sou · H0B338 · 2012-06-15 00:00:00 — Det saknas dock kunskap om eventuella långtidseffekter på både människors hälsa och för den biologiska mångfalden. Vad gäller utvecklingen av antibiotikaresistens ser vi en mycket oroande utveckling i vissa tillverkningsländer. För att inte riskera att skada barns och ungdomars utveckling eller påverkan på människans reproduktionsförmåga måste försiktighetsprincipen vara rådande. Barn och ungdomar kan vara mer sårbara för påverkan från läkemedelsrester, bl.a. eftersom deras utveckling är beroende av komplexa hormonella system. Användningen av substanser som har farliga eller särskilt farliga egenskaper bör begränsas om inte nyttan överväger riskerna med användningen. Läkemedel är dock i stora delar undantagna från den allmänna kemikalieregleringen. Vi ser därför att det finns behov av ett etappmål som kan bidra till att minska läkemedlens påverkan i miljön. Målet med läkemedelslagstiftningen är att alla läkemedel ska vara säkra för patienten och ha avsedd terapeutisk effekt. Läkemedelslagstiftningen ser därmed främst till den enskildes perspektiv. 3Läkemedelsverket (2004) Miljöpåverkan från läkemedel samt kosmetiska och hygieniska produkter. 4En aktiv substans i ett läkemedel kan beskrivas som den eller de beståndsdelar i läkemedlet som ger det dess behandlande (terapeutiska) funktion. (2009). Ökad miljöhänsyn i vår läkemedelsanvändning Utsläpp av läkemedelssubstanser kan emellertid ha en negativ påverkan på människors hälsa. Ett exempel är risken för utveckling av antibiotikaresistenta bakterier i miljön som en följd av utsläpp av antibiotika i samband med läkemedelsproduktion. Utvecklingen av resistenta bakterier är ett av vår tids stora folkhälsoproblem. En viktig fråga som gäller riskbedömning av läkemedel är att människor och miljö kontinuerligt exponeras för blandningar av kemikalier. Det är den kombinerade effekten av en kemikalieblandning som utgör miljö- och hälsorisken, inte de individuella ämnena var för sig. I detta avseende skiljer sig läkemedel inte från andra typer av ämnen. har en rad insatser gjorts på nationell nivå när det gäller frågan om läkemedel och miljö. Den svenska läkemedelsbranschen arbetar med frivilliga åtaganden på flera nivåer och med olika metoder. Det kan handla om att använda miljöledningssystem, frivilliga kontroller av underleverantörer, utveckling av miljövänlig teknik, branschgemensamma sammanslutningar osv. Andra nationella insatser görs inom områden som upphandling och miljöklassificering. Sjukvården upphandlar av de läkemedel som förbrukas i och det finns möjlighet att ställa miljökrav i samband med upphandling av läkemedel. Landstingen och dess läkemedelskommittéer verkar aktivt för att ge information och utbildning kring nuvarande kunskaper om läkemedel och miljö. Vad gäller miljöklassificering så finns ett frivilligt system på nationell nivå () som baseras på de miljöriskbedömningar som företagen måste lämna in i samband med ansökan om godkännande. tog branschorganisationen för de forskande läkemedelsföretagen i (LIF) också initiativ till rundabordssamtal om miljöanpassade läkemedel. I styrs prissättningen av läkemedel av lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. För läkemedel som ingår i läkemedelsförmånerna, och därmed subventioneras av samhället, fastställs inköps- och försäljningspris för läkemedlet av (). TLV fattar beslut om subvention med utgångspunkt i lagen om läkemedelsförmåner samt hälso- och sjukvårdens övergripande mål om en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen5. 5 Målet anges i 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Ökad miljöhänsyn i vår läkemedelsanvändning Frågan om möjligheterna att ta hänsyn till miljöaspekter i samband med beslut om subvention av läkemedel utreds av Läkemedels- och apoteksutredningen (S 2011:07) som ska rapportera till regeringen (dir 2011:82). Utredningen ska också se över prissättningen av s.k. originalläkemedel utan generisk konkurrens och vissa övriga frågor. Insatser på nationell nivå bedöms ha begränsad effekt eftersom läkemedelsområdet, med undantag för detaljhandeln6, i stor utsträckning är ett harmoniserat område inom EU. Vi bedömer därför att mer långtgående insatser måste göras på EU-nivå. För att åstadkomma ytterligare förändringar behövs en långsiktig strategi kring lagstiftning och andra styrmedel inom EU och internationellt. Ökad kunskap om långtidseffekter och relevant riskbedömningsmetodik är grundläggande förutsättningar för att det ska vara möjligt att ta hänsyn till miljöaspekter i samband med godkännande av läkemedel. Utan relevanta data och väl underbyggda miljöriskbedömningar blir det svårt att väga in miljöhänsyn i t.ex. risk/nyttabedömningen7 av ett läkemedel. En databas bör också inrättas vid där miljödata för aktiva läkemedelssubstanser samlas och görs tillgängliga för allmänheten. Miljödata om läkemedelssubstanser behövs också för att kunna ställa krav i samband med läkemedelstillverkning. Kunskapsutveckling och möjligheter att ta miljöhänsyn i läkemedelslagstiftningen är nära kopplade till varandra och bör samlas i ett gemensamt etappmål. Vi föreslår därför ett etappmål som syftar till att skapa förutsättningar och incitament för läkemedelsindustrin att, när så är möjligt med hänsyn till medicinska behov, ta fram läkemedel som är miljöanpassade. Etappmålet syftar också till att minska riskerna för miljöpåverkan i samband med läkemedelstillverkning. Genom förändringar i EU:s läkemedelslagstiftning som ger möjligheter till ökad miljöhänsyn ges bättre förutsättningar även för andra 6Medlemsstaterna är i princip fria att införa olika typer av prisregleringsmodeller för läkemedel. Det finns en specifik rättsakt på området, rådets direktiv /105/EEG av om insyn i åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnade i de nationella sjukförsäkringssystemen (transparensdirektivet). Direktivet reglerar dock inte vad som ska ingå i de nationella förmånssystemen utan endast de förfaranden som medlemsstaterna använder vid prissättningen. 7Risk/nyttabedömning görs i samband med godkännande av ett nytt läkemedel och är en värdering där en rad faktorer vägs in. Exempel på faktorer är betydelsen av visade effekter, tillgången till alternativa behandlingar, betydelsen av eventuella prekliniska fynd, risken för okända biverkningar vid långtidsbehandling m.m. För humanläkemedel vägs inte läkemedlets eventuella miljörisk in. Ökad miljöhänsyn i vår läkemedelsanvändning Det gäller t.ex. möjligheterna att införa ett utvecklat system för miljöklassificering av läkemedel och för att ställa mer ändamålsenliga miljökrav i samband med läkemedelsupphandling. På grund av gemenskapsprocessen kan det ta att ändra EU:s lagstiftning. Vi tycker därför att det är viktigt att de nationella initiativen fortsätter och även vidareutvecklas, i väntan på relevanta policyändringar på EU-nivå. Vi föreslår fyra åtgärder för att uppnå etappmålet om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning: Föra in möjligheten att väga in miljöaspekter i risk/nyttabedömningen i samband med godkännande av humanläkemedel (och rådets direktiv /83/EG8). Föra in miljökrav i EU:s standarder om god tillverkningssed (GMP), Kommissionens direktiv /412/EEG9 (veterinärmedicinska läkemedel) och Kommissionens direktiv /94/EG10 (humanläkemedel). Förändringen kräver även ändringar i läkemedelsdirektiven (2001/83/EG och 2001/82/EG11). Skärpning av testkraven för läkemedel och förbättrade miljöriskbedömningar enligt EMA:s riktlinjer (/CHMP/SWP/4447/00 corr 1.12). Skapa en databas vid för att samla och tillgängliggöra miljödata om aktiva läkemedelssubstanser. 8Europaparlamentets och rådets direktiv /83/EG av om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (humanläkemedelsdirektivet). 9Kommissionens direktiv /412/EEG av om fastställande av principer och riktlinjer för god tillverkningssed avseende veterinärmedicinska läkemedel. 10Kommissionens direktiv /94/EG av om fastställande av principer och riktlinjer för god tillverkningssed i fråga om humanläkemedel och prövningsläkemedel för humant bruk. 11Europaparlamentets och rådets direktiv /82/EG av om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel. 12Guideline on Environmental Risk Assessment of for Human Use (/CHMP/SWP/4447/00 corr 1. Ökad miljöhänsyn i vår läkemedelsanvändning Föra in möjligheten att väga in miljöaspekter i risk/nytta bedömningen i samband med godkännande av läkemedel Ökad miljöhänsyn vid godkännande av läkemedel handlar i första hand om att lagstiftningen (humanläkemedelsdirektivet) bör ändras så att miljörisker vid användning kan vägas in i risk/nyttabedömningen för humanläkemedel enligt tydliga kriterier. För kemikalier som tillståndsprövas behandlas i de flesta fall både hälso- och miljöaspekter i prövningen. Om miljöeffekterna inte behandlas i en särskild rättsakt så kan de hanteras av annan allmän lagstiftning som behandlar kemikalierisker, t.ex. Reach. För godkännande av läkemedel gäller dock i huvudsak inte bestämmelserna i . Även om det finns krav på att lämna in en miljöriskbedömning vid ansökan om godkännande för ett läkemedel så får de eventuella miljöproblem som identifierats i riskbedömningen inte påverka godkännandeprocessen för humanläkemedel. Vid risk/nyttabedömningen av ett veterinärmedicinskt läkemedel (2001/82/EG) ska däremot varje risk för oönskade miljöeffekter vid användningen beaktas vid godkännandet. Tillämpningsområdet för läkemedelsdirektiven bör utvidgas till att omfatta prövning av miljöeffekter i risk/nyttabedömningen av ett läkemedel i samband med godkännande. Att delvis ändra målformuleringen för ett rättsområde, så att även miljöhänsyn blir ett uttalat grundsyfte, kan ta . Processen har dock påbörjats genom kraven på miljöriskbedömningar som redan finns i direktiven, och som får användas vid risk/nyttabedömningen för veterinärmedicinska läkemedel. Hållbar utveckling är dessutom en av grundpelarna för EU och en hög nivå av miljöskydd är en viktig målsättning i fördraget. För att miljörisker i samband med användning av ett läkemedel ska kunna beaktas fullt ut vid prövningen av om läkemedlet ska godkännas, behövs en ändring i direktiv /83/EG. Ändringen skulle bestå i att läkemedelsmyndigheterna får möjlighet att beakta miljörisker vid bedömning av ett läkemedels nytta i förhållande till de risker som användningen medför. En grundläggande fråga i detta är avvägningen mellan miljöeffekter och patienthänsyn. Syftet med att införa en möjlighet att väga in miljörisker i risk/nyttabedömningen är inte att läkemedel som medför allvarliga miljörisker vid användning helt ska hindras 13 Kemikalieinspektionen (2012) Bättre EU-regler för en giftfri miljö Rapport nr 1/12. Ökad miljöhänsyn i vår läkemedelsanvändning att komma ut på marknaden. Hur stor miljöpåverkan som kan accepteras för ett läkemedel beror t.ex. på hur allvarlig sjukdomen anses vara ur ett medicinskt och samhällsekonomiskt perspektiv och om alternativa och likvärdiga behandlingar med mindre miljöpåverkan finns tillgängliga. Även potentiella effekter på folkhälsan vid exponering för rester av läkemedel i miljön bör vägas in. Möjligheten att väga in miljöaspekter syftar istället till att kunna neka ytterligare godkännanden av produkter som innehåller ett miljöskadligt ämne när det redan finns produkter på marknaden som täcker det aktuella medicinska behovet. Tillgången till effektiv läkemedelsbehandling ska därmed inte behöva påverkas i någon större utsträckning av att miljöaspekter kan vägas in i risk/nyttabedömningen. Miljöhänsyn i risk/nyttabedömningen kan leda till att även redan godkända läkemedel omfattas av kraven på miljöbedömningar. En fråga som bör hanteras är t.ex. att risk/nyttabalansen kan komma att ändras efter godkännande om ny information dyker upp. Om det visar sig att ett läkemedel för med sig allvarliga medicinska biverkningar som inte var kända för godkännande kan detta dras tillbaka14. Motsvarande möjlighet skulle kunna övervägas för läkemedel som efter hand visar sig ge allvarliga skador på miljön. Frågan behöver utredas. Föra in miljökrav i EU:s standarder om god tillverkningssed (GMP) Utan ett fungerande miljöskydd finns en risk att stora mängder läkemedelsrester släpps ut från produktionsanläggningar. Det behövs därför ett regelverk som kan förhindra sådana utsläpp. Inom EU:s gränser finns både de rättsliga och tekniska förutsättningarna för att kunna ställa krav på rening från aktiva substanser i utgående vatten från läkemedelsindustrier. Kostnaderna får emellertid inte vara för höga i förhållande till den miljönytta som reningen åstadkommer15. 14Humanläkemedelsdirektivet, artikel 23.4, 116 och 117. 15Läkemedelsverket (2011) Underlag för att möjliggöra initieringen av en revidering av EU- lagstiftningen om god tillverkningssed, GMP, med syfte att lagstiftningen även ska omfatta miljöhänsyn. Ökad miljöhänsyn i vår läkemedelsanvändning En stor del av läkemedelstillverkningen sker i lågkostnadsländer utanför EU. För att påverka produktionsförhållandena i dessa länder krävs åtgärder inom EU som också kan ge effekt i tredje land. har gjort bedömningen att det inte finns möjligheter att ställa miljökrav kopplade till tillverkningen med stöd i nu gällande läkemedelslagstiftning16. Möjligheterna att ta miljöhänsyn utifrån EU:s läkemedelslagstiftning bör därför även omfatta krav på miljöhänsyn vid läkemedelstillverkning. Det är rimligt med tillverkningskrav som inte bara omfattar kvaliteten på själva läkemedlet utan även tar hänsyn till utsläppens eventuella miljökonsekvenser. Incitament för ökad miljöhänsyn vid produktion av läkemedel kan t.ex. skapas genom att utveckla kring s.k. god tillverkningssed, GMP (Practice). har tagit fram ett förslag till hur regler för miljökontroll inom läkemedelslagstiftningen kan införlivas genom kraven på god tillverkningssed. Enligt är ett system med miljökontroll inom ramen för god tillverkningssed det mest ändamålsenliga för att få en reglering som möjliggör kontroll över utsläpp i miljön och för att få stort genomslag för denna reglering inte bara inom EU utan också globalt17. förslag innebär i korthet: I läkemedelsdirektiven lägga in en skyldighet för läkemedelstillverkare att följa kraven i en särskild rättsakt, en ny EU-förord- ning, där utsläppsnivåer för vissa substanser anges. Den nya skyldigheten bör i läkemedelsdirektivet läggas i kravet på att uppfylla GMP vid tillverkning. En ny EU-förordning bör utformas, där de substanser som behöver kontrolleras anges tillsammans med gräns för tillåtna utsläppsnivåer. 16Läkemedelsverket (2009) Redovisning av regeringsuppdrag gällande möjligheten att skärpa miljökrav vid tillverkning av läkemedel och aktiv substans. 17Läkemedelsverket (2011) Underlag för att möjliggöra initieringen av en revidering av EU- lagstiftningen om god tillverkningssed, GMP, med syfte att lagstiftningen även ska omfatta miljöhänsyn. Ökad miljöhänsyn i vår läkemedelsanvändning De ämnen som i ett första steg bör prioriteras i EU-förord- ningen är läkemedelssubstanser för vilka det finns ett vetenskapligt stöd för att den yttre miljön och därmed folkhälsan påverkas negativt (t.ex. antibiotika och hormonstörande ämnen). I förordningen bör det finnas förfarande för hur ytterligare ämnen ska identifieras m.m. Vårt förslag ovan om att utvidga tillämpningsområdet för läkemedelsdirektiven till att omfatta miljöeffekter skulle också underlätta förslaget om att föra in krav på miljöhänsyn i GMP. Skärpning av testkraven för läkemedel och förbättrade miljöriskbedömningar enligt EMA:s riktlinjer18 För att miljöaspekter ska kunna vägas in i risk/nyttabedömningen behöver kunskapen om läkemedels miljöpåverkan öka. Testerna som används för miljöbedömningen behöver utvecklas, framför allt när det gäller läkemedels långsiktiga miljöpåverkan och effekter kopplade till substansers biologiska aktivitet. För att öka kunskapen om vilka långsiktiga effekter läkemedelssubstanser har på människors hälsa och på miljön behöver EU:s riktlinjer för miljöbedömningar av läkemedel bidra till sådan kunskapsuppbyggnad. De krav på miljötestning som ställs på läkemedel enligt läkemedelslagstiftningen är mindre omfattande än de grundläggande krav som ställs i Reach. För att kunna värdera risker och åtgärder krävs grundläggande data om vilka miljöeffekter läkemedelssubstanser kan ge upphov till. Kraven på miljöbedömningar finns formulerade i riktlinjer som behöver revideras utifrån möjligheterna att göra mer tillförlitliga miljöriskbedömningar för läkemedel. Att införa förbättrade krav på tester för nedbrytbarhet och biokoncentration skulle ge ett betydligt bättre underlag för miljöriskbedömning jämfört med i dag19. Sådana data ger en möjlighet att uppskatta vilken exponering som kan förväntas i vattenlevande organ- 18Guideline on Environmental Risk Assessment of for Human Use (/CHMP/SWP/4447/00 corr 1. 19Fick J, , Parkkonen J, , Tysklind M, . (2010) Therapeutic levels of levonorgestrel detected in blood plasma of fish: Results from screening rainbow trout exposed to treated sewage effluents. Environmental Science and Technology 44:2661– 2666. Ökad miljöhänsyn i vår läkemedelsanvändning På så sätt får man en första vetenskaplig uppskattning av riskerna. För läkemedelssubstanser som inte är lätt nedbrytbara eller som bioackumuleras bör läkemedelsmyndigheterna få möjlighet att begära ytterligare information. Skapa en databas vid för att samla och tillgängliggöra miljödata om aktiva läkemedelssubstanser För att möjliggöra prioriteringar av läkemedel som inte bör släppas ut till miljön behövs det mer omfattande information om de ingående ämnenas egenskaper. finns ingen samlad information om miljödata för aktiva substanser, varken hos eller . Det finns därför behov av en databas. En databas där man lätt kan hitta information om miljöriskbedömningar m.m. skulle underlätta uppdateringar av prioriteringar av ämnen och arbetet med att sätta relevanta gränsvärden utifrån substansernas miljötoxiska egenskaper. Värdet av att samla information om miljöeffekter är stort även om det inte finns möjlighet att väga in miljöeffekter i risk/nyttabedömningen vid godkännande. Läkemedelsföretagen bör få ansvar för att samla in och redovisa data på ett liknande sätt som i Reach. Detta borde vara av intresse för företagen eftersom det också ger en möjlighet att visa om ett ämne är ofarligt eller inte innebär någon stor miljörisk. Databasen skulle vara till nytta även för att begränsa miljöriskerna vid produktion av läkemedel. I finns läkemedelsdata tillgängliga via . Systemet har utvecklats av LIF i samarbete med en rad andra aktörer och är framtaget för att ge information om aktiva substanser till intressenter på den svenska marknaden. I arbetet med att bygga upp en gemensam databas inom EU bör erfarenheterna från användas. Mycket data finns också redan publicerad. Möjligheten att använda de svenska erfarenheterna har lyfts fram av i samband med den om hållbar utveckling och läkemedel som myndigheten arrangerade under ordförandeskap i EU 2009. Ökad miljöhänsyn i vår läkemedelsanvändning Förslag till första steg i genomförandet av åtgärderna Miljömålsberedningen föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram det underlag som krävs för att driva frågan om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning. De åtgärder som bör utredas inom ramen för uppdraget innefattar: Utvidga tillämpningsområdet för läkemedelsdirektiven till att omfatta miljöeffekter och möjligheten för läkemedelsmyndigheterna att väga in miljöeffekter i den risk/nyttabedömningen som görs vid prövning av ett läkemedel. Förbättrade miljöriskbedömningar av läkemedel i syfte att öka kunskapen om långtidseffekter av läkemedel i miljön. Testkraven i läkemedelslagstiftningen bör utvecklas för att medge en ändamålsenlig riskbedömning av läkemedels miljöpåverkan. Möjligheten att inrätta en databas vid där miljödata för aktiva läkemedelssubstanser samlas och görs tillgänglig publikt. Utredningen bör genomföras i nära samarbete med andra berörda myndigheter, landsting, kommuner, näringsliv och forskning. Uppdraget bör redovisas senast . har tidigare analyserat och lämnat förslag till förändringar i EU:s standarder för god tillverkningssed, GMP. 20 Myndigheten har också tagit fram ett förslag till hur bör arbeta för att driva frågan inom EU21. 20Läkemedelsverket (2011) Underlag för att möjliggöra initieringen av en revidering av EU- lagstiftningen om god tillverkningssed, GMP, med syfte att lagstiftningen även ska omfatta miljöhänsyn. 21Läkemedelsverket (2011) Analys för hur arbetet med en revidering av GMP-lagstiftningen ska utformas för att ha störst möjlighet till framgång. Ökad miljöhänsyn i vår läkemedelsanvändning Etappmålets bidrag till miljökvalitetsmålet Kemikalier i läkemedel är undantagna från EU:s generella kemikaliereglering i Reach. I den godkännandeprocess som finns för nya humanläkemedel görs inte heller någon prövning av läkemedlens miljöeffekter. De miljöriskbedömningar som görs enligt EMA:s riktlinjer är inte tillräckliga för att bedöma vilka risker för miljön olika läkemedelssubstanser kan innebära. Det etappmål som föreslås om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning syftar bl.a. till att föra in miljöaspekter i den risk/nyttabedömning som görs i samband med godkännandet av nya läkemedel. På så sätt kan riskerna för skadliga effekter på miljön till följd av läkemedelsanvändningen minskas. Ökade krav på testning av nya substansers miljöeffekter och på miljöriskbedömningar för läkemedel kommer att öka kunskapen om läkemedels ekotoxiska effekter, hur de omvandlas och fördelas i miljön, nedbrytbarhet m.m. Resultatet av de förbättrade miljöriskbedömningarna är en viktig grund vid den utökade risk/nyttabedömningen av läkemedel. Ett hänsynstagande till miljön i risk/nyttabedömningen av humanläkemedel innebär att användningen av läkemedel som är extra problematiska från miljösynpunkt kan minska . I förlängningen innebär det en minskad kostnad för samhället som dock är svår att uppskatta då kopplingen mellan ett visst ämne och eventuella miljöeffekter är svåra att slå fast. Etappmålet syftar till att ändra kraven inom EU. En åtgärd som föreslås inom etappmålet är att införa miljökrav i om god tillverkningssed, GMP. Åtgärden syftar till att åstadkomma en kontroll över utsläpp i miljön vid läkemedelstillverkning av ämnen som är särskilt problematiska. Avsikten är att få så stort genomslag som möjligt för regleringen, även globalt. Kopplingen till andra miljömål Humanläkemedel och läkemedelsrester sprids till vår närmiljö främst genom avloppsvatten. Etappmålet bidrar därför till att uppnå vattenrelaterade miljökvalitetsmålen Levande sjöar och vat- Ökad miljöhänsyn i vår läkemedelsanvändning tendrag, Grundvatten av god kvalitet samt Hav i balans samt levande kust och skärgård. Ett alternativ eller komplement till det förslagna etappmålet är nationella åtgärder som miljöklassificering av läkemedel, miljökrav vid läkemedelsupphandling, miljöhänsyn vid beslut om subvention samt krav på rening av det kommunala avloppsvattnet som hindrar läkemedelsrester att nå miljön22. Det anses inte vara förenligt med att ställa bindande krav på miljöklassificeringssystem. För att förbättra förutsättningarna för miljöklassificering av läkemedel och för att ställa relevanta miljökrav vid upphandling krävs också insatser på EU-nivå. De första stegen för att åstadkomma detta omhändertas i etappmålet genom bättre miljöriskbedömningar samt möjligheterna att väga in miljöaspekter i risk/nyttabedömningen och att samla miljödata om läkemedel i en databas hos . När det gäller frågan om miljöhänsyn i samband med beslut om huruvida ett läkemedel ska ingå i det nationella förmånssystemet, och därmed subventioneras av samhället, så utreds denna fråga av Läkemedels- och apoteksutredningen (dir 2011:82). Det finns teknik som kan reducera halterna av läkemedel i utgående avloppsvatten. Dessa metoder är utvärderade genom forskning i och i andra länder (särskilt ).