sou · H0B355d2 · 2012-08-24 00:00:00 — Av andra stycket följer att det i första hand är den som har låtit lämna ut massmediet för spridning i som bär det straff- rättsliga ansvaret för innehållet i ett massmedium. För dessa medier tillämpas således inte ansvarsreglerna i 8 kap. 1 och 3 §§. I stället ska ansvaret bäras av importören eller distributören (den som har låtit lämna ut massmediet för spridning ...) av det aktuella mass- mediet. Kan denne inte lagföras av de skäl som anges i 8 kap. 4 § första stycket ska ansvaret i stället gå över på spridaren av massmediet. Spridaren – som här antas vara en annan aktör än t.ex. importören – är således inte undantagen från ansvarskedjan utan ansvarar sist i denna. Om den som ansvarar enligt den här bestämmelsen är en juridisk person bedöms ansvarsfrågan enligt de grunder som har redovisats i kommentaren till 8 kap. 3 §. Det kan t.ex. innebära att ansvaret får bäras av en eller flera styrelseledamöter. Ansvaret för den som låter lämna ut massmediet för spridning får betydelse även i fråga om skadestånd. Av 9 kap. 2 § följer näm- ligen att det skadeståndsrättsliga ansvaret i första hand ska bäras av den som svarar för yttrandefrihetsbrott. En importör av en utländsk dagstidning kan således bli skyldig att betala skadestånd om tidningen innehåller förtal eller något annat yttrandefrihetsbrott som kan grunda skadeståndsskyldighet. 12 kap. 4 § Korrespondentskydd (13 kap. 6 § TF och 10 kap. 1 YGL) 4 § I fråga om massmedier som inte sprids i gäller meddelar- och anskaffarfrihet enligt 1 kap. 6 §, om meddelandet eller anskaf- fandet skedde här. För sådan meddelar- och anskaffarfrihet gäller de begränsningar som anges i 2 §. Grundlagen kan i vissa avseenden bli tillämplig även på massmedier (fysiska informationsbärare) som aldrig sprids i . I dessa fall kan nämligen den något inskränkta meddelar- och anskaffarfrihet som anges i 2 § bli tillämplig. En förutsättning är dock att med- delandet eller anskaffandet har skett här. Bestämmelsen innebär bl.a. att här verksamma korrespondenter och uppgiftslämnare för utländska tidningar har meddelarfrihet. Motsvarande bestämmelse förekommer i TF och YGL när det gäller skrifter och upptagningar. En skillnad är dock att det i NYGL uttryckligen anges att uppgiftslämnandet resp. anskaffandet ska ha Ett sådant krav har tidigare antagits gälla, men inte kommit till uttryck i grundlagstexten (se TYB i SOU 2004:114 s. 165 f. och 331). Av 6 § framgår att en motsvarande meddelar- och anskaffar- frihet gäller i förhållande till exempelvis radio- och tv-kanaler som sänder från utlandet. 12 kap. 5 § Överföringar av massmedier (jfr 1 kap. 6, 7 och 9 §§ YGL) 5 § I fråga om elektronisk överföring till allmänheten av massmedier gäller grundlagen om överföringen utgår från . Vid samtidig och oförändrad vidaresändning här i landet av radio och television som inte utgår från gäller dock grundlagens bestämmelser i 1 kap. 8 § om förbud mot förhandsgranskning och hindrande åtgärder, 1 kap. 9 § om förbud mot ingripanden utan stöd i grundlagen, 1 kap. 10 § om det förhållningssätt som ska iakttas vid tillämp- ningen av denna grundlag, 6 kap. 5 § om rätt att sända massmedier i tråd samt 6 kap. 7 och 9 §§ om särskilda regler för lagstiftning och rättslig prövning. Har godkänt en internationell överenskommelse om radio och tv får sådana föreskrifter som avses i 1 kap. 13 § 4 och 5 inte i strid med överenskommelsen hindra vidaresändning av radio och tv som avses i andra stycket. Bestämmelsen innehåller en särskild reglering av det geografiska tillämpningsområdet i fråga om radio, television, hemsidor på internet och andra massmedier som överförs till allmänheten med hjälp av elektromagnetiska vågor. Av första stycket framgår att överföringar av massmedier till all- mänheten behöver utgå från för att grundlagen ska bli tillämplig. En utländsk webbplats på internet ska enligt det här syn- sättet inte omfattas av det svenska grundlagsskyddet (se dock 6 § om meddelar- och anskaffarfrihet). Vägledande för avgränsningen av om en överföring utgår från eller utlandet är inte med nödvändighet de tekniska aspekterna, bl.a. frågan om var en server är placerad. Bestäms innehållet på webbplatsen t.ex. av redaktionen för en svensk tidskrift, bör detta vara en omständighet som talar starkt för att anknytningen hit är sådan att överföringen utgår från (se NJA 2001 s. 445). I det läget rör det sig om en nationell yttrandefrihetsfråga på vilken NYGL är tillämplig. På tv-området får bestämmelsen särskild betydelse i fråga om satellitsändningar med internationell anknytning. En sådan sändning utgår från om den når allmänheten här direkt och detta sker med hjälp av upplänkning från svenskt jurisdiktionsområde. Det- samma gäller om sändningen förmedlas från med hjälp av tråd eller eterlänk till en plats i utlandet för upplänkning till en satellit som sänder direkt till svenska hushåll. Även i dessa fall utgår alltså sändningen från . En viktig tanke bakom regleringen i fråga om direktsändande satelliter är att ansvaret ska samlas till det ställe där den som ligger bakom programmet finns. Hur sändningsverksamheten anordnas i tekniskt avseende är därför inte alltid avgörande för om sändningen ska anses utgå från eller utlandet. I praxis har det ansetts att en sändning utgår från utlandet om programinnehållet bestäms av ett bolag i det land – i det fallet – där upplänkning sker, se NJA 2002 s. 314. Det spelade därvid ingen roll att pro- grammet spelades in i och förmedlades till för upplänkning till en satellit som sände hit. Avgörandet bör vara vägledande även vid tolkningen av tillämpningsområdet för NYGL. Enligt andra stycket ska grundlagen i vissa avseenden likväl tillämpas på överföringar som inte utgår från . samtidig och oförändrad vidaresändning av radio och television som inte utgår från . För dessa utländska sändningar har grund- lagen gjorts tillämplig i fråga om föreskrifter som anses möjliga att upprätthålla i praktiken. Skyddet innefattar förbudet mot förhands- granskning och hindrande åtgärder, exklusivitetsprincipen, den s.k. instruktionen, etableringsfriheten för trådsändningar samt rätten till domstolsprövning av sändningstillstånd och de särskilda bestäm- melser som ska följas vid inskränkningar i sändningsrätten. I dessa delar är NYGL automatiskt tillämplig. En förutsättning för att bestämmelsen om vidaresändningar ska bli tillämplig är att det inte förekommer någon egentlig fördröjning av vidaresändningen eller, givetvis, att innehållet ändras. Det blir då i stället fråga om en inhemsk sändning på vilken NYGL blir tillämplig i dess helhet. Bland annat gäller då att kraven för grundlagsskydd enligt 1 kap. 5 § ska vara uppfyllda. Genom tredje stycket skapas ett grundlagsskydd för vidare- sändningar mot åtgärder som har till syfte att stänga ute informa- tion som sprids från andra länder (se m.fl., Yttrande- frihetsgrundlagen, 3:e uppl., s. 47). Detta får betydelse för program som innehåller reklammeddelanden m.m. som är oförenliga med 1 kap. 13 § 4 och 5. Sådana program och meddelanden ska inte kunna hindras genom lagstiftning eller andra nationella föreskrifter om en sådan åtgärd skulle stå i strid med en internationell överens- kommelse på området. I 6 § finns bestämmelser om meddelar- och anskaffarfrihet vid överföringar och vidaresändningar av massmedier från utlandet. 12 kap. 6 § Meddelar- och anskaffarfrihet vid överföringar m.m. som inte utgår från (10 kap. 2 § YGL) 6 § I fråga om överföringar som inte utgår från gäller med- delar- och anskaffarfrihet enligt 1 kap. 6 §, om meddelandet eller anskaffandet skedde här. För sådan meddelar- och anskaffarfrihet gäller de begränsningar som anges i 2 §. Den som har meddelat eller anskaffat uppgifter för publicering i ett massmedium som överförs från utlandet ska ha meddelar- resp. anskaffarfrihet på det sätt som sägs i 4 §. Detsamma gäller om upp- giftslämnandet eller anskaffandet sker till t.ex. en tv-kanal från utlandet som vidaresänds i enligt 4 § andra stycket. Av hänvisningen till 3 § följer att det krävs att uppgifts- lämnandet eller anskaffandet har skett i för att meddelar- eller anskaffarfrihet ska föreligga. Bestämmelsen innebär att det även på t.ex. tv-området gäller ett korrespondentskydd. Det kan bl.a. avse den som i rapporterar till en utländsk tv-kanal som inte nödvändigtvis når den svenska allmänheten genom sänd- ningar som kan tas emot här. 13 kap. Allmänna bestämmelser 13 kap. 1 § Resning i yttrandefrihetsmål (14 kap. 1 § TF, 11 kap. 1 § första stycket YGL) 1 § Vad i lag är stadgat om resning i mål i allmänhet gäller även dom i yttrandefrihetsmål utan hinder av att en jury har prövat om brott före- ligger. Beviljas resning i ett mål där en jury har prövat om brott föreligger, och grundas resningen på en omständighet som kan antas ha inverkat på juryprövningen, ska beslutas att målet ska på nytt tas upp inför en jury av den rätt som först dömt i målet. Om resning beviljas till den tilltalades förmån och saken är uppenbar, får den domstol som beviljar resningen i stället ändra domen. Paragrafen innebär att bestämmelserna i om sär- skilda rättsmedel (58 och 59 kap.) blir tillämpliga även i yttrande- frihetsmål. Dock gäller särskilda föreskrifter i andra stycket för sådana fall då den ursprungliga rättegången har skett med jury. Paragrafen överensstämmer med 14 kap. 1 § TF. Endast viss modern- isering av språket har gjorts. I 11 kap. 1 § första stycket YGL hänvisas till 14 kap. 1–3 §§ TF. 13 kap. 2 § Juryns medverkan vid resning (14 kap. 2 TF, 11 kap. 1 § första stycket YGL) 2 § När ett yttrandefrihetsmål i vilket en jury har deltagit på grund av beslut av högre rätt tas upp på nytt av den rätt som först har dömt i målet, gäller om juryns tillsättande vad i 11 kap. 10–14 §§ är stadgat. Bestämmelserna om juryns tillsättande i 11 kap. gäller även vid res- ning. Bestämmelsen överensstämmer med 14 kap. 2 § TF. Språket har moderniserats. I 11 kap. 1 § första stycket YGL hänvisas till 14 kap. 1–3 §§ TF. 13 kap. 3 § Krav på skyndsam behandling (14 kap. 3 § TF, 11 kap. 1 § första stycket YGL) 3 § Yttrandefrihetsmål och andra mål om brott mot bestämmelserna i denna grundlag ska alltid behandlas skyndsamt. Bestämmelsen innebär bl.a. att yttrandefrihetsmål ska behandlas med förtur i domstolarna. Paragrafen överensstämmer med 14 kap. 3 § TF. Språket har moderniserats. I 11 kap. 1 § första stycket YGL hänvisas till 14 kap. 1–3 §§ TF. 13 kap. 4 § Frågor som inte behandlas i grundlagen (14 kap. 5 § TF, 11 kap. 1 § andra stycket YGL) 4 § I alla hänseenden som inte har reglerats särskilt i denna grundlag eller i någon lag som har beslutats med stöd av den gäller vad som är föreskrivet i lag eller annan författning. Paragrafen ger stöd för att fylla ut grundlagen i de avseenden som inte regleras i grundlagen (eller i någon lag som har beslutats med stöd i grundlagen). Det gäller t.ex. vissa allmänna process- och straffrättsliga regler och principer och civilrättsliga frågor. Paragrafen överensstämmer med 11 kap. 1 § andra stycket YGL. Motsvarande bestämmelse finns i 14 kap. 5 § TF. 13 kap. 5 § Begränsning av utländska medborgares rättigheter (14 kap. 5 § andra stycket TF, 11 kap. 1 § tredje stycket) 5 § De rättigheter som enligt denna grundlag tillkommer andra än svenska medborgare får inskränkas genom lag. Paragrafen innehåller en möjlighet för lagstiftaren att i lag begränsa utländska medborgares rättigheter enligt grundlagen. TF och YGL gäller enligt de inledande paragraferna svenska med- borgare. I 14 kap. 5 § andra stycket TF och 11 kap. 1 § tredje stycket YGL jämställs dock utländska medborgare med svenska såvida inte annat följer av grundlagarna eller lag. Bilaga till ordförandens reservation Här lämnas ett förslag till en ny yttrandefrihetsgrundlag (NYGL) i form av en reservation till kommitténs betänkande. Förslaget är teknikoberoende i den meningen att det saknar betydelse för til- lämpningen av bestämmelserna i den föreslagna nya grundlagen vilken teknik som används för att förmedla yttranden. Grundlagsskydd för yttranden enligt den föreslagna nya yttran- defrihetsgrundlagen förutsätter att yttrandet framförs i ett mass- medium. För att grundlagsskydd ska uppkomma automatiskt för- utsätts dessutom att det är ett massmedieföretag som står bakom. Andra som vill ha skydd enligt den nya yttrandefrihetsgrundlagen kan åstadkomma det genom att antingen skaffa sig utgivningsbevis eller ange s.k. ansvarsuppgifter i eller på massmediet. Det innebär en omfattande breddning av tillämpningsområdet jämfört med . Den föreslagna grundlagen utgår till skillnad från TF och YGL från en ändamålsbestämning som i princip ringar in tillämpnings- området och som därmed kan användas för att tolka och tillämpa lagen, liksom för att förklara dess ändamål och omfattning i exempelvis förhandlingar i EU om rättsakter där hänsyn bör tas till det svenska sättet att reglera yttrandefriheten. Ändamålet med yttrandefriheten är att säkra ett fritt meningsut- byte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skap- ande. Därvid ges ett särskilt skydd åt sådana yttranden som är rik- tade till allmänheten och som antingen sprids yrkesmässigt eller är föremål för tydligt ansvarstagande; detta kan sägas vara ändamålet med yttrandefrihetsgrundlagens särskilda reglering. Den föreslagna grundlagen skiljer sig från TF och YGL även på det sättet att den anger sitt tillämpningsområde inklusive undantag uttömmande. Man får alltså i princip besked om vilka yttranden grundlagen är tillämplig på genom att läsa och tolka lagtexten. Bland viktiga skillnader jämfört med TF och YGL i övrigt bör följande nämnas. Förslaget till NYGL innehåller en straffbestämmelse om skydd för privatlivet (7 kap. 1 § 16). Det föreslås ett uttryckligt undantag för sådana yttranden som är brottsliga och saknar samband med yttrandefrihetens ändamål sådant det anges i inledningen till förslaget till grundlag (1 kap. 9 § andra stycket). Det föreslås ett undantag för bestämmelser om förbud mot och villkor för reklamåtgärder av utpräglat kommersiell natur (1 kap. 13 § 4). Meddelarfriheten förses med ett tydligt godtrosskydd som inne- bär att meddelarskydd – inklusive efterforskningsförbud och repressalieförbud – gäller när meddelaren har lämnat uppgifter till företrädare för ett massmedium som visade sig inte ha grundlags- skydd men där meddelaren hade skäl att anta att grundlagsskydd fanns. Ett undantag föreslås på det frivilliga grundlagsskyddets område för vad som sägs i lag om behandling av personuppgifter som sker för annat än journalistiskt ändamål eller litterärt eller konstnärligt skapande (1 kap. 14 §). Avsikten är att grundlagen härigenom ska göras säkert förenlig med så långt det är nödvändigt. En gemensam preskriptionsregel föreslås för alla yttranden. Tiden för åtals väckande går ut efter att yttrandet har fällts. För brottsliga yttranden som finns kvar efter preskriptionstiden föreslås att domstol på talan av åklagare ska kunna förordna om avlägsnande vid vite (10 kap. 7 §, 10 kap. 9 § och 7 kap. 8 §). Med teknikoberoendet följer att ansvarsreglerna bör vara i prin- cip desamma för alla massmedier. Det innebär bl.a. att utgivaren som utgångspunkt blir ansvarig för alla yttranden i massmedier med utgivningsbevis, liksom i massmedier som ges ut av mass- medieföretag. Det kommer dock att råda frihet när det gäller vem som ska stå som utgivare. En författare kan sålunda stå som utgi- vare till sin bok. I övrigt föreslås enbart marginella förändringar jämfört med TF och YGL. De s.k. grundbultarna bevaras med i allt väsentligt samma innehåll som . De moderniseringar och förbättringar i övrigt som kommittén föreslår i TF och YGL förs i huvudsak över till NYGL i den mån de inte är onödiga i den teknikoberoende omgivningen. Nedan finns först korta överväganden, därefter författningsför- slag och sist en författningskommentar. Kort presentation av NYGL och relation till kommitténs text Detta förslag till en ny yttrandefrihetsgrundlag (NYGL) har i sina huvuddelar arbetats fram av kommittén. Jag har därefter bearbetat det och gjort en del förändringar. De huvudsakliga skillnaderna mellan detta förslag och kommitténs text, sådan den såg ut när kommittén avbröt arbetet med NYGL (se bilaga 8), framgår sist i dessa överväganden. Mycket förenklat torde man kunna säga att kommittén hade kommit på väg mot ett färdigt för- slag (inklusive författningskommentar men utan överväganden), medan det som här presenteras bör vara färdigt till . Hur man bedömer färdigställandegraden beror naturligtvis bl.a. på vilka lösningar man föredrar i enskildheter. Jämfört med lagmoti- ven till TF och YGL får författningskommentaren till de viktigaste delarna av NYGL, särskilt kap. 1, sägas vara påtagligt utförlig och genomarbetad. Innehållet i övervägandena I dessa överväganden presenteras NYGL kortfattat tillsammans med några av de bedömningar som har lett fram till förslagen. Texten motsvarar inte på långt när de överväganden som normalt finns i anslutning till lagförslag utan 1 För att underlätta läsningen av de annars inte helt lättgenomträngliga övervägandena har varje stycke försetts med en översiktlig innehållsbeskrivning. Det gäller dock inte de två sista avsnitten, som i huvudsak innehåller korta punktuppställningar. innehåller bara det mest centrala. De flesta bestämmelser är i sak övertagna från TF och YGL utan att några överväganden alls redo- visas här. Avsikten med förslaget till NYGL – grund för fortsatt arbete Den huvudsakliga avsikten med att presentera ett någorlunda färdigt förslag till en ny grundlag är att förslaget ska kunna användas som utgångspunkt för ett förnyat arbete på en ny yttran- defrihetsgrundlag. eller senare kommer en sådan ny grundlag att behövas, det betvivlar nog inte många. Det kan då vara bra att det finns en stomme i form av ett i princip genomarbetat förslag att utgå från. Annan avsikt – möjlighet jämföra med TF och YGL Ett annat syfte med detta lagförslag är att NYGL ska kunna ställas mot TF och YGL och i olika hänseenden jämföras med dessa båda grundla- gar. Om kommitténs förslag till revidering av dem genomförs, kommer de att bli betydligt mer lättillgängliga än de är . Det sker också förbättringar som gäller främst tillämpningsproblem som finns . Men en jämförelse med NYGL torde visa att det finns mycket kvar att vinna i fråga om överskådlighet, enkelhet och konsekvens. Det beror dels på att texten med en ny grundlag för- kortas med drygt hälften (främst för att två parallella grundlagar blir till en), dels på att teknikberoendet i TF och YGL nödvändig- gör ett antal detaljregler som inte behövs i NYGL, dels slutligen på att NYGL i varje fall för den tränade juristen torde uppfattas som bättre sammanhållen och med färre luckor. TF och YGL har många brister som man har hunnit vänja sig vid och som man kanske gärna bortser från, men som likväl finns där. Det framgår inte minst om man läser den relativt utförliga författningskommentaren till stora delar av NYGL. Där ser man tydligt att viktiga delar av TF och YGL är outvecklade på lagstiftningsnivå, och tillämpningsproblem kommer . Uppläggning och huvudsakligt innehåll Ändamålsbestämningen Den föreslagna grundlagen utgår från en bestämning av ändamålet med yttrandefriheten och med det sär- skilda grundlagsskydd som ges i yttrandefrihetsgrundlagen. Som yttrandefrihetens ändamål anges att säkra ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande. Och ändamålet med den särskilda grundlagen är att ge ett särskilt skydd åt sådana yttranden som är riktade till allmänheten och som antingen sprids yrkesmässigt eller är föremål för tydligt ansvarsta- gande. Det betyder att NYGL till skillnad från TF och YGL utgår från en ändamålsbestämning som även inrymmer det syfte som ligger bakom avgränsningen av det särskilt starka skydd för yttran- defriheten som grundlagen ger. Det underlättar förståelsen av grundlagen, liksom tolkningen och tillämpningen. Samma uppläggning som TF och YGL inkl. grundbultar NYGL har annars i princip samma uppläggning som TF och YGL. Kapitlen har i huvudsak samma rubriker och samma struktur. De sex s.k. grundbultarna finns kvar med i stort sett samma innehåll. Och terminologin och de sakliga lösningarna är väsentligen desamma. Medieberoende, skyddet gäller för yttranden Skillnaderna syns främst i början, i 1 kap. i den föreslagna lagen. Där definieras de grundläggande begreppen, och tillämpningsområdet preciseras. Det sker genom att teknikberoendet ersätts med ett medieberoende. Grundlagen gäller sålunda för yttranden i vissa medier. Häri ligger att yttrandefriheten som utgångspunkt innebär en frihet för ytt- randen. Tillämpningsområdet i korthet Grundlagen är enligt förslaget til- lämplig på yttranden i massmedier. Detta uttryck definieras som medier som är avsedda att sprida yttranden till allmänheten. Grundlagen blir automatiskt tillämplig på yttranden i massmedier som ges ut av massmedieföretag. I övrigt blir den tillämplig – genom s.k. frivilligt grundlagsskydd – om det finns ett utgivnings- bevis för massmediet eller om detta har försetts med tydliga s.k. ansvarsuppgifter, dvs. uppgifter om vem som tar på sig ansvaret för innehållet. NYGL uttömmande om tillämpningsområde och undantag En annan viktig skillnad i förhållande till TF och YGL är att NYGL i princip uttömmande anger sitt tillämpningsområde inklusive undantagen. Tekniken i TF och YGL är att den som ska tillämpa dessa grundlagar har att i vissa betydelsefulla delar finna gränserna för tillämpningsområdet genom en tolkning av det ändamål med yttrandefriheten som anges i inledande bestämmelser. Vi återkom- mer till denna skillnad under en särskild rubrik nedan. Förslaget till ny yttrandefrihetsgrundlag intar det förhållningssättet att grundlagen ska vara säkert förenlig med EU- rätten. TF och YGL avviker från ett sådant förhållningssätt på en särskilt viktig punkt, nämligen när det gäller behandlingen av Förhållandet till berörs nedan under en särskild rubrik. Skillnaden när det gäller teknikberoende TF och YGL är teknikbe- roende i den meningen att de för sin tillämpning är beroende av att yttranden förmedlas med vissa angivna tekniker. En önskan att detta teknikberoende skulle kunna överges var, såvitt framgår av kommitténs direktiv, den huvudsakliga anledningen till utred- ningsuppdraget. Kommittén har inte ansett det vara möjligt att konstruera en teknikoberoende grundlag som ger ett tillräckligt gott skydd för yttrandefriheten. Till saken hör också att kommit- tén torde bedöma det medieberoende som uppkommer i NYGL som i princip jämförbart med dagens teknikberoende. Anledningen är att medier är beroende av teknik. Men den stora skillnaden är att TF och YGL, som sagt, för sin tillämplighet är beroende av att vissa preciserade tekniker kommer till användning för förmedlingen av yttranden, medan det för NYGL saknar betydelse vilken teknik som används. Fördelar med teknikoberoendet Teknikoberoendet medför ett antal fördelar som har redovisats i huvudtexten till min reservation. De ska inte upprepas här, men de viktigaste fördelarna är 1.att lika fall (lika medier och yttranden) behandlas lika, 2.att grundlagen kan utgå från ett tydligt ändamål, vilket i sin tur har flera fördelar, 3.att grundlagen är i fas med teknikutvecklingen, och 4.att teknikoberoendet möjliggör en EU-anpassning. Grundbestämmelsen och undantagen Det har redan nämnts att til- lämpningsområdet för en ny grundlag enligt förslaget avgränsas i huvudsak med användning av begreppen massmedier och massme- dieföretag. Området preciseras i 1 kap. 5 §, varefter undantagen anges i 1 kap. 9 § andra stycket och 11–14 §§. Därmed är tillämp- ningsområdet slutgiltigt avgränsat och kan utläsas genom tolkning av de angivna bestämmelserna. Därvid skiljer sig, som sagt, NYGL från TF och YGL. Det är naturligt att ge mass- medieföretag en prioriterad ställning i grundlagen.