sou · H0B323 · 2012-04-11 00:00:00 — För att förstärka skyddet mot brottslighet inne på och utanför idrottsarenor infördes lagen (2005:321) om till- trädesförbud vid idrottsarrangemang (tillträdesförbudslagen). Enligt lagen kan en person förbjudas att få tillträde till och vistas på inhägnad plats huvudsakligen avsedd för idrottsutövning när idrotts- arrangemang anordnas på platsen av en idrottsorganisation (till- trädesförbud). En förutsättning för att ett sådant förbud ska få meddelas är att det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att personen kommer att begå brott under idrottsarrange- manget och brottet är ägnat att störa ordningen eller säkerheten där. Den som bryter mot ett tillträdesförbud döms till böter eller fängelse . Tillträdesförbud beslutas av allmän åklagare. Enligt lagens ursprungliga utformning fick en fråga om till- trädesförbud tas upp enbart på ansökan av den idrottsorganisation som anordnar det eller de idrottsarrangemang som förbudet avses skydda eller av specialidrottsförbundet inom Riksidrottsför- bund för den aktuella idrottsverksamheten. gjordes en ändring i tillträdesförbudslagen som innebär att även polismyndighet har rätt att ta initiativ till en fråga om tillträdesförbud. Vidare har åklagare getts möjlighet att med- dela interimistiska (tillfälliga) tillträdesförbud i avvaktan på att ett ärende om tillträdesförbud slutligt avgörs. Härigenom kan den som befaras begå ordnings- eller säkerhetsstörande brott under ett idrottsarrangemang meddelas ett tillträdesförbud. Ett interimistiskt tillträdesförbud får gälla . infördes i ordningslagen (1993:1617) straffsanktion- erade förbud mot att inneha eller använda pyrotekniska varor, att obehörigen beträda en spelplan och att kasta in föremål på en spel- plan. Trots den skärpta lagstiftningen begås alltjämt brott i samband med idrottsarrangemang, främst inom fotboll och ishockey. Det kan röra sig om slagsmål inne på arenan, ordningsstörningar runt arenan eller skadegörelse på transportmedel, närliggande restauranger och butiker. Idrottsrelaterad brottslighet sker också vid andra tid- punkter och på andra platser än i anslutning till själva idrotts- arrangemangen. Bruk av alkohol, narkotika och dopningsmedel är en bidragande orsak till att t.ex. oplanerat våld kan uppstå. Till detta kommer de hot som riktas mot t.ex. spelare, domare och andra funk- tionärer samt representanter för klubbarna (t.ex. styrelseledamöter). Berörda myndigheter och organisationer samverkar därför centralt, regionalt och lokalt i olika arbetsgrupper och har även bjudits in till möten i för att gemensamt diskutera vilka insatser som görs och bör göras för att motverka brottslighet i sam- band med idrottsarrangemang. (Brå) har haft regeringens uppdrag att pre- sentera en kunskapssammanställning om framgångsrika strategier och metoder nationellt och internationellt för att minska förekomsten av ordningsstörningar i samband med idrott. I uppdraget ingick även att föreslå insatser som kan förbättra samordningen mellan de olika aktörerna på alla nivåer. Brå har i sin rapport mot fotbollsrelaterade ordningsstörningar – En kunskapssammanställ- ning (2008:20) bland annat föreslagit att regeringen utser en huvudman som utreder och skapar en nationell åtgärdsplan mot fotbollsrelaterade ordningsstörningar och som verkar för att planen genomförs. Under ledning av landshövdingen i har myndig- heter och ett stort antal organisationer i enats om en strategi mot våld i samband med fotboll och ishockey. Strategin innehåller ett gemensamt mål för arbetet och konkreta åtgärder som berörda parter är beredda att ansvara för. En exekutivkommitté som utsetts av parterna har i uppdrag att ansvara för att denna överenskommelse följs. Konferenser och seminarier har också anordnats i andra delar av landet. har i mot idrottsrelaterad brottslighet lett ett arbete med en gemensam utvärdering av hur tillträdesförbudslagen har tillämpats efter det att vissa förändringar gjordes i lagen . Utvärderingen – som redovisades – visar på vissa brister när det gäller tillämpningen av lagen. Uppdraget att skapa en nationell samordning En särskild utredare ska - i egenskap av nationell samordnare - löpande lämna förslag till hur brottslighet i samband med idrotts- arrangemang kan motverkas. En utgångspunkt ska vara att till- trädesförbudslagen eller anknytande bestämmelser inte ska för- ändras. Utredaren ska också medverka till en förbättrad samverkan mellan berörda myndigheter och organisationer på central, regional och lokal nivå. Arbetet ska bland annat baseras på erfarenheter från utarbetandet av den strategi mot våld inom fotboll och ishockey som tagits fram under ledning av landshövdingen i . Även det utvecklingsarbete som skett inom andra regioner ska tas tillvara. inriktningsarbete mot idrottsrelaterad brottslighet ska också beaktas. En generell utgångspunkt för en nationell samordnare är att myndigheter och idrottens organisationer är fria och självständiga. Utredaren ska inte ta över det ansvar som berörda myndigheter och organisationer har . Var går gränsen mellan olika aktörers ansvarsområden? Vid brottslighet i anslutning till idrottsarrangemang finns det ibland brister i samverkan mellan olika aktörer. Det kan vara fråga om vem som anmäler ett brott eller vilken information som behöver förmedlas inför en match. Utredaren ska med utgångspunkt i befintlig lagstiftning med- verka till att ansvarsfördelningen mellan berörda parter klarläggs och att samverkan och uppföljning av de insatser som görs nationellt, regionalt och lokalt förbättras. Utredaren ska vid behov lämna förslag till insatser som kan bidra till att minska brottslig- heten i samband med idrottsarrangemang. Hur bör informationsutbytet mellan berörda aktörer utformas? I samband med idrottsarrangemang främst inom de stora lagidrot- terna reser ett stort antal supportrar från hemorten till den plats där matchen spelas. Arrangören och polisen kan därför behöva information om antalet tillresande som beräknas besöka arrange- manget och på vilket sätt de förväntas resa för att kunna underlätta inpasseringen till arenan och hålla isär supportergrupper. Utredaren ska klarlägga hur informationsutbytet sker mellan idrottsarrangörer och polisen inför idrottsarrangemang och verka för en likformig modell för informationsutbyte. Utredaren ska också föreslå hur transportföretag som anlitas för transport av supportrar före och efter en match involveras i den gemensamma planeringen. Trygghet och trivsel på arenorna Ett minskat publikunderlag vid matcher i de högsta divisionerna inom fotboll och ishockey anses till viss del bero på olämpligt bete- ende hos vissa supportrar och även på otrivsamma yttre miljöer. Utredaren ska analysera och vid behov lämna förslag till vad som krävs för att idrottsarrangemang ska kunna genomföras på ett tryggt och trivsamt sätt. Arrangörer av idrott ska uppmuntras att utforma sina arrangemang så att trygghet och service sätts i centrum gärna i samverkan med supporterföreningar. Utredaren ska analysera vad bruket av alkohol, narkotika och dopningsmedel har för betydelse för brottslighet i samband med idrottsarrange- mang. Arrangörerna ska även uppmärksammas på betydelsen av en drog- och alkoholfri miljö genom en ansvarsfull alkoholservering och efterlevnad av marknadsföringsbestämmelserna. Behov av forskning och ökad kunskap Brottslighet i samband med idrottsarrangemang har ändrat karaktär . I takt med att säkerhetsarbetet inne på arenorna förbättrats har problem i stället uppstått på andra platser och . Utredaren ska göra en bedömning av den idrottsrelaterade brotts- lighetens omfattning, orsaker och struktur. Bland annat ska utredaren göra en bedömning av vilka skador (t.ex. fysiska, ekonomiska och idrottsmässiga) brottslighet i samband med idrottsarrangemang orsakar och skadornas omfattning. Sprida kunskap om goda exempel Flertalet problem i samband med stora idrottsarrangemang, främst tävlingsmatcher i fotboll och ishockey, uppstår i storstadsregionerna. Det innebär att en kompetens om förebyggande åtgärder m.m. har byggts upp i storstäderna och att denna kompetens saknas på mindre orter. Utredaren ska ta initiativ till och medverka vid möten där brotts- förebyggande insatser i samband med idrottsarrangemang tas upp för att informera om det pågående arbetet. Goda exempel på fram- gångsrika projekt och metoder runt om i landet ska tas till vara och förmedlas vidare. Utredaren ska medverka till att samverkan sker i linje med Europeiska konventionen (CETS No:120) av om läktarvåld och olämpligt uppträdande vid idrottsevenemang och särskilt vid fotbollsmatcher. Utredaren ska också analysera hur det brottsförebyggande arbetet i samband med idrottsarrangemang är organiserat och utformat i övriga nordiska länder. De ekonomiska konsekvenserna av lämnade förslag ska analyseras och förslag på finansiering ska lämnas om kostnadsökningar blir aktuella. Om förslagen berör statsbudgeten ska finansiering före- slås inom berörda utgiftsområden. Kostnadsredovisningen ska vara uppdelad på de delar som utredaren bedömer ska ingå i en effektiv brottsförebyggande verksamhet i samband med idrottsarrange- mang, exempelvis forskning, information och utbildning. En bedömning ska göras om krav på mer generaliserande metoder och rutiner kan bli en belastning för mindre föreningar och distrikt samt hur de påverkar olika idrotter. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med idrottens centrala organisationer och lokala föreningar, supporterorganisationer, kommuner, polis, , , privata arenaägare, transportföretag och andra berörda aktörer. Särskild samverkan ska ske med den exekutivkommitté mot våld och brott i samband med fotboll och ishockey som leds av landshövdingen i och med mot idrottsrelaterad brottslighet vid . När det gäller frågor om behandling av person- uppgifter ska utredaren samråda med Datainspektionen och när det gäller alkoholservering och tillsyn enligt alkohollagen ska utredaren samråda med länsstyrelserna. Utredaren ska fortlöpande informera om arbetet och lämna förslag till hur brottslighet i samband med idrottsarrange- mang kan motverkas. Uppdraget ska slutredovisas . En strategi mot våldet inom fotboll och ishockey Våldet kring fotbollen och ishockeyn är ett problem både för idrotten och för samhället i stort. På samma sätt som våld i sam- band med matcher är ett problem för många krävs också att många samverkar för att bekämpa det. Förutom våld i samband med matcher – inne på arenan, utanför arenan samt i samband med transporter till och från arenan – förekommer våld (uppgörelser) mellan olika grupperingar från klubbarna på olika platser och utan direkt sam- band med matcher. Det sistnämnda våldet är inte enbart ett stort problem för idrotten utan också för samhället. Tyvärr drabbas samhället av kostnader och skadegörelse samt klubbarna av kost- nader och dålig publicitet. har det också blivit allt vanligare med hot och trakasserier mot domare och andra funktionärer samt ledare och spelare. Detta har uppmärksammats i rapporter bl.a. från . Hoten mot klubbarna har orsakat olika problem såväl sportsligt som organisatoriskt. trädde ny lagstiftning i kraft som gör det lättare att bekämpa våldet. Den ger ökade möjligheter att komma åt våldsverkarna. Det är viktigt att den utnyttjas. Ingen lagstiftning ensam kan emellertid få bukt med våldet. Härutöver krävs ett nära och systematiskt samarbete mellan alla berörda för att nå resultat. Som grund för ett sådant samarbete har nedanstående parter utarbetat en strategi mot våldet i samband med fotbolls- och ishockey- matcher i . Strategin är en handlingsplan där problemen definieras, liksom de åtgärder som berörda parter är beredda att ansvara för. Själva sammansättningen av parterna ger en bild också av de åtgärder som måste vidtas. Klubbarnas deltagande är centralt. Men det är också insatserna från kommunerna och de rättsvårdande myndigheterna, inte minst därför att våldet i samband med matcher är bredare än enbart bråk relaterat till själva sporten. Det förtjänar att understrykas att det är de koordinerade insats- erna som är helt avgör-ande för framgång. Vi som ingår som parter i kampen mot våldet inser att våldet har komplexa orsaker med varierande anknytning till fotbollen och ishockeyn som sådan. Vårt mål är att pressa tillbaka våldsutöv- ningen genom ett brett samarbete – från förebyggande insatser till insatser vid matcherna. Vi vill bygga en gemensam värdegrund mellan alla som är engagerade i och för fotbollen och ishockeyn. Metoden för att nå målet är ett förpliktigande engagemang från var och en av oss och tätast möjliga samverkan mellan oss. Gentemot den som planerar att störa fotbolls- och ishockeysporten är beskedet ett och samma: Vi accepterar inte att våld förstör fotbollen och ishockeyn. Vi vill själva vara föredömen genom att alltid ta avstånd från all form av våldsanvändning. Vi är medvetna om att våldet har många orsaker. Vi kommer gemensamt att fördjupa kunskaperna om våldet och våldets orsaker genom en särskild studie. Resultatet av denna kommer att utnyttjas i vårt fortsatta arbete. Vi kommer också att dra nytta av svensk forskning som redan finns och av internationell kunskap, bland annat från EU-samarbetet. En viktig utgångspunkt är att det är enskilda individer som står för våldet. Vårt gemen- samma arbete syftar ytterst till att nå fram till de enskilda vålds- verkarna och få dem att ta ansvar för sitt beteende. Många insatser mot våldet blir med nödvändighet av akut karaktär och i anslutning till matcher. Våldet måste emellertid bekämpas också med andra insatser. Flera av parterna kommer att medverka i förebyggande insatser i skolorna, där sådana efterfrågas. Klubbarna och supporterorganisationerna kommer, genom att främja en positiv supporterkultur, också att bidra i det förebyggande arbetet. I en sådan kultur ingår att sätta tydliga gränser gentemot, och ta avstånd från, ett oacceptabelt uppträdande bland supporters. Vi har gemensamt diskuterat vad var och en av oss kan och måste göra. De åtgärder vi nu överenskommit om är därför både ett individuellt åtagande och ett gemensamt ansvar. om att helhetssyn och samordning av många olika åtgärder är nyckeln till framgång. Inom en sådan ram är det avgör- ande att tydliggöra vem som är ansvarig för vad. Klubbarna har en avgörande roll i kampen mot våldet. Klubbarna har i våra samtal påtagit sig ett övergripande sam- ordningsansvar inför och under matcherna. Behov av en vidgad samordning finns gentemot berörda kommuner, för att rätt kunna bedöma transportbehoven gentemot supporterorganisationerna och gentemot SL. Speltiderna kan inverka på publikens uppträdande. Tveksamhet finns om de ekonomiska konsekvenserna av spel på dag- tid. Klubbarna kommer att utvärdera erfarenheterna av derby- matcher . Ledorden i klubbarnas verksamhet är och kommer även i fram- tiden att vara trygghet, service och dialog. I ett första skede lyfter klubbarna fram följande uppgifter: ansvar för att de krav som ställs på arrangören efterlevs, ansvar för att samordningsfunktionen vid arrangemangen efter- levs och utvecklas, ansvar för att utveckla och förtydliga matchorganisationen genom att sätta service och trygghet i centrum, ansvar för att alla aspekter vägs in när arrangemang planeras och genomförs, ansvar för att de utskänkningstillstånd som finns vid arrange- efterlevs, och – om så inte sker – agera i de frågor som uppkommer, verka för en drog- och alkoholfri ungdomsmiljö, verka för och ge förutsättningar för en ökad vuxen/föräldrar närvaro, verka för att alla supportrar skall känna sig trygga och få den service som sig bör, främja den supporterkultur som återfinns på hela arenan, samt vara lyhörda för det som sker och ta tydlig ställning i sakfrågor, utveckla samarbete mellan samtliga aktörer och trygga att alla berörda ges möjligheten att vara med och delta i de olika pro- cesserna som berör publika arrangemang, verka för att rollfördelningen klargörs bland berörda parter, verka för att arbetet på nationell och regional nivå fort- går/förtydligas och klargörs mellan de aktörer som finns, bibehålla och vid behov utveckla de olika trappstegsmodeller som finns, planera och utveckla kringarrangemang med inriktning på service och trygghet, verka för att respektive klubbs värdegrunder på ett tydligt sätt kommuniceras till spelare, ledare, anställda, medlemmar och supportrar, alltid ta avstånd från destruktiva beteenden som utförs under eller i samband med matcharrangemang, verka för att den publik som besöker arrangemangen får en god service med betoning på trygghet och trivsel, understödja den positiva supporter- och läktarkulturen så att denna ges utrymme under arrangemangen, arbeta med sociala insatser för att fånga upp och hantera destruktiva supporterelement. Ordningsmakten har ett huvudansvar för ordningen inför, under och efter matcherna. Polisen kommer att öka utbildningsinsatserna gentemot sina med- arbetare, bland annat på och förstärka samarbetet med supporterorganisationerna. Polisen kommer att utveckla samverkan med samtliga aktörer som har en genuin ambition att öka tryggheten och minska brotts- ligheten i samband med fotbolls- och ishockeymatcher. Samverkan utgår från en lyhördhet från alla parter för de olika intressen som föreligger. Polisens ambition är att efter bästa förmåga leva upp till detta, men kommer också att vara tydlig med de förväntningar man har på andra aktörers agerande. har, tillsammans med polisen, ansvaret för att den som begått brott kan lagföras utan dröjsmål. Myndigheterna i rättskedjan strävar efter att handläggningstiderna ska vara så korta som möjligt. Målet ska vara att avgöranden i fråga om tillträdes- förbud ska fattas från en hemmamatch till nästa. ska öka kvaliteten i processföringen och brottsutredningsverksamheten. Det ska leda till ökad lagföring. Vid åklagarkamrarna i kommer en kontaktåklagare för detta särskilda ämnesområde att finnas. Beslut om handläggning i enskilda ärenden kommer att fattas av åklagare vid respektive åklagarkammare i , vilket bedöms vara det bästa sättet att undvika onödiga dröjsmål. Arenornas utformning och utrustning påverkar möjligheten att upprätthålla ordningen vid matcherna. Inför uppförandet av nya arenor åtar sig arenaägarna att se till att de fysiska förutsättningarna för att motverka våldet är de bästa tänkbara, till exempel genom att det finns tillräcklig plats för nödvändiga säkerhetsåtgärder. Likaså ska de tekniska förutsättningarna för identifiering av ord- ningsstörningar och identifiering av dem som begår dessa stör- ningar förstärkas, bland annat genom en kontinuerlig utvärdering av effekterna av kameraövervakning. Kameraövervakningen måste vara av sådan kvalitet att en säker identifiering är möjlig. In- och utpassering vid arenorna, liksom vid tunnelbanan, måste kunna ske smidigt. Transporterna till och från arenorna måste kunna genomföras på ett sätt som motverkar våld. SL har i detta sammanhang ett särskilt ansvar. Inför varje match måste trafiken anpassas till det förväntade behovet. Klubbarna och SL åtar sig att förstärka sitt samarbete för att uppnå detta. Häri ingår också att öka kunskapen om vilka transport- behov publiken har. SL kommer därutöver att förstärka sina insatser genom att: upprätta fast trafikinformation i anslutning till större arenor med bland annat hän-visning till olika resealternativ, sätta upp digitala skyltar med generell trafikinformation inom till exempel , om arrangören ställer denna möjlighet till förfogande, sätta in extra busstrafik utanför ordinarie linjesträckning i sam- verkan med berörda trafikentreprenörer. Skadegörelse som drabbar beställd busstrafik faktureras beställaren, samverka aktivt med polisen och vid behov ställa extra ordnings- vaktsresurser till förfogande inom SL:s anläggningar. viktigaste arenor finns i och . De båda kommunernas aktiva medverkan behövs om våldet ska kunna bekämpas. kommer också att fortsätta sin kart- läggning av supporterkulturen. har i ett eget program mot våldet angett en rad ambitioner, bland annat: Utöver själva idrotten kan positiva arrangemang genomföras utanför och inne på arenan i syfte att minska den aggressiva stämningen och att få åskådare att komma tidigare till arenan. På detta sätt undviks långa köer, vilket skapar utrymme för en nog- grannnare visitering. En senaste ankomsttid till arenan skulle kunna skapa utrymme för en noggrannare visitering. Påtaglig onykterhet eller drogpåverkan vid insläppet till arenan kommer inte att accepteras. Staden, polisen och klubbarna ska göra fortlöpande översyner av anläggningarna i syfte att öka säkerheten och minimera riskerna för våld och inträngning på spel-planerna. Vid derbyn och högriskmatcher bör det övervägas om det endast ska finnas sitt-platser på anläggningarna. Klubbarna och polisen ska fortlöpande samverka med utbildning för de ordningsvakter som arbetar i samband med fotbolls- och ishockeymatcher. Staden ska fortsätta att ekonomiskt stötta klubbarna i deras arbete med att skapa och stärka den positiva supporterkulturen. vill att högriskmatcher ska spelas under tidig . har inrättat en funktion med ett samlat ansvar för kommunens insatser för att bekämpa idrottsvåldet. En särskild samordnare har utsetts inom idrottsförvaltningen. stad kommer att hålla planeringsmöten med berörda klubbar och andra intressenter inför högriskmatcher. Konkret kommer kommunen bland annat att: tillsammans med berörda lag skapa positiva aktiviteter i samband med högrisk-matcher, aktivera resurser inom , fritidsorganisationen och skolan i samband med högriskmatcher, ingå i nätverk och samarbete i syfte att motverka våld i samband med matcher, i största möjliga utsträckning hålla ytor i närheten av arenan fria från Big Sacs och liknande, upplåta tid i skolorna för företrädare från Stockholmsklubbarna i syfte att informera om klubbarnas arbete för en positiv läktar- kultur, vid behov stänga av vissa gator och upplåta plats för bussar för att snabbt evakuera stora publikmängder. Klubbarnas supporterorganisationer, genom SFSU, Fotbolls- alliansen, Huliganpäron och Program Supporter, kommer att med- verka aktivt för att skapa en positiv miljö under och runt match- erna, samt i övrigt medverka i arbetet mot fotbollsvåldet på flera sätt, bland annat genom att: utveckla metoder för klubbarnas förebyggande arbete, bland annat genom att löpande utbilda företrädare för klubbarna (Fotbolls- alliansen), verka för en ökad föräldranärvaro på matcherna (Huliganpäron), stödja föräldrar med barn i riskzonen (Huliganpäron), tidigt uppmärksamma ungdomar i riskzonen samt länka dem och deras föräldrar till hjälpinsatser (Program Supporter), motverka droger och alkoholförtäring inför och omkring match- erna (Program Supporter), alltid ta avstånd från våldsanvändning. förpliktigar sig att: svara för samordningen av de insatser parterna åtar sig att genomföra. noga följa erfarenheterna av kameraövervakningen av arenorna och vid behov vidta nödvändiga förändringar av regleringen. Att bekämpa våldet inom fotboll och ishockey och motverka sådana företeelser i samhället som ger upphov till våld kommer att ta tid. De parter som beslutat att ta ett gemensamt ansvar kommer att utvärdera sina insatser för att bedöma fram- gången i arbetet. En av parterna utsedd mindre exekutivkommitté ansvarar för att denna överenskommelse fullföljs. Kommittén leds av landshövdingen. En särskild samordnare har det direkta an-svaret för att den avgörande samverkan mellan berörda parter kommer till stånd. Kontinuitet och långsiktighet ska prägla arbetet. I det fortsatta arbetet kommer fördjupade kunskaper om våldets karaktär och orsaker att utnyttjas. Tillträdesfrågan, liksom drog- och alkoholproblemen, är i detta sammanhang särskilt viktiga arbets- områden. Behovet av initiativ för skärpt lagstiftning, till exempel en så kallad anmälningsplikt, kommer att prövas i ljuset av uppnådda resultat. (reviderad version) Genomförda samrådsmöten (i kronologisk ordning)