sou · GZB302 · 2012-01-01 00:00:00 — Enligt den s.k. direktstödsförordningen, rådets förordning (EG) nr 73/2009 av om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stöd- system för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003, och artikel 39 punkt 3 i landsbygdsförordningen ska en jordbrukare som får direktstöd och stöd för miljövänligt jordbruk iaktta föreskrivna verksamhetskrav och krav på god jordbrukshävd och goda miljö- förhållanden, s.k. tvärvillkor. De föreskrivna verksamhetskraven beträffande miljön är fastställda genom gemenskapslagstiftningen och omfattar bl.a. uppställda krav enligt nitratdirektivet. Eventuella förändringar kan komma att genomföras i den gemensamma jord- brukspolitiken efter 2013. Enligt 1 § avfallsförordningen (2001:1063) gäller bestämmelser som finns i andra förordningar, eller föreskrifter som meddelats med stöd av andra förordningar, framför avfallsförordningens bestämmelser. Det innebär att bestämmelser om hantering av avfall, t.ex. stallgödsel, djurkadaver eller växtdelar, kan finnas såväl i avfallsförordningen som i andra förordningar, föreskrifter och EU bestämmelser, vilket kan skapa oklarheter för verksamhetsutövare och tillsynsmyndigheter. pågår inom en översyn av avfallsförordningen bl.a. med hänsyn till det nya ramdirektivet om avfall, och rådets direktiv /98/EG av om avfall och om upphävande av vissa direktiv. I översynen ingår bl.a. att se över hur avfallsförordningens tillämp- ningsområde ska förhålla sig till EU-reglerna om animaliska biprodukter, de s.k. ABP-reglerna, och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av om hälso- bestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (förordning om animaliska biprodukter), och Kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av om genomförande av och rådet förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav fram- ställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av rådets direktiv /78/EG vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen. ABP-reglerna omfattar hälso- bestämmelser för sådana animaliska biprodukter som inte är avsedda för livsmedelsändamål. Stallgödsel betecknas som kategori 2-material för vilka särskilda bestämmelser för hantering och spridning finns angivna. Utredaren ska beakta vad som sker i denna översyn. I förslaget till en sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23) som utvecklats av i samråd med och identifieras bl.a. administrativa hinder med hänsyn till tillståndsprövningen av biogasanläggningar. Några av de hinder som omnämns är att tillstånd för biogas- anläggningar krävs enligt en rad regleringar och att kraven på mindre anläggningar och deras drift kan upplevas som överdrivna. Myndigheterna nämner att det kan finnas möjligheter till för- enklingar. Anläggningar för biogasproduktion är under vissa förut- sättningar tillståndspliktiga eller anmälningspliktiga enligt 9 kap. och förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Under vilken kategori en anläggning för biogas- produktion bör prövas är dock inte helt entydigt. Dessutom finns krav enligt ABP-förordningen om godkännande av biogasanläggningar. Kraven gäller om animaliska biprodukter är avsedda att användas som substrat för biogasproduktion. Ett god- kännande får efter ansökan utfärdas av enligt förordning (2006:814) om foder och animaliska biprodukter. Vid uppförandet av en biogasanläggning vid en tillståndspliktig djuranläggning kan även en omprövning av tillståndet och dess uppställda villkor krävas för att möjliggöra att stallgödseln eller andra biologiska produkter ska kunna nyttjas som substrat för biogasproduktion. En särskild utredare ska kartlägga över vilka bestämmelser som gäller för hanteringen och användningen av stallgödsel och andra biologiska produkter som förekommer i jordbruket eller i djurhållande verksamheter och hur dessa förhåller sig till varandra. I kartläggningen ingår även att belysa om det inom dessa områden finns överlappningar eller luckor och i vilken mån förändringar i nuvarande regelverk kan innebära förenklingar och skapa en enhet- ligare behandling av likartade produkter och åtgärder oberoende om dessa uppstår på ett jordbruksföretag eller vid en annan verk- samhet. I utredningen ska en analys göras över vilka för- och nackdelar med generella bestämmelser i föreskrifter respektive individuella villkor i tillstånd som utfärdas för tillståndspliktiga djuranlägg- ningar och i samband med anmälningsplikt enligt 9 kap. miljö- balken. Analysen ska även innefatta inom vilka specifika områden generella bestämmelser kan vara lämpliga och lämna förslag på avgränsningen av dessa specifika områden. I vilken mån generella bestämmelser kan vara lämpliga utifrån de allmänna hänsyns- reglerna ingår också som en del i analysen. IED-direktivet och vad som anges i de s.k. BAT-referensdokumenten som gäller för dessa verksamheter ska beaktas i analysen liksom vad som tillkännages i det s.k. MKB-direktivet. Behovet av likartade regler för djurhållande verksamheter oberoende om dessa är att betraktas såsom jordbruk eller inte ska även ingå i analysen. Om lämpligt ska förslag på lagändringar och förutsättningar för säkerställande av tillräcklig skyddsnivå presenteras. En analys ska göras avseende ändamålsenligheten med nuvar- ande regleringar av frågor som omfattar olägenheter från jord- bruksföretag och djurhållning. Likaledes ska utredaren analysera bestämmelser i avfallsförordningen som reglerar t.ex. hanteringen av stallgödsel och växtrester i förhållande till andra bestämmelser och särskilt ABP-reglerna. Lämpliga förslag till förenklingar och förtydliganden av sådana bestämmelser ska lämnas. I uppdraget ingår också att undersöka möjligheterna till förenk- lingar med avseende på prövning av anläggningar för biogas- produktion där stallgödsel och andra biologiska produkter från jordbruksverksamhet och djurhållning är tänkt att användas som substrat. Utredaren ska också pröva om det finns behov av ett samlat register över djurhållande verksamheter som har tillstånd. I pröv- ningen ingår även att belysa om alla eller enbart vissa individuella villkor i tillstånd och villkor som finns angivna för anmälnings- pliktiga djurhållande verksamheter kan behöva registreras. Om ett sådant behov bedöms finnas ska utredaren analysera hur ett sådant register kan utformas, förvaltas och vem som bör ha tillgång till de uppgifter som finns registrerade samt vid behov föreslå författ- ningsändringar. Kostnaderna för ett sådant register och för årlig upprätthållande av aktuell information ska beräknas. Likaledes bör fördelarna men också nackdelarna med ett register beskrivas. Utredaren ska beakta relevant EU-rätt och lagstiftningen i andra länder i vårt närområde och särskilt i och vid utformandet av förslagen. Utredaren bör beakta tidigare utredningar med relevans för uppdraget. Särskilt bör utredaren beakta vad som framkommer i utredningen av industriutsläpp. Inkonsekvenser i lagstiftningen som uppmärksammas men som inte omfattas av uppdraget bör lyftas fram av utredaren. En bedömning av konsekvenserna för miljön av de förslag som lämnas ska göras. Bedömningen ska särskilt omfatta eventuella effekter för att uppnå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Vidare ska bedömningen beakta de miljökvalitetsnormer som följer av förordningen (2004:60) om förvaltning av kvaliteten på vatten- miljön. Därtill ska samhällsekonomiska och statsfinansiella kon- sekvenser redovisas liksom förslagens innebörd med avseende på förenkling för verksamheterna. En bedömning av de ekonomiska konsekvenserna för enskilda och näringslivet ska göras liksom vilken påverkan förslagen har för konkurrenskraften på EU:s inre marknad. Samråd och redovisning av uppdraget Uppdraget ska rapporteras efter samråd med och . Övriga berörda t.ex. lantbruksnäringen, några länsstyrelser och kommuner med relevans för uppdraget samt miljöorganisationer ska hållas informerade om utredarens arbete samt ges tillfälle att framföra synpunkter. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag till regeringen . utredningen för jordbruksföretag och djurhållning (L 2011:02) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om ett uppdrag att utreda bestämmelser och bestämmelser utfärdade med stöd av med hänsyn till frågor som rör jordbruksföretag och djurhållning. Enligt direktivet skulle utredaren ha slutfört sitt arbete . Uppdraget ska i stället redovisas . Tabell – regler om hantering av stallgödsel och andra biologiska produkter Nedan följer tabeller över de särskilda regler som är tillämpliga vid lagring, begränsning av den mängd som får tillföras, spridning, transport och för att förhindra olägenheter av stallgödsel och andra biologiska produkter från jordbruk och djurhållning. Utöver dessa regler gäller alltid och de allmänna hänsynsreglerna. I tabellen anges endast de materiella reglerna i lag, förordning och nationella myndigheters föreskrifter och inte vilka bemyndiganden de grundar sig på. När det gäller vilka föreskrifter som läns- styrelsen och kommuner får utfärda har dock bemyndiganden tagits med istället för de materiella reglerna. I kartläggningen har även allmänna råd och andra riktlinjer som inte är bindande tagits med. I tabellerna anges vad som gäller i hela landet, i känsliga områden och utanför känsliga områden. Vilka områden som är känsliga framgår av 5 § förordningen (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket samt 2 § föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring. I tabellerna har hänvisningen till de generella föreskrifterna och allmänna råden förkortats. Föreskrifter och allmänna råd med- delade av myndigheter har förkortats till deras nummer, för- ordningar och lagar till förkortningar av rubrikerna samt EU-regler till förkortat omnämnande. En förkortningslista återfinns i slutet av bilagan. 1 Vilka regler som utgör tvärvillkor för direktstöden anges i artikel 4–6 i förordning (EG) nr 73/2009, 2 kap. förordningen (2004:760) om EU:s direktstöd för jordbrukare m.m. och 1 kap. 4–14 §§ föreskrifter SJVFS 2010:4 om direktstöd. Vilka regler som utgör extra tvärvillkor anges i artikel 39 i förordning (EG) nr 1698/2005, 1 kap. 21 § och 2 kap. 6 § förordningen (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder och i 1 kap. 3–7 a §§ föreskrifter (SJVFS 2007:42) om kompensationsbidrag, miljö- ersättningar och miljöinvesteringar. Kontroller av tvärvillkor regleras av förordning (EU) nr 65/2011. 2 Undantaget för oberarbetad naturgödsel gäller inte märkning eftersom hän- visning endast görs till art. 21, se avsnitt 2.7.3. 3 Bestämmelsen gäller endast djurhållning med mer än 10 djurenheter i och delar av (5 d § SJVFS 2004:62). 4 Olika regler gäller i olika känsliga områden. 5Olika regler gäller i olika känsliga områden. 6Gäller i , och . 7Undantaget för oberarbetad naturgödsel gäller inte märkning eftersom hän- visning endast görs till art. 21, se avsnitt 2.7.3. 8Undantaget för oberarbetad naturgödsel gäller inte märkning eftersom hän- visning endast görs till art. 21, se avsnitt 2.7.3. Tabell – internationella konventioner I tabellerna nedan redogörs för hur kraven om växtnäring i bilaga III till Helsingforskonventionen och bilaga IX till Göteborgs- protokollet har genomförts i svensk rätt. I tabellen anges om kraven är bindande eller inte. En tabell över förkortningar finns i slutet av bilaga 3. 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. Tillstånd och medling. Förändrad hantering av importmoms. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel.