sou · GZB375d4 · 2012-01-01 00:00:00 — 35 § Endast djur som är lämpade för utevistelse får hållas som utegångsdjur. En ytterligare förutsättning är att de yttre förhållandena såsom terräng och markbeskaffenhet är lämpliga för djuren. 36 § Utegångsdjur ska när betestillväxt inte sker ha tillgång till ligghall eller annat stall som ger dem skydd mot väder och vind samt en torr och ren liggplats. Kommentar: Införlivar AD (Bilaga punkt 12). AD ställer dock inte specifikt krav på att det måste vara en ligghall eller annan byggnad och inte heller att krav på liggplatsen, utan anger mer allmän om att djuren ska ges skydd mot dåligt väder, rovdjur samt hälsorisker om det är nödvändigt och möjligt. En annan skillnad är att AD gäller oavsett årstid. Allmänna råd till 1 kap. 36 § En ligghall för utegångsdjur bör bestå av tre väggar och tak. Den öppna långsidan bör i normalfallet ha söderläge. Om en ligghall inte har en öppen långsida bör den ha flera öppningar för att undvika att ranghöga djur hindrar övriga djur från att gå in eller ut ur ligghallen. 37 § Utan hinder av 36 § får utegångsdjur i besättningar, som är anslutna till ett kontrollprogram för utegångsdjur, hållas i enlighet med kontrollprogrammet. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 38 § Vid drivning ska djuren hanteras lugnt. Djuren ska ha tillräckligt med utrymme för att kunna förflytta sig. Djuren ska tydligt kunna uppfatta drivvägen. Allmänna råd till 1 kap. 38 § Drivning av djur bör inte ske genom koppling till fordon. 39 § Om det finns särskilda skäl kan medge undantag från bestämmelserna i denna författning. Första stycket gäller inte sådana bestämmelser där djurhållning får ske på annat sätt i enlighet med ett kontrollprogram som är i drift. Från sådana bestämmelser kan endast medge undantag om det är nödvändigt som en följd av oförutsedda extraordinära omständigheter. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR NÖTKREATUR Allmänna råd till 2 och 4 §§ djurskyddslagen Kor bör alltid ges tillfälle att slicka sina nyfödda kalvar. Kalvar bör tidigast flyttas till en annan djurbesättning då de uppnått en månads ålder och en för rasen och åldern normal vikt. De bör vidare förberedas inför flyttningen genom att foderstaten anpassas till mjölkersättning, kraftfoder och hö. Avvanda kalvar som ska flyttas till annan djurbesättning bör ha varit avvanda minst de flyttas. Nötkreatur bör vara avhornade. Unga djur bör vänjas vid det djurhållningssystem de ska hållas i som vuxna. Allmänna råd till 3 § djurskyddslagen I ett stall för bundna nötkreatur bör det finnas en båsavskiljare mellan minst vartannat djur. Allmänna råd till 1 kap. 13 § För nötkreatur som är äldre än en månad bör liggplatsen vara försedd med strö. 1 § I nybyggda stallar som tas i bruk efter denna författnings ikraftträdande ska nötkreatur hållas i lösdrift. Första stycket gäller dock inte sådana nybyggda stallar för uppbundna nötkreatur där ansökan om förprövning1 kommit in till före . 1 Bestämmelser om förprövning finns i 5 - 6 b §§ djurskyddsförordningen samt Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:95) om förprövning av djurstallar. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 2 § Handjur som är mer än ska hållas i lösdrift efter . 3 § Kalvar får inte hållas bundna. Kommentar: Införlivar KD (Bilaga punkt 8) KD medger dock viss uppbindning för grupphållna kalvar i samband med utfodring av mjölk. 4 § Djurens klövar ska inspekteras regelbundet och verkas vid behov. Allmänna råd till 4 § djurskyddslagen I lösdriftsstallar för mjölkkor bör det finnas klövbad. 5 § ska minst dämpad belysning vara tänd i stallar för mjölkkor. 6 § Nyfödda kalvar ska få råmjölk möjligt, dock senast efter födseln. Kommentar: Införlivar KD (Bilaga punkt 8) 7 § Vid mycket varm väderlek samt vid sjukdom ska kalvar ha ständig tillgång till dricksvatten. Kommentar: Införlivar KD (Bilaga punkt 13) 8 § Kalvar ska utfodras minst . Kommentar: Införlivar KD (Bilaga punkt 12) 9 § Kalvar ska senast från och med två veckors ålder ha fri tillgång till grovfoder. Kommentar: Införlivar KD (Bilaga punkt 10) 10 § Kalvar som hålls inomhus ska ses till minst . Kommentar: Införlivar KD (Bilaga punkt 6) 11 § Kvigor och kor får inte betäckas med tjur, semineras eller vara mottagare av embryo om förlossningssvårigheter kan förväntas. Kvigor ska innan första brunstperioden startar och fram till dess att de uppnått en ålder av 13 månader hållas på ett sådant sätt att risken för betäckning minimeras. Kommentar: Ligger i linje med AD (bilaga, punkt 20) som dock undantar smärre lidanden/skada eller smärre ingrepp utan varaktig skada. Allmänna råd till 2 kap. 11 § Kvigor bör senast från det att de uppnått en ålder av hållas på ett sådant sätt att risken för betäckning minimeras. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 12 § Kor och kvigor ska kalva lösgående när tidpunkten för kalvning kan förutses, dock får uppbindning ske om förlossningssvårigheter uppstår. I besättningar med bundna kor eller kvigor får en ko eller kviga kalva uppbunden om kalvningsboxen är upptagen för kalvning. 13 § Gödselrännan bakom bunden ko eller kviga ska vara övertäckt i samband med kalvningen. 14 § Vid kalvning får mekaniska hjälpmedel endast användas efter godkännande av veterinär i varje enskilt fall. Utrymme, inredning och utrustning 15 § I besättningar med kor eller kvigor som ska kalva ska det inför kalvning finnas kalvningsboxar. Allmänna råd till 2 kap. 15 § Det bör finnas minst en plats i kalvningsbox per påbörjat antal kor i besättningen enligt följande: 1.45 kor vid jämn kalvningsfördelning över 2.35 kor vid jämn kalvningsfördelning 3.25 kor vid jämn kalvningsfördelning 4.15 kor vid jämn kalvningsfördelning 5.10 kor vid jämn kalvningsfördelning För besättningar där kalvning sker koncentrerat och är planerad att ske på betesmarken, bör det finnas minst en plats i kalvningsbox per påbörjat 50-tal djur som ska kalva . 16 § Kalvningsboxar och andra stallutrymmen som används som kalvningsplats ska vara utformade och användas på ett sådant sätt att de kan rengöras regelbundet utan svårigheter samt vid behov kunna desinficeras. Ytterligare bestämmelser om rengöring finns i 1 kap. 30 §. Allmänna råd till 2 § djurskyddslagen En kalvningsbox som är avsedd för en ko eller en kviga bör rengöras noggrant samt förses med nytt strö mellan varje kalvning. Kalvning i gruppbox bör ske omgångsvis. Djurgruppen bör inte vara större än att beräknade förlossningar inträffar . Kalvningsplatsen bör i detta fall rengöras noggrant samt förses med nytt strö mellan varje djuromgång. 17 § Endast i värmeisolerade stallar får liggytan för nötkreatur innehålla dränerande golv utan ströbädd och då endast i följande fall: 1.för kalvar som är äldre än en månad, ungdjur och vuxna tjurar i boxar med heltäckande spaltgolv av gummi eller annat eftergivligt material, 2.fram till för kalvar som är äldre än en månad och högst i boxar med annat heltäckande spaltgolv än vad som avses i punkt 1, 3.för kalvar som är över , ungdjur och vuxna tjurar i boxar med annat heltäckande spaltgolv än vad som avses i punkt 1 och som: Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv a)var i bruk före denna författnings ikraftträdande, eller b)ingår i ansökan om förprövning2 som kommit in till före och godkänts av , 4.för ungdjur och vuxna tjurar i bås där det gödseldränerande golvet ligger i båsets bakre del och resterande golvytor i båset har helt golv eller annan godtagbar liggyta på av minimilängden för kortbås, 5.för ungdjur och vuxna djur i bås där det gödseldränerande gummispaltgolvet ligger i båsets bakre del och resterande liggytor i båset har helt golv med gummimatta eller motsvarande på av minimilängden för kortbås. 18 § Ensamboxar för kalvar, med undantag för sjukboxar, ska ha genombrutna mellanväggar som tillåter ögonkontakt och direkt beröring mellan kalvarna, dock ska mellanväggarna vara täta . En kalv får inte hållas i ensambox efter åtta veckors ålder. Vad som anges i andra stycket gäller inte för anläggningar med färre än sex kalvar såvida kalvarna inte kan hållas i lämpliga åldersgrupper. Kommentar: Införlivar KD (Artikel 3 punkt 1, 3a). Innan KD kom ställdes nationella krav på att kontakt mellan kalvarna genom mellanväggarna förhindrades. 19 § I lösdriftsstallar för amkor eller dikor ska det finnas särskilda utrymmen för kalvar (kalvgömmor). Första stycket gäller inte för ligghallar när djuren hålls på bete i enlighet med 10-11 §§ djurskyddsförordningen. 20 § När fler än 50 kalvar som är tas emot från mer än 1 besättning ska kalvarna tas emot och hållas i mottagningsstall med plats för högst 100 kalvar. Om djuren hålls kvar i mottagningsstallet under hela uppfödningen fram till slakt får antalet djurplatser dock uppgå till högst 150 under förutsättning att omgångsuppfödning tillämpas. Om antalet besättningar enligt första stycket är mer än 5 ska omgångsuppfödning ske i mottagningsstallet. Insättning av djurgruppen ska då göras . 21 § En uppfödningsavdelning som tar emot högst 50 kalvar som är från mer än 1 besättning, utan att kalvarna först tagits emot i mottagningsstall, får bestå av högst 100 djurplatser. 22 § Ett mottagningsstall ska vara utformat så att djuren kan tas till och från stallavdelningen utan att behöva passera via en annan stallavdelning. Allmänna råd till 2 § djurskyddslagen Omgångsuppfödning bör tillämpas vid uppfödning av växande nötkreatur. Vid omgångsuppfödning i mottagningsstall bör kalvgruppen hållas i mottagningsstallet minst efter det att det sist insatta djuret sattes in. 2 Bestämmelser om förprövning finns i 5 - 6 b §§ djurskyddsförordningen samt Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:95) om förprövning av djurstallar. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv Ett uppfödningsstall för djur som tagits emot i mottagningsstall bör inte inhysa mer än 300 djur. 23 § Vid datorstyrd individuell utfodring ska antalet djur per kraftfoderstation anpassas till gruppens avkastningsnivå och utfodringsmodell. Då hela kraftfodergivan ges i kraftfoderstationer får antalet kor per station inte överstiga 20 i högmjölkargrupper, 25 i blandgrupper och 35 i sinkogrupper. 24 § Mekaniskt ventilerade stallavdelningar med kalvar ska vara utrustade med larmanordning som varnar för: 3.fel på larmanordningen. Larmanordningen ska vara utformad så att larmet uppmärksammas på ett betryggande sätt. Utrustningen ska kontrolleras regelbundet och före varje insättning av en ny omgång djur. I stallavdelningar där kalvar hålls tillsammans med kor behöver dock larmanordningen enbart larma för övertemperatur. Kommentar: Kravet kommer från KD (bilaga Punkt 4) men anger inte hur larmanordningen ska vara beskaffad eller vilka funktioner som ska ingå. När direktivet kom tolkade att utrymme fanns i direktivet att undanta vissa typer av stallavdelningar med kalvar i. T.ex. ansågs det inte motiverat att installera larm i mjölkkostallar med kalvar i. föreskrev därför i L100 (SJVFS 2000:107) att kravet skulle gälla i stallavdelningar för kalvar. Vid en FVO-inspektion som genomfördes i anmärktes dock på denna föreskrift. FVO menade att kravet på larm ska gälla oavsett om kalvarna hålls i egna stallavdelningar eller tillsamman med andra djurkategorier. tvingades därför ändra föreskriften (SJVFS 2003:6) till nuvarande lydelse:stallavdelningar med kalvar. 25 § Nötkreatur som hålls för mjölkproduktion ska anses hållna på bete om de kommer ut på bete och har tillgång till betesmarken . Andra nötkreatur med krav på bete eller annan utevistelse ska vistas ute . 26 § Nötkreatur ska i enlighet med 10 - 11 §§ djurskyddsförordningen hållas på bete eller ges tillfälle att vistas ute som infaller – enligt följande: 1.Blekinge, och – , 2.Stockholms, , , , , , , , , , och – , 3.Dalarnas, , , , och – . 27 § Nötkreatur får utan hinder av 25-26 §§ hållas inne hela dygn eller delar av dygn i följande fall: 1. om det är nödvändigt för att skydda djuren vid onormala väderleksförhållanden, Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 2.om det är nödvändigt för att skydda marken från skador vid onormala väderleksförhållanden, 3.om det är nödvändigt för att skydda djur mot allvarliga insektsangrepp, 4.om det finns en omedelbar fara för rovdjursangrepp som rimligen inte kan undanröjas på annat sätt, 5.om djuren är anmälda för slakt och ska slaktas före , 6.kvigor för seminering under högst , förutsatt att betesperiodens sammanlagda längd minst motsvarar den tid som framgår av 26 §, eller 7.om djuren måste skötas, vårdas eller behandlas på ett sätt som inte är lämpligt utomhus. Om djur hålls inne hela dygn i enlighet med någon av ovanstående punkter ska detta journalföras. 28 § Djurbeläggningen på betesmarken får inte vara högre än att ett växttäcke bibehålls på av arealen i den aktuella betesfållan. Allmänna råd till 2 kap. 28 § Djurtätheten bör normalt inte överstiga följande genomsnittsvärden: Betestid (månader) Antal mjölkkor per ha Om bete endast anordnas under en del av dygnet kan djurtätheten ökas i förhållande till den minskade användningen av betet. 29 § Undantag enligt 13 a § första stycket 2 djurskyddsförordningen från kravet i 10 § samma förordning om att nötkreatur som hålls för mjölkproduktion ska hållas på bete kan medges om villkoren i något av nedanstående fall är uppfyllda. 1.Dispensmyndigheten har funnit att det inte är möjligt att anordna betesdrift för samtliga djur som omfattas av beteskravet och att: a.samtliga sinkor hålls på bete av minst , b.samtliga kvigor som är äldre än hålls på bete, c.verksamheten inte utvecklas så att fler djur behöver omfattas av undantag, d.stallmiljön och djurhälsan i besättningen är dokumenterat mycket god, samt e.alla djur som omfattas av undantaget ges möjlighet till motion . 2.Dispensmyndigheten har funnit att oförutsedda eller speciella omständigheter förhindrar djurhållaren att hålla djur på bete och att djurhälsan och stallmiljön hålls på högsta möjliga nivå. Allmänna råd till 13 a § djurskyddsförordningen Särskilda skäl för att medge undantag från kravet på bete enligt 13 a § första stycket 2 djurskyddsförordningen, i enlighet med villkoren i 29 § 1 i föreskrifterna, kan anses föreligga för djurhållare med mjölkkor om efter en uttömmande utredning kan konstatera: - att det inte finns godtagbara drivningsvägar till betesmarken och inte heller förutsättningar att anlägga sådana vägar, Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv -att drivningsvägen mellan bete och mjölkningsplats överstiger en kilometer, eller -att det inte finns mark där bete är anlagt eller kan anläggas på ett godtagbart sätt. Särskilda skäl för att medge undantag enligt de ovannämnda bestämmelserna i djurskyddsförordningen bör inte anses föreligga om dispens tidigare medgivits i enlighet med villkoren 1 kap. 35 § 1, 2, 4 eller 5 i föreskrifter och allmänna råd (DFS 2004:17) om djurhållning inom lantbruket m.m, om samma dispensgrunder åberopas för förnyad dispens. Allmänna råd till 2 kap. 29 § Mycket god stallmiljö enligt 1 d bör vara intygad av en sakkunnig person, såsom en byggnadsrådgivare vid , och anses föreligga endast om maximiventilationen minst uppfyller rekommendationerna i Svensk Standard SS 951051, inredningen håller god standard och stallet i övrigt väl uppfyller gällande djurskyddskrav. Mycket god djurhälsa enligt samma punkt bör vara intygad av en veterinär med kännedom om hälsoläget i besättningen och anses föreligga endast om sjukdomsfrekvensen är låg och skötseln av djuren är god. Kravet på motion enligt 1 e bör anses vara uppfyllt endast om djuren hålls i lösdriftsystem där de kan röra sig helt fritt eller om de får regelbunden daglig motion på annat sätt. 30 § Undantag enligt 29 § får medges för perioder om högst i fråga om punkt 1 och högst i fråga om punkt 2. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 31 § Minsta utrymme vid rakt foderbord vid samtidig utfodring av lösgående djur.1) 1) Vid fri tilldelning av allt foder får antalet ätplatser minskas till en ätplats per tre djur. 32 § Foderbordsytans eller rännbottens höjd över båspall, klövpall eller gödselgång ska vara minst 0,10 m. 33 § Foderbordets kant mot båspallen får i kortbås, foderliggbås och fångbås inte vara högre än m över båspallytan. 34 § Antalet drickplatser per djur med automatisk vattenförsörjning ska vara minst: -1 drickplats per 10 mjölkande kor som hålls för mjölkproduktion, -1 drickplats per 25 övriga nötkreatur. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 35 § Minsta utrymme i kalvningsbox: 1.ensambox – , kortaste sidan 3 m, 2.ensambox på båspall för uppbundna djur – , kortaste sidan föreskrivna minsta båsbredden multiplicerad med 2, 3.gruppbox – /ko, kortaste sidan 3 m i boxar för högst 3 kor, 4.gruppbox – /ko, kortaste sidan 5 m i boxar för mer än 3 kor. 36 § Minsta utrymme i ensambox. Kommentar: Införlivar KD (Artikel 3 punkt 1, 3a) som dock anger måtten via formler. 37 § Minsta utrymme i gemensambox. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv Dikor 2) och 1)För kalvar enligt 19 § 2)Inklusive kalvar . 3)Exklusive utrymme för kalvgömma. 4)Avser även minsta utrymme i ligghall utan utfodring. 5)Avser även minsta utrymme i ligghall med utfodring. Kommentar: Införlivar KD (Artikel 3 punkt 1, 3b) 38 § Minsta utrymme i bås. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 1)För kortbås med begränsning framåt (s.k. mellanbås) ska avståndet mellan begränsning och båspallens bakkant, mätt 1 m över båspallen, vara lika med båslängden för långbås. 2)Båset ska vara 0,30 m längre om båsavskiljaren och frontväggen hindrar djuret från att föra huvudet åt sidan eller framåt när det reser sig. 3)Att kalvar inte får hållas bundna framgår av 3 §. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 39 § Gångar i lösdriftsstallar får inte vara så smala att djuren riskerar att fastna. 40 § Minsta gångbredder i lösdriftsstallar. = 25 djur / > 25 djur/ - liggbåsrad och vägg - ätbåsrad och vägg 1) - liggbåsrad och ätbåsrad - foderbord och vägg 1) - liggbåsrad och foderbord 1) Med vägg likställs avgränsning mot djupströbädd. Allmänna råd till 3 § djurskyddsförordningen Tvärgångar genom liggbåsrader bör för vuxna djur vara 0,9 m om djuren inte ska gå i bredd och minst 1,6 m om djuren ska gå i bredd. För ungdjur som inte ska gå i bredd bör tvärgångarna vara 0,6 – 0,7 m för djur = och 0,7 – 0,8 m för djur > . Tvärgångarna bör placeras så att återvändsgångar undviks. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv 41 § Mått för dränerande golv. öppning 3), golv för djur i 1)Gödseldränerande gummispaltgolv med största spaltöppning och största andel öppning får användas i bås (dock ej ätbås) under förutsättning att stavarna placeras vinkelrät mot båsets längdriktning. 2)Stavarna ska placeras vinkelrät mot båsets längdriktning. 3)För dränerande spaltgolvskassetter av betong får material som förbinder stavarna inte räknas med vid beräkning av andelen öppning. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GRISAR Allmänna råd till 2 § djurskyddslagen Uppfödning av växande grisar bör ske omgångsvis. Grisar som väger mindre än bör inte föras samman med grisar från andra besättningar. Smågriskullarna bör efter eventuell kullutjämning hållas samman . En gris som har nedsatt förmåga att hävda sig i en smågriskull bör dock avlägsnas och inhysas i en miljö som är bättre anpassad för grisen. 1 § Grisar ska hållas i par eller grupp. före grisning och under grisning får dock suggor och gyltor hållas individuellt och utom synhåll för andra grisar. Första stycket gäller inte galtar som hålls individuellt i boxar under förutsättning att galtarna kan höra, känna lukten av och se andra grisar. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv Kommentar: Införlivar GD (artikel 3 punkt 4 a-b) vad gäller grupphållning. GD anger dock bara suggor och gyltor under vissa perioder. Införlivar GD (Bilaga Kapitel II punkt A)vad gäller galtar 2 § En gris som är särskilt aggressiv mot andra grisar får tillfälligt hållas individuellt i box som den kan vända sig i utan svårigheter. 3 § En digivande suggas rörelsefrihet får begränsas under smågrisarnas första levnadsdagar genom användande av skyddsgrind eller motsvarande anordning om hon uppvisar ett aggressivt eller onormalt beteende som utgör en uppenbar skaderisk för smågrisarna. Skyddsgrind eller motsvarande anordning får också användas under det dagliga skötselarbetet om suggans beteende utgör en uppenbar skaderisk för skötaren samt när suggan hanteras för vård och behandling. Grupphållna suggor och gyltor får stängas in i bås när de utfodras eller när de hanteras för vård och behandling. Kommentar: (Se kommentar till 15 § djurskyddsförordningen) 4 § Smågrisar får inte avvänjas förrän de uppnått fyra veckors ålder och ska då ha vant sig vid tillskottsfoder. Kommentar: GD (bilaga, kap 2, punkt C4) medger i vissa fall avvänjning . 5 § Grisar ska ha fri tillgång till dricksvatten. Kommentar: GD (bilaga, kap 1, punkt 7) undantar grisar som är . 6 § Klövarna på vuxna grisar ska inspekteras regelbundet och verkas vid behov. 7 § Strömedel till grisar ska ha sådana egenskaper samt ges i sådan mängd att grisarnas sysselsättningsbehov och komfortbehov tillgodoses. Kommentar: Införlivar GD (Bilaga Kapitel punkt 4). Komfort anges dock inte som en funktion i GD annat än för smågrisar. Införlivar därför även GD (Bilaga Kapitel II punkt C1). Allmänna råd till 3 kap. 7 § Strömedel till grisar bör innehålla material som grisarna kan böka i, undersöka och tugga. Vid uppfödning i konventionell grisningsbox bör strömedlet också ge ett skyddande liggunderlag för suggan och smågrisarna under smågrisarnas första levnadsvecka. 8 § före grisning ska suggor och gyltor ha tillgång till strömedel som ger dem möjlighet att utföra bobyggnadsbeteenden. Kommentar: GD (bilaga, kap 2, punkt B3) undantar kravet om det är tekniskt omöjligt med det flytgödselsystem som används. Analys av svenska djurskyddsföreskrifter och EU-direktiv Allmänna råd till 3 kap. 8 § Utgödslingssystem i stallavdelningar med konventionella grisningsboxar bör vara avpassat för hantering av stora strömängder. Utrymme, inredning och utrustning Allmänna råd till 1 kap. 19 § Slaktgrisstallar bör vara utrustade med duschsystem eller andra anordningar som kan ge djuren svalka . Värmeisolerade stallar för växande grisar bör vara utrustade med anläggning för tillskottsvärme . 9 § I ett stall ska grisar ha tillgång till utrymme som ger dem möjlighet att utnyttja olika delar av utrymmet för att ligga, äta och gödsla. Liggplatsen får inte bestå av gödseldränerande golv. 10 § Minst tre fjärdedelar av föreskriven liggarea i en ströad liggbox för digivande sugga ska bestå av ett golv som inte är dränerande golv. Denna del av liggarean ska vara en sammanhängande rektangulär yta som spänner över hela boxbredden. Övrig del av den föreskrivna liggarean får bestå av dränerande golv med en största spaltöppning och med en minsta stavbredd . Om det dränerande golvet är av betong ska stavbredden dock vara . 11 § Inför grisning ska suggor och gyltor kunna disponera utrymmet i en grisningsbox så att de kan utföra bobyggnadsbeteenden. 12 § Vid konventionell uppfödning i grisningsbox ska smågrisar under den första levnadsmånaden ha en liggplats som är avskild från suggan. 13 § Bås för grupphållna grisar ska vara utrustat med en skyddsanordning baktill som hindrar grisarna från att skada varandra. Allmänna råd till 1 kap. 15 § Främre delen av båsavskiljarna i ätbås och foderliggbås bör vara täta. 14 § En transponder- eller responderstyrd foderstation får inte användas för fler grisar än att alla hinner äta sin dygnstilldelning . 15 § Vid vakuumutgödsling ska gödselledningarnas diameter minst vara . Systemet ska i övrigt utformas och skötas så att luft förhindras att strömma in i stallet via utgödslingssystemet. Utgödsling ska ske med högst 14 dagars intervall. 16 § Mekaniskt ventilerade stallavdelningar för grisar ska vara utrustade med larmanordning som varnar för 3.fel på larmanordningen, och