sou · GZB315 · 2012-01-01 00:00:00 — 2006 Feb;51(2):63–75. 15.Haines J, , . Workplace phobia: Psychological and psychophysiological mechanisms. Int J Stress Manage. 2002 Jul;9(3):129–45. 16.Muschalla B, . Workplace phobia – a first explo- rative study on its relation to established anxiety disorders, sick leave, and work-directed treatment. Psychology, Health & Medicine. 2009 Oct;14(5):591–605. 17.Ruggeri M, Leese M, Thornicroft G, Bisoffi G, Tansella M. Definition and prevalence of severe and persistent mental illness. Br J Psychiatry. 2000 ;177:149–55. (SOU). definition av begreppet psykiskt funktionshinder. Rapport 2006:5 från Nationell psykiatrisamordning. Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning. . : 2009. Nationella ritlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom 2010. 21.Hofmann SG, . Cognitive-behavioral therapy for adult anxiety disorders: a meta-analysis of randomized placebo-controlled trials. J Clin Psychiatry. 2008 Apr;69(4):621–32. Datorbaserad kognitiv beteendeterapi vid ångestsyndrom eller depression. : SBU 2007. 23.Ormel J, Vonkorff M, Oldehinkel AJ, , Tiemens BG, Ust, et al. Onset of disability in depressed and non- depressed primary care patients. 1999 Jul;29(4):847–53. 24.Weissman MM, Prusoff BA, , , . Social adjustment by self-report in a community sample and in psychiatric outpatients. 1978;166(5):317–26. 25.Mintz J, Mintz LI, Arruda MJ, . Treatments of depression and the functional capacity to work. Arch Gen Psychiatry. 1992 Oct;49(10):761–8. 26.Vaez M, , , , absence and disability pension in a cohort of employees initially on long-term sick leave due to psychi- atric disorders in . Social Psychiatry & Psychiatric Epidemiology. 2007 ;42(5):381–8. 27.Engström L-G, sickness absence and return to labour market in . Disability and Rehabilitation: , . 2007 ;29(5):411–6. Kampen om sjukfrånvaron. : ; 2010. 29.Roelen CA, Groothoff JW. Rigorous management of sickness absence provokes sickness presenteeism. Med (Lond). 2010 ;60(4):244–6. 30.Bergström G, , , , . Sickness presenteeism today, sickness absenteeism tomorrow? A prospective study on sickness presenteeism and future sickness absenteeism. J Environ Med. 2009 ;51(6):629–38. 31.Jensen IB, , , Bergstrom G, . Assessing the needs of patients in pain: a matter of opinion? 2000 Nov 1;25(21):2816–23. 32.Grahn BE, Borgquist LA, . Rehabilitation benefits highly motivated patients: a six-year prospective cost-effectiveness study. Int J Technol Assess Health Care. 33.Grahn B, , Borgquist L. Motivation as a predictor of changes in quality of life and working ability in multidisciplinary rehabilitation. A two-year follow-up of a prospective controlled study in patients with prolonged musculoskeletal disorders. Disability & Rehabilitation. 2000 Oct 15;22(15):639–54. 34.Grahn BE, Borgquist LA, . Motivated patients are more cost-effectively rehabilitated. A two-year pros- pective controlled study of patients with prolonged muscu- loskeletal disorders diagnosed in primary care. Int J Technol Assess Health Care. 2000;16(3):849–63. 35.Bandura A. Self-efficacy: toward a unifying theory of behavioral change. 1977 ;84(2):191–215. 36.Brouwer S, Krol B, Reneman MF, , Franche RL, , et al. Behavioral determinants as predictors of return to work after long-term sickness absence: An application of the theory of planned behavior. 2009 ;19(2):166–74. 37.Labriola M, T, , , , , et al. Does self-efficacy predict return-to-work after sickness absence? A prospective study among 930 employees with sickness absence for three weeks or more. 2007;29(3):233–8. 38.Sobocki P, , , , , , et al. The mission is remission – Health economic consequences of achieving remission with antidepressant treatment for depression. 2006 –;9(3):A78–A9. 39.Ahola K, , Honkonen T, , , Vahtera J, et al. Occupational burnout and medically certified sickness absence: a population-based study of Finnish employees. J Psychosom Res. 2008 Feb;64(2):185– 93. 40.Ahola K, , , Honkonen T, Aromaa A, Lönnqvist J. Occupational burnout as a predictor of disa- bility pension: a population-based cohort study. 2009 ;66(5):284–90; discussion 2–3. 41.Brouwer S, Reneman MF, , , Groothoff JW. A prospective study of return to work across health conditions: Perceived work attitude, self- efficacy and perceived social support. 2010 ;20(1):104–12. 42.Nieuwenhuijsen K, Verbeek JH, de , Blonk RW, van Dijk FJ. Predicting the duration of sickness absence for patients with common mental disorders in occupational health care. , Environment & Health. 2006 Feb;32(1):67–74. 43.Sobocki P, , , , . The mission is remission: health economic consequences of achieving full remission with antidepressant treatment for depression. Int J Clin Pract. 2006 Jul;60(7):791–8. 44.D'Amato A, Zijlstra F. Toward a climate for work resump- tion: the nonmedical determinants of return to work. J Environ Med. 2010 ;52(1):67–80. 45.Agosti V, , . Life satisfaction and psychosocial functioning in chronic depression: effect of acute treatment with antidepressants. 1991 Sep;23(1):35–41. 46.Burnand Y, Andreoli A, Kolatte E, Venturini A, Rosset N. Psychodynamic psychotherapy and clomipramine in the treatment of major depression. 2002 ;53(5):585–90. 47.Miller IW, Keitner GI, Schatzberg AF, , Thase ME, , et al. The treatment of chronic depression, part 3: Psychosocial functioning before and after treatment with sertraline or imipramine. J Clin Psychiat. 1998 Nov;59(11):608–19. 48.Romeo R, Patel A, Knapp M, . The cost- effectiveness of mirtazapine versus paroxetine in treating people with depression in primary care. International Clinical Psychopharmacology. 2004;19(3):125–34. 49.Bakker IM, Terluin B, van Marwijk HWJ, van der Windt D, Rijmen F, van Mechelen W, et al. A cluster-randomised trial evaluating an intervention for patients with stress- related mental disorders and sick leave in primary care. Plos Clinical Trials. 2007 ;2(6). 50.Østerås N, , , Brage S. Structured functional assessments in general practice increased the use of part-time sick leave: A cluster randomised controlled trial. 2010 ;38(2):192–9. 51.Rebergen DS, Bruinvels DJ, van Tulder MW, van der Beek AJ, van Meehelen W. care of common mental disorders by occupational physicians (CO-OP study): a randomized controlled trial. J Environ Med. 2009 ;51(3): 305-312 52.Rebergen DS, Bruinvels DJ, van der Beek AJ, van Mechelen W. Design of a randomized controlled trial on the effects of counseling of mental health problems by occupational physicians on return to work: the CO-OP-study. BMC Public Health. 2007;7:183. 53.Rost K, , . The effect of improving primary care depression management on employee absenteeism and productivity – A randomized trial. 2004 Dec;42(12):1202–10. 54.Schoenbaum M, Unutzer J, Sherbourne C, , , , et al. Cost-effectiveness of practice-initiated quality improvement for depression – Results of a randomized controlled trial. Jama-Journal of the American Association. 2001 Sep;286(11):1325– 30. 55.Simon GE, Katon W, Rutter C, VonKorff M, , , et al. Impact of improved depression treat- ment in primary care on daily functioning and disability. 1998 ;28(3):693–701. 56.Stenlund T, , , Burell G, Steinholtz K, , et al. Cognitively oriented behavioral rehabili- tation in combination with Qigong for patients on long- term sick leave because of burnout: REST-a randomized clinical trial. Int J Behav Med 2009;16(3):294–303. 57.Stenlund T, , , , . Effects of Qigong in patients with burnout: a rando- mized controlled trial. 2009 Sep;41(9):761–7. 58.Fleten N, . Reducing sick leave by minimal postal intervention: a randomised, controlled intervention study. Occupational & Environmental Medicine. 2006 Oct;63(10):676–82. 59.Wang PS, , Avorn J, Azocar F, Ludman EJ, McCulloch J, et al. Telephone screening, outreach, and care management for depressed workers and impact on clinical and work productivity outcomes: a randomized controlled trial. 2007 Sep 26;298(12):1401–11. 60.Brattberg G. rehabilitation for individuals with chronic pain and burnout: a randomized trial. Int J Rehabil Res. 2006 Sep;29(3):221–7. 61.Brattberg G. rehabilitation for individuals with chronic pain and burnout II: a long-term follow-up. Int J Rehabil Res. 2007 Sep;30(3):231–4. 62.Bee PE, Bower P, Gilbody S, Lovell health and productivity of depressed workers: a pilot randomized controlled trial of telephone cognitive behavioral therapy delivery in workplace settings. Gen Hosp Psychiatry. 2010 –;32(3):337–40. 63.Blonk RWB, Brenninkmeijer V, Lagerveld SE, Houtman ILD. Return to work: A comparison of two cognitive behavioural interventions in cases of work-related psychological complaints among the self-employed. Work and Stress. 2006 Apr–;20(2):129–44. 64.Bonde JP, , Hjollund H, Svendsen SW, Kolstad , , et al. Occupational disorders and return to work: a randomized controlled study. 2005 Jul;37(4):230–5. 65.Brouwers EP, de Bruijne MC, Terluin B, Tiemens BG, Verhaak PF. Cost-effectiveness of an activating inter- vention by social workers for patients with minor mental disorders on sick leave: A randomized controlled trial. 2007 Apr;17(2):214– 20. 66.Brouwers EP, Tiemens BG, Terluin B, Verhaak PF. Effectiveness of an intervention to reduce sickness absence in patients with emotional distress or minor mental disorders: A randomized controlled effectiveness trial. 2006 –;28(3):223–9. 67.de Vente W, Kamphuis JH, Emmelkamp PMG, Blonk RWB. Individual and group cognitive-behavioral treatment for work-related stress complaints and sickness absence: a randomized controlled trial. 2008 Jul;13(3):214–31. 68.Drews B, , , , . Improving motivation and goal setting for return to work in a population on sick leave: a controlled study. 2007;35(1):86–94. 69.Ejeby K. . m fl (2011): Randomized controlled trial, one of two group interventions for mental illness, CBT or multimodal therapy in addition to routine primary care. 70.Grossi G, Santell B. Quasti-experimental evaluation of a stress management programme for female county and municipal employees on long-term sick leave due to work- related psychological complaints. 2009;41(8):632–8. 71.Heiden M, Lyskov E, Nakata M, , , . Evaluation of cognitive behavioural training and physical activity for patients with stress-related illnesses: A randomized controlled study. 2007 ;39(5):366– 73. 72.Knekt P, , Laaksonen , Raitasalo R, Haaramo P, Järvikoski A, et al. Effectiveness of short-term and long-term psychotherapy on work ability and functional capacity – A randomized clinical trial on depres- sive and anxiety disorders. 2008 Apr;107(1–3):95–106. 73.Lander F, Friche C, Tornemand H, , Kirkeskov L. Can we enhance the ability to return to work among workers with stress-related disorders? BMC Public Health.2009 Oct;9. 74.Mynors , , , Barbour F, Gath D. A randomised controlled trial and cost analysis of problem- solving treatment for emotional disorders given by com- munity nurses in primary care. Br J Psychiatry. 1997 Feb;170:113–9. 75.Nystuen P, . Solution-focused intervention for sick listed employees with psychological problems or muscle skeletal pain: a randomised controlled trial. BMC Public Health. 2006;6:69. 76.Nystuen P, . Feasibility and effectiveness of offering a solution-focused follow-up to employees with psychological problems or muscle skeletal pain: a rando- mised controlled trial. BMC Public Health. 2003 3;3:19. 77.Sandahl C, , , , Herlofson J, , et al. Two forms of group therapy and individual treatment of work related depression – a one year follow-up study. In press 2011. 78.Stenlund T, , , Burell G, Steinholtz K, , et al. Cognitively oriented behavioral rehabili- tation in combination with Qigong for patients on long- term sick leave because of burnout: REST-A randomized clinical trial. Int J Behav Med. 2009 Sep;16(3):294–303. 79.Wahlberg K, , , m fl. Evaluation of a coach guided rehabilitation programme in patients on job-stress related long-term sick leave. 80.Karlson B, , , , , , et al. Return to work after a workplace- oriented intervention for patients on sickleave for burnout – a prospective controlled study. BMC Public Health. 2010;10:301. 81.van Oostrom SH, van Mechelen W, Terluin B, de , Knol DL, Anema JR. A workplace intervention for sick- listed employees with distress: results of a randomised controlled trial. 2010 Sep;67(9):596– 602. 82.van , Hoedeman R, de , Meeuwissen JA, Drewes HW, , et al. Faster return to work after psychiatric consultation for sicklisted employees with common mental disorders compared to care as usual. A randomized clinical trial. 2010;6:375–85. 83.Andersson G, Mörtberg E. Verksamma mekanismer i kognitiv och beteendeinriktad terapi (KBT). I: B, , red. Vad är verksamt i psykoterapi? : Liber; 2008. 84.Nieuwenhuijsen K, Bueltmann U, Neumeyer-Gromen A, Verhoeven AC, Verbeek J, . Interventions to improve occupational health in depressed people. Cochrane Database of Systematic Reviews. 2009(2). 85.Bower P, . Effectiveness and cost effectiveness of counselling in primary care. Cochrane Database Syst Rev. 2006;3. 86.van , Blonk RWB, , van Dijk FJH. Reducing long term sickness absence by an activating intervention in adjustment disorders: a cluster randomised controlled design. Occupational & Environmental Medi- cine. 2003 ;60(6):429–37. 87.Noordik E, van Dijk FJ, Nieuwenhuijsen K, . Effectiveness and cost-effectiveness of an exposure- based return-to-work programme for patients on sick leave due to common mental disorders: design of a cluster- randomized controlled trial. BMC Public Health. 2009;9:140. Behandling av sömnbesvär hos vuxna – en systematisk litteraturöversikt. : SBU; 2010. 89.Annerstedt M, . Nature assisted therapy: systematic review of controlled 1 and observational studies. insänt för publikation. 90.Van Dierendonck D, Nijenhuis JT. Flotation restricted environmental stimulation therapy (REST) as a stress- management tool: A meta-analysis. 2005 ;20(3):405–12. Bending and mending the neurosignature – Frameworks of influence by flotation-REST. : ; 2007. An outpatient program in behavioral medicine for chronic pain patients based on the practice of mindfulness meditation: Theoretical considerations and preliminary results. 1984 Spr;7(1):71–2. Full catastrophe living: Using the wisdom of your body and mind to face stress, pain, and illness. : publishing (, Inc. ); 1991. 94.Segal ZV, , Teasdale JD. cognitive therapy for depression: A new approach to pre- venting relapse. & : The ; 2002. 95.Åsberg M, , , . Mind- fulnessmeditation – nygammal metod för att lindra stress . 2006(42):3174–7. 96.Praissman S. stress reduction: a litera- ture review and clinician's guide. J Am Acad Nurse Pract. 2008 Apr;20(4):212–6. 97.Mehling WE, DiBlasi Z, Hecht F. Bias control in trials of bodywork: a review of methodological issues. J Altern Complement Med. 2005 Apr;11(2):333–42. 98.Burns T, , , , Fioritti A, Knapp M, et al. The effectiveness of supported employment for people with severe mental illness: A randomised controlled trial. 2007;370(9593 ):1146–52. 99.Hansson L, . Arbetsinriktad rehabilitering. In: Brunt D, , editors. Att leva med psykiska funktionshinder. : ; 2005. p. 223–46. 100.Timbie JW, , , . A meta-analysis of labor supply effects of interventions for major depressive disorder. 2006 Feb;57(2):212–8. 101.Adler DA, , , , Lapitsky L, performance deficits due to depression. 2006 Sep;163(9):1569–76. 102.Wang PS, , Kessler RC. Making the business case for enhanced depression care: . J Environ Med. 2008 Apr;50(4):468–75. 103.Dean BB, , . A systematic review evaluating health-related quality of life, work impairment, and healthcare costs and utilization in bipolar disorder. 2004;20(2):139– 54. 104.van , Blonk R, , van Dijk F. The benefits of interventions for work-related stress. Am J Public Health. 2001 February 1, 2001;91(2):270–6. 105.Nieuwenhuijsen K, Verbeek J, de , Blonk RWB, van Dijk FJH. Supervisory behaviour as a predictor of return to work in employees absent from work due to mental health problems. Occupational and Environmental Medicine. 2004 Oct;61(10):817–23. 106.Regionalt vårdprogram för stressrelaterad psykisk ohälsa. : ; 2007. 107.Regionalt vårdprogram Utmattningssyndrom. : ; 2008. 4 Smärta i rörelseorganen , docent, överläkare, reumatologi och ortopedi, , , professor, sjukgymnast. Verksam vid och hälsa, , professor, överläkare, arbets- och miljömedicin. Verksam vid Arbets- och miljömedicinska kliniken vid och . , professor, beteendevetare. Verksam vid avd för inter- ventions och implementeringsforskning, hälsovetenskap, . Inom detta område finns det relativt många forskningsrapporter och riktlinjedokument publicerade i vetenskaplig litteratur. Grup- pen valde att primärt använda genomförda vetenskapliga översikter. Dessa kompletterades med sammanställningar av publicerade riktlinjedokument i internationell vetenskaplig littera- tur samt en mer informell inventering av annan dokumentation. En uppdaterande litteratursökning genomfördes . Behjäp- liga i detta arbete har varit Reza Emdad, docent och verksam vid avd för interventions och implementeringsforskning, , samt och , och Hälsa, . Gruppen har arbetat genom skriftliga sammanställningar och redovisningar som sedan bearbetats på återkommande samman- träden och stämts av med övriga medlemmar i rehabiliteringsrådet. deltog som referens person . Den 17/11 2010 hölls ett öppet seminarium med företrädare för rehabilitering av personer med långvarig smärta från olika delar av samt också representanter för patient-/brukar- organisationer. Samråd har också skett med expertgrupp Rörelse- organens smärttillstånd på inom ramen för Nationella Riktlinjer, Rörelseorganens sjukdomar. Förslag till åtgärder och förändringar avseende rehabilitering inom området Rörelseorganens smärttillstånd: Rekommendationer för utredning, diagnostik behandling och rehabiliterande åtgärder -Ska följa rehabiliteringskedjans tidsintervall -Ska initieras efter aktuellt vårdsökande och ska innehålla stukturerad analys av riskfaktorer avseende a)Röda flaggor Tecken på allvarlig sjukdom/ tillstånd b)Gula flaggor Emotionella och psykologiska faktorer, individens attityder och förhållningssätt till smärta och aktivitet, samt sociala och arbets- relaterade faktorer -ÖMPQ rekommenderas att användas vid kartläggning av gula flaggor -Ska baseras på individens tilltro till återgång i arbete -Ska vara grund för val av rehabiliteringsstrategi. Multimodal rehabilitering rekommenderas för ökad arbetsåtergång. Med multimodal rehabilitering avses alltid en insats med ett bio- psyko-social (beteendemedicinsk) ansats med flera discipliner arbetande i team innehållande både fysisk och psykiska behandlingsinslag av beteendeförändrande karaktär (före- trädesvis KBT) -Ska ansluta till strukturerade åtgärder på arbetsplatsen -Ska genomföras i samverkan mellan hälso- och sjukvård och företagshälsovård/arbetsgivare -Ska innehålla strukturerade uppföljningar enligt punkt om registeruppföljning nedan -Utbildning i evidensbaserad utredning enlig modellen röda och gula flaggor bör tillskapas/erbjudas på ett antal orter i för att optimera implementering av utredningsmodellen -Utbildning i multimodal rehabilitering bör tillskapas/erbjudas på ett antal orter i för att optimera implementering av modellen -Det är viktigt att ytterligare belysa primärvårdens och företags- hälsovårdens roll i rehabiliteringen och inom rehabiliteringsgarantin -För att individer ska få adekvat stöd för återgång i arbete tidigt i sin rehabilitering är det av vikt att utveckla företagshälsovårdens roll att stödja arbetsgivarna i deras arbetsmiljö- och rehabili- teringsansvar och att stödja individen i dennes strävan att återgå i arbete. Preventivt arbete är företagshälsovårdens primäruppgift och kan då vara det som hindrar arbetsoförmåga att inträffa och därmed göra behovet av rehabilitering mindre -Effekterna av vårdvalsreformen på rehabilitering av patienter med smärttillstånd i rörelseorganen bör studeras och utvärderas. Ytterligare forskning behövs framförallt för att belysa: -Bedömning av rehabiliteringspotential i relationen till arbets- återgång vid långvarig smärta -Särskilda diagnosgruppers behov av rehabilitering till arbets- återgång vid långvarig smärta -Utveckling och utvärdering av kostnadseffektiva metoder för tidiga insatser via primärvården och företagshälsovården vid långvarig smärta -Implementeringsstrategier för kostnadseffektivt införande av evidensbaserade metoder Smärta i rörelseorganen drabbar en stor andel av personer i arbetsför ålder (1, 2). Dessa smärttillstånd relateras ibland till mer specifika diagnoser som reumatiska ledsjukdomar, artros eller ben- skörhetsfrakturer (osteoporosrelaterade frakturer), ibland till andra typer av smärttillstånd som ryggsmärta, myalgier (muskelsmärta) oftast betecknade som ospecifika smärttillstånd. har lagt fram preliminära Nationella riktlinjer för rörelseorganens sjukdomar (). Man fokuserar där på de mer specifika tillstånden som reumatoid artrit (RA) reumatiska ryggsjukdomar (Ankyloserande spondylit, AS, Psoriasisartrit, (PsA) m fl) samt Artros och osteoporosrelaterade tillstånd. För dessa tillstånd finns en relativt omfattande vetenskaplig evidens för diagnostik, läke- medelsbehandling och kirurgiska åtgärder medan det finns mindre evidens för rehabiliteringen av dessa tillstånd. För de mer ospeci- fika smärttillstånden finns viss vetenskaplig evidens avseende rehabilitering med syfte att återgå i arbete vilket framgår nedan. Många av de ospecifika smärttillstånden blir långvariga om de inte hanteras korrekt och säkert medicinskt, bemötandemässigt och i rehabiliteringen från början. Den största andelen av dem som drabbas tas om hand i primärvård (PV) och inom företagshälsovård (FHV). Nära kontakter mellan dessa vårdformer och mer speciali- serade kompetenser inom ortopedi, reumatologi, rehabiliterings- medicin osv är viktiga. Det har för vissa smärttillstånd och sjukdomar i rörelseorganen skett en mycket stor positiv medicinsk utveckling under och kunskapen om smärta, smärtutveckling och dess konsekvenser ökar snabbt. Dock finns fortfarande stora kunskaps- luckor som behöver fyllas både med forskning och strukturerat kliniskt uppföljningsarbete. Det bio-psyko-sociala perspektivet på smärta avseende rehabilitering vid rörelseorganens sjukdomar Den biopsykosociala modellen är det moderna/evidensbaserade sättet att förhålla sig till smärttillstånd. Det används för att beskriva hur medicinska, psykologiska och omgivningsfaktorer kan öka förståelsen av hälsa och ohälsa. En beteendemedicinsk ansats utgår från det bio-psyko-sociala perspektivet och denna ansats bör genomsyra allt från utredning till insats vid rehabilitering för smärta från rörelseorganen. När det gäller smärttillstånd är både bedömning om orsaker till problemet såväl som valet av åtgärder komplext. Det är av stor vikt att ett beteendemedicinskt synsätt integreras.. Ofta har personens egna uppfattningar och förväntningar stor betydelse likaväl som hur personens omgivning i form av familj och socialt nätverk fungerar. I den sociala omgivning är arbetet en av de viktigaste faktorerna. Begreppet rehabilitering är brett och innefattar åtgärder som kan riktas till individ eller omgivning för att möjliggöra ett optimalt fungerande för en individ i dagligt liv och i arbete. Rehabilitering genomförs både parallellt med och efter avslutad medicinsk behandling. Begreppet arbetslivsinriktad rehabilitering avser när åtgärderna fokuserar på återgång i arbete och involverar då arbetsplatsen med arbetsgivare och/eller arbetsledare. Oavsett hur behovet av rehabilitering uppstått så är insatserna generella i bemärkelsen att de syftar till att förbättra och återställa funktion och förstärka det friska hos individen. Insatserna kan även utgöras av åtgärder som anpassar omgivningen så att individen kan utföra arbetet. De kan vara ergonomiska eller innebära förändringar av organisation och arbetsinnehåll.