, men har även möjlighet att delta i tema- och studie- dagar. Man publicerar omfattande undervisningsmaterial på hemsidan och ger ut ett nyhetsbrev tre till . I nyhetsbrevet finns information om SKMA:s arbete, forskning, utbildning samt artiklar som speglar den svenska och internationella debatten kring frågor som rör antisemitism, rasism samt Förintelsen. SKMA ordnar även studieresor till , och de baltiska länderna för dem som vill fördjupa sina kunskaper om Förintelsen. SKMA arrangerar manifestationer vid Förintelsens minnesdag samt till minne av . SKMA samarbetar bland annat med nationella och inter- nationella forskningscentra, Forum för levande historia samt . Mer information om SKMA:s projekt Vad är en människa finns i kapitel 6. SKMA finansierar sin verksamhet genom frivilliga bidrag (). Exit är ett projekt som drivs av . Exit är ett självhjälpsprogram som erbjuder stöd för personer som vill hoppa av från nazistiska och rasistiska miljöer. Exit arbetar även aktivt med att förebygga nyrekrytering till dessa grupper. Man arbetar med utbildning för personer som i sitt arbete möter ungdomar i destruktiva gäng och informerar och handleder anhöriga till dessa ungdomar. Exit startade sin verksamhet 1998. Initialt fick Exit finansiellt stöd från regeringen. finansieras verksamheten med projektbidrag från och bidrag beviljas i taget. finns ett särskilt projektbidrag att söka hos för verksamheter mot våldsbejakande extremism och stöd till avhopparverksamhet. –2009 hade Exit problem med finansieringen och fick dra ned på antalet anställda och verksamheten var under vissa perioder vilande. finns cirka tre heltidstjänster. har det funnits lokala initiativ till verksamheter för att stödja avhoppare från nazistiska och rasistiska miljöer. är dock Exit ensam i med denna typ av verksamhet. I en utvärdering av avhopparverksamheten som genomfördes av på uppdrag av regeringen menar att det fanns ett behov av den typ av verksamhet som Exit bedriver (2010b:13). I en underlagsrapport till utvärderingen skriver att Exit brister i uppföljningen av de klienter som lämnat projektet, men konstaterar att detta är en resursfråga (2010a:5). Enligt Exit är målsättningen att komma igång med denna typ av uppföljning /. startades ett systerprojekt till Exit i regi, Passus. Passus använder den metod som utarbetats av Exit. Passus stöttar personer som vill hoppa av från kriminella gemenskaper. De erbjuder även stöd till anhöriga till unga som är på väg in i kriminalitet (). () är de tio studieförbundens intresse- organisation (ABF, Bilda, , Ibn Rushd, Kulturens bildningsverksamhet, , , Sensus, Studie- främjandet samt ). De tio studie- förbunden har tillsammans 1,8 miljoner deltagare . FBF:s uppdrag är att stärka folkbildningens idé i samhället och uppmärksamma studieförbundens verksamhet. FBF är studie- förbundens förhandlingspart och ingår gemensamma avtal. FBF arbetar med etik- och kvalitetsfrågor för att skapa den legitimitet som folkbildningen behöver för att bevara och stärka sin ställning. FBF är studieförbundens mötesplats för kunskaps- och erfarenhetsutbyte och är remissinstans för regeringen i folk- bildningspolitiska frågor. FBF:s verksamhet finansieras genom medlemsavgifter från studieförbunden. För enstaka projekt har projektmedel från Arvsfonden och sökts. före valet tog FBF initiativ till en satsning mot främlingsfientlighet. beslöt att använda av egna medel för en annonskampanj i tidningen om folkbildning som ett vaccin mot främlingsfientlighet. Motiveringen för satsningen var: Vi vill lyfta att en väl fungerande demokrati kräver att politiker på alla nivåer satsar på kunniga medborgare som känner respekt för mänskliga rättigheter och är globalt medvetna. Kunskap och demokratiska mötesplatser, dvs folkbildning, är en hörnsten i det arbetet och vi menar att medborgarnas växande stöd för extremistiska partier bottnar i okunskap och en känsla av maktlöshet. FBF lanserade exempelsamlingen Olikheter berikar, med exempel från samtliga studieförbunds verksamheter för integration och inkludering. Olikheter berikar skickades ut till samtliga kommuner tillsammans med ett öppet brev undertecknat av samtliga studieförbundsordförande till kommun- styrelsernas ordförande och ansvarig nämnd. Under Almedalsveckan 2010 ordnades ett seminarium till- sammans med alla studieförbund på temat Möten och kunskap – ett vaccin mot främlingsfientlighet. Uppropet Typiskt svenskt är ett upprop för jämlikhet, tolerans och mångfald. Dagen före valet skrev idrottsstjärnor ett öppet brev till sina fans med uppmaningen att stå upp för allas lika värde genom att ansluta sig till Typiskt svenskt. Brevet publicerades i en kvällstidning. annon- serade om uppropet : i Dagens Samhälle under Almedalsveckan, i kvällstidningarna strax före valet och i en kvällstidning . /2011 hade 150 organisationer och företag och drygt 7 000 privatpersoner ställt sig bakom uppropet. anslöt artister från genom att underteckna ett öppet brev i . Ett par av artisterna samt intervjuades i anslutande artikel. skickades ett brev till samtliga kommuner med uppmaningen att ta ställning för mångfald via Typiskt svenskt. hade 17 kommuner och 167 organisationer och företag undertecknat uppropet. arbetar vidare med Typiskt svenskts webb (), där alla som skrivit under uppropet och relevant material om främlingsfientlighet och mångfald samlas. Facebookgruppen Typiskt Svenskt har cirka 7 800 gillare och uppdateras på regel- bunden basis. Tankesmedjan och vill gärna samarbeta och kommer att erbjuda alla studieförbund en fortsatt Typiskt Svenskt-utbildning, men då i Fores och Expos regi. FBF beslöt i samråd med studieförbunden att satsa på ett utbildningsprojekt där samtliga studieförbund på fem orter skulle mötas för att lyssna till inspirationsföreläsningar och diskutera hur de på lokal nivå bäst kan möta främlingsfientliga krafter och åsikter. Utbildningarna inleddes i för att fortsätta i , , och . Utbild- ningen genomförs i samarbete med Fores och Utbildning. Projektet finansieras med projektbidrag från . Utbildningarna fick ett bra medialt genomslag och hade igenom- snitt 30–40 medverkande. bedömning är att utbildningsdagarna uppskattades och att deltagarna stärktes i sin argumentation. Studieförbunden fortsätter sitt arbete för allas lika värde. Några aktuella projekt är Ibn Rushds studieresor till , ABF:s metodutbildningar av cirkelledare mot rasism och för mångfald, Sensus MR-dagar och Bilda/Sensus fredsagenter (kristna och muslimska ungdomar som verkar för dialog och samarbete) (FBF 2012). Projekt i civila samhället En stor del av arbetet i civilsamhället bedrivs i projektform. Det beror i hög grad på att finansieringsmöjligheterna är störst för sådan verksamhet. Såväl Allmänna arvsfonden som Ungdoms- styrelsen ger bidrag till projekt. Projekttiden är i regel begränsad till med årlig prövning. fördelade till projekt om rasism och intolerans. Myndigheten beviljar också stöd till verksamheter som förebygger att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistmiljöer eller stödjer individer som avser att lämna sådana miljöer. Sammantaget uppgår dessa stöd till . Allmänna arvsfonden fördelar projektmedel till ideella föreningar och andra icke-vinstdrivande organisationer. Arvsfonds- delegationen beslutar om vilka projekt som ska få stöd. De projekt som får ersättning ska vara nyskapande och utvecklande och rikta sig till barn, ungdomar eller personer med funktionsnedsättning. Regeringen beslutar om vilka områden som ska prioriteras för stöd från Arvsfonden. delade Arvsfonden ur till drygt 400 projekt.7 Ett projekt kan få stöd under som längst . beviljades i storleks- ordningen till nya projekt inom området Främlingsfientlighet och liknande former av intolerans och till fortsättningsprojekt, alltså totalt . Både och Arvsfonden ställer krav på redo- visningar och uppföljningar av projekten. Arvsfonden låter externa forskare och andra göra utvärderingar av de projekt som beviljats medel. Arvsfonden har även startat en hemsida för att bidra till kunskapsspridning mellan olika projekt. Även har låtit utvärdera en del av de projekt som tilldelats medel. För att få en bild av projekt inom området främlingsfientlighet och rasism har och Allmänna arvsfonden ombetts att välja ut cirka tio projekt vardera som de har bedömt som väl genomförda och framgångsrika. Bland de organisationer som beviljats medel finns både stora och små, både rikstäckande och lokala. Projekten rör sig på olika områden såsom idrott, kultur, skola och politik. 7 Detta omfattar inte bara projekt som syftar till att motverka främlingsfientlighet och rasism. mellan till exempel nätverksbyggande, kunskapsuppbyggnad och opinionsbildning. Här ska några av de 20 projekt som myndig- heterna redovisat till utredningen kortfattat redovisas. Om inte annat anges kommer informationen från eller Arvsfonden. : Kulturarvet och toleransen, 2009 Projektet drivs av (). SHF gjorde då en omvärldsanalys som visade att det förekom att främlingsfientliga grupper relaterade till begrepp som svensk historia, kulturarv och hembygd i syfte att skilja mellan etniska och invandrade svenskar. SHF startade därför projektet som en motvikt mot de främlingsfientliga organisationernas argument. Projektet syftar till att rusta hembygdsföreningarnas företrädare i det demokratiska arbetet. Målgruppen är alla medlemmar i hembygdsrörelsen (cirka 450 000), men primärt de förtroendevalda i de regionala förbunden. Under projektets gång har SHF samarbetat med bland andra stiftelsen och olika museer. Projektet drivs vidare under rubriken och toleransen 2.0 med finansiering från (). Same Ätnam: Samiskt centrum mot rasism, 2009 Projektets huvudsyfte var att bygga upp den första varaktiga samiska verksamheten mot rasism och intolerans. Som ett led i det byggde man upp ett center mot rasism och intolerans och ett antirasistiskt nätverk samt skapade en informationssida på Internet om rasism och intolerans. Projektet resulterade bland annat i en ny organisation – Verddeviessu – Samiskt center mot diskriminering och rasism med huvudkontor i . Verddeviessu bedriver fri rådgivning, håller föredrag, skriver artiklar, producerar utställ- ningar och följer upp främlingsfientlig verksamhet i norra (Mail från Same Ätnam). Internationella klubben/5i12: Rasism och intolerans – ett politikområde 5i12, 2009 Projektet pågick mellan . Förutom från hade det finansiering från kommunerna, kommunförbundet, och i samt från Internationella klubben/5i12. Huvud- syftet var att öka kunskaperna om rasism och främlingsfientlighet samt att föra upp dessa frågor på den politiska dagordningen inför valet . Under projektets gång hölls bland annat möten med fullmäktige i länets kommuner. Man arbetade även med att utveckla och bredda den manifestation som genomförs i samt att utveckla och bredda den manifesta- tion som hålls i i . Fredsmuseum : Aldrig mer rasism, 2008 Initiativet till projektet togs då de anställda på Fredsmuseum i upplevde att skolungdomar, lärare och elever i närområdet hade ett behov av att diskutera och arbeta med frågor om rasism och fördomar, diskriminering och våld. Syftet med projektet var ursprungligen att göra en genomgång av det pedagogiska material som fanns. Under projektets gång fattades emellertid beslut om att vidareutveckla och sprida det material som Fredsmuseum tidigare hade producerat samt att arbeta för att skapa nya samarbeten och övningar. Under projektets gång utvecklades nya övningar för skolan, som sedan genomfördes i ett antal klasser. Dessutom utbildades fredsambassadörer vars uppgift var att leda fredsprojekt. : Metod- och nätverksutveckling, 2010 () fick organisations- bidrag från för att utveckla en långsiktig och hållbar samverkan mellan frivilligorganisationer inom det anti- rasistiska området med syfte att stärka, effektivisera och mobilisera arbetet mot rasism, diskriminering och intolerans. Huvudsyftet var att stimulera till ökad samverkan mellan frivilligorganisationer som arbetar mot rasism och andra former av intolerans. Den idéburna sektorn skulle genom nätverksbyggande, metodutveckling och erfarenhetsutbyte stärkas och mobiliseras i arbetet mot rasism, diskriminering och intolerans. CMR fick även projektbidrag för att fortsätta arbetet med nätverksbyggande och projektet avslutades . Under projektets gång har dialogkonferenser/nätverksmöten anordnats där erfarenhetsutbyte mellan organisationer varit en viktig faktor. CMR konstaterar även i sin slutrapport för den första delen av projektet att behovet av erfarenhetsutbyte är stort i de deltagande organisationerna (CMR 2012). Ungdom mot rasism: Fotboll mot rasism, 2010 Projektet bedrivs i samarbete mellan Ungdom mot rasism (UMR) och spelarföreningen i . Syftet med projektet är att förebygga rasism, homofobi och andra former av intolerans och diskriminering inom svensk fotboll. Inom projektet har UMR tagit fram en normkritisk utbildning för unga fotbollsspelare i . Utbildningen ska hållas av tränarna efter att de i sin tur har fått utbildning av det utbildarnätverk som byggts upp inom projektet. Projektet är beräknat att pågå . Diskrimineringsbyrån : Nätvaro, 2011 Projektet drivs av Diskrimineringsbyrån (DU) i syfte att förebygga och motverka näthat (hatbrott, diskriminering och kränkningar som sker på Internet) och verka för att de mänskliga rättigheterna efterlevs på Internet. DU vill genom projektet bidra till ökad trygghet på Internet för alla användare. Man vill även att fler samhällsaktörer ska ta ett större ansvar. Genom att arbeta både med utbildning om IT-hat och med råd och stöd till dem som utsätts för IT-hat är tanken att fler ska kunna känna sig trygga på nätet. Projektet sker inom ramen för INACH. Projektet vänder sig till organisationer, skolor och ungdomar i föreningslivet. Utbildningarna syftar till att ge målgrupperna redskap som kan vara användbara i deras verksamheter. Bland annat så bygger utbildningen till ungdomar i föreningslivet på nät- aktivism där ungdomarna hjälps åt att hitta alternativa sätt att, via Internet, verka för att människors lika värde respekteras. DU riktar sig även inom projektet specifikt till organisationer som tillhanda- håller tjänster på nätet. I projektet ingår även att DU bistår människor som blivit utsatta för näthat. genomförde DU förstudien för att kartlägga arbetet mot IT-hat i och för att identifiera vilka ytterligare insatser som behövs. Förstudien, liksom projektet, finansieras av Allmänna arvsfonden (Diskrimineringsbyrån 2010, 2012). för Ungdomsorganisationer: Alla olika alla lika, 2006 för Ungdomsorganisationer (LSU) drev projektet med finansiering från Allmänna arvsfonden.8 Genom projektet arbetade LSU för ett inkluderande samhälle. Den primära målgruppen var ungdomar 13– men projektet riktade sig även till nationella ungdoms- organisationer och ledare/förebilder och beslutsfattare i unga människors liv. Under projektet togs ett utbildningsprogram fram, syftet var att programmet skulle användas av unga och av aktörer som arbetar med barn och unga. Projektet lever vidare genom att LSU håller normkritiska utbildningar för såväl unga som vuxna. Erfarenheterna från kampanjen har enligt LSU gett upphov till nya satsningar på olika håll. LSU arbetar nu för att möjliggöra en fortsättning av projektet med fokus på främlingsfientlighet och utanförskap. : Salaams vänner, 2009 För att främja och utveckla en fredskultur mellan muslimer och icke-muslimer startades ett treårigt fredsprojekt av studie- förbunden Ibn Rushd och Sensus under namnet Att främja islamisk fredskultur. Projektet har väckte intresse och skapade ett stort engagemang bland svenska unga muslimer. Projektet har resulterat i att det finns 100 utbildade fredsagenter, en bok, , om muslimsk fredskultur och första muslimska 8 Alla lika alla olika är ett begrepp som dykt upp i flera sammanhang. Alla Olika Alla Lika bildades på initiativ av första gången och pågick till 1996, därur bildades Ungdom mot rasism. 2007 tog återigen initiativ till kampanjen, All Different All Equal. Med erfarenhet från första kampanjen drevs sen Alla Olika Alla Lika av svenska ungdomsorganisationer, med LSU som koordinator. fredsrörelse, Svenska Muslimer för Fred och Rättvisa, SMFR, som bildades . omorganiserades SMFR från grunden med ett helt nytt koncept, arbetsmetod, fokus och strategi. är den en självständig fredsorganisation öppen för alla som vill arbeta för fred i enlighet med islams budskap. Det finns ett antal internationella konventioner som ger ramarna för arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans i . Ett omfattande arbete pågår också i inom området, vilket innebär att det finns mycket att vinna på internationellt erfarenhetsutbyte. Det finns ett starkt lagligt stöd i för arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Flera myndigheter arbetar med frågor kring främlings- fientlighet, men informationen mellan myndigheterna och sam- ordningen av insatserna är bristfällig. Delegationen för mänskliga rättigheter lade fram en rad förslag om hur de mänskliga rättigheternas ställning kan stärkas i . Förslaget bereds fortfarande inom . Det är angeläget att åtgärderna genomförs, också som ett led i arbetet mot främlingsfientlighet. I många kommuner, kanske de flesta, pågår ett arbete mot främlingsfientlighet, men endast ett fåtal kommuner deltar i de nätverk som har anknytning till Kommuner och Landsting (SKL). Det innebär att erfarenhetsutbytet mellan kommunerna är begränsat. Det finns heller ingen överblick över pågående aktiviteter. Decentraliseringen har fördelar. Den innebär att aktiviteterna kan förankras i den verklighet där de ska genomföras. Men avsaknaden av överblick och erfarenhetsutbyte gör att kommunerna i ringa utsträckning kan lära av varandra. Det finns ett antal organisationer som är verksamma inom området. Några har hållit på länge och vunnit viktiga erfarenheter. är en paraplyorganisation för organisationer och har tillkommit för att stimulera erfarenhetsutbytet mellan organisationer. Dess ställning har emellertid försvagats , bland på grund av minskade statsbidrag, och det är tveksamt hur väl organisationen fyller sin funktion. Lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Lagen (2008:568) om . Diskrimineringslagen (2008:567). Förordning (2007:825) med länsstyrelse instruktion. Förordning (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som före- bygger och motverkar diskriminering. Lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor. Föräldraledighetslagen (1995:584). (1962:700). , , 2007. Attitudes toward immigrants and refugees. Swedish trends with some comparisons. Paper presented at 48th Annual Convention. PM, ej publ. projektansökan till Arvsfonden. DO () 2012. Skrivelse från till regeringen 120625, ärende LED 2012/54. EC (European Commission) 2008. Proposal for a Directive on implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of religion or belief, disability, age or sexual orientation, COM (2008) 426 final 2008. ECRI (European Commission against Racism and Intolerance) 2012. ECRI Report on . Living together – combining diversity and freedom in 21st-century Europe. FBF () 2012. FRA 2011 (). Annual Report for 2010. FRA 2010 (). Annual Report for 2009. MKC (Mångkulturellt centrum) 2012. /OHDIR (/och mänskliga rättigheter) 2009. Human Rights Education in the , Central and North : A Compendium of Good Practice. Nya tag mot hatbrott. , tillgänglig på hatbrott/. Utvärdering av lokal antidiskrimineringsverksamhet. Uppdrag från Integrations- och jämställdhetsdepartementet, . nittonde, tjugonde och tjugoförsta rapport till för avskaffande av rasdiskriminering. A2012/1917/DISK. FN:s konventioner om Mänskliga rättig- heter. Same Ätnam 2012. Skr 2011/12:56. En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032. Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009, slutbetänkande från Utredningen för utvärdering av nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter. Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter, slutbetänkande från Delegationen för mänskliga rättigheter i . SOU 2010:55 Romers rätt – strategi för romer i , slutbetänkande från Delegationen för romska frågor. Myndighetsanalys av Diskriminerings- ombudsmannen.