sou · H0B359 · 2012-09-11 00:00:00 — I koncernen där stiftelsen är moderföretag ingår också programföretagens dotterbolag, (), som tillhandahåller för programföretagen gemensamma service- och stödfunktioner, och Radiotjänst i (), som ansvarar för uppbörden av radio- och tv-avgiften samt avgifts- kontroll. Stiftelseformen för ägandet har valts för att den bäst ansetts kunna tillgodose kraven på självständighet och integritet för pro- gramföretagen (prop. 1992/93:236 s. 12) i förhållande till staten som den yttersta ägaren. Enligt stiftelseförordnandet är stiftelsens syfte att främja självständigheten hos företag som i den omfatt- ning och på det sätt som och regeringen bestämt här i landet bedriver sändningar av ljudradio- och televisionsprogram i allmänhetens tjänst. Stiftelsen ska tillgodose sitt syfte genom att äga och förvalta aktier i bolagen samt utöva de befogenheter som är förknippade med detta. Hur ägarfunktionen ska utövas och ansvaret fördelas mellan bolagsstämma och programföretagens styrelser och VD följer av bestämmelserna om bolagsstämma och bolagets ledning i 7–8 kap. aktiebolagslagen (2005:551). Stiftelsens arbete beskrivs närmare i följande avsnitt. finansieras genom avkastningen av det stiftelse- kapital om som tillfördes av staten via rundradio- kontot när stiftelseformen infördes som ägandeform. Avsikten var att avkastningen på medlen skulle täcka kostnaderna för stiftelsens verksamhet och redovisning samt arvode till styrelsens ledamöter (prop. 1992/93:236, bet. 1992/93:KrU28, rskr. 1992/93:377). Avkast- ningen har dock inte varit tillräcklig för att täcka stiftelsens kostnader. För att stärka stiftelsens ekonomiska förut- sättningar tillfördes i kapitaltillskott från rundradiokontot (prop. 2007/08:99). har – under viss förut- sättning som sedermera uppfyllts – beslutat att Kammarkollegiet Regleringen av programföretagens verksamhet ska svara för förvaltningen av stiftelsekapitalet. Enligt upprättat avtal ska stiftelsekapitalet placeras i Kammarkollegiets räntekon- sortium.6 Avkastningen på räntekonsortiet var 2007 , 2008 , 2009 , 2010 och 2011 5,4 procent.7 Stiftelsens placeringar har också tidigare utan undantag skett i räntebärande värdepapper. Enligt placeringsreglementet ska risktagandet minimeras vid placering av stiftelsens tillgångar. Vid sidan av avkastningen från stiftelsekapitalet har stiftelsen koncernbidrag. Underskottet i stiftelsens verk- samhet var under verksamhetsåren , och (, resultaträkning, årsredovisning och koncernredovisning 2009, 2010 och 2011). Skrivelse från till regeringen har i en skrivelse begärt att regeringen vidtar åtgärder för att säkra stiftelsens ekonomi mot bakgrund av sjunkande avkastning på stiftelsekapitalet samt ökade rörelsekostnader. Framställningen har överlämnats till kommittén (dnr Ku2012/618/MFI). I skrivelsen redogörs för stiftelsens roll, finansiering, eko- nomiska situation, intäkter och kostnader. I den sammanfattande bedömning av stiftelsens ekonomi som görs anges följande. Stiftel- sens fria kapital uppgick till . I rådande lågränteläge kommer stiftelsens ränteintäkter att minska och åren därefter. Någon motsvarande minskning av stiftelsens kost- nader kan inte förutses. Det innebär att det finns risk för att stiftel- sens fria kapital jämte intäkter inte kommer att vara tillräckliga för att täcka stiftelsens kostnader. Stiftelsen riskerar att bryta mot stiftelseförordnandet om inte åtgärder vidtas för att för- bättra stiftelsens ekonomiska situation. Stiftelsen måste kunna räkna med stabila och förutsebara finansieringsförutsättningar och följande alternativ genom vilka det skulle uppnås föreslås 6Regler för Kammarkollegiets konsortier, Fastställda av Kammarkollegiets fond- delegation , fonddelegationens protokoll nr 2012:1. 7Kammarkollegiet, verksamhetsberättelse 2011. Regleringen av programföretagens verksamhet att stiftelsens kapital höjs till , eller att stiftelsen på samma sätt som programbolagen för en fler- årig period tillförs medel, vilka bestäms vid periodens början och uppräknas med en på förhand bestämd procentsats, eller att stiftelsen liksom skedde tillförs ett tillfälligt tillskott av eget kapital. består av en ordförande och tretton ledamöter som utses av regeringen. diskuterades val av styrelseordförande i stiftelsen inom ramen för det samråd som skedde med partier kring ordförandena i SR, SVT och UR. utses ordföranden av regeringen utifrån kompetens, integritet och lämplighet på samma sätt som vid andra regerings- utnämningar (prop. 2008/09:195 s. 62). Ledamöterna utses på förslag av de politiska partierna i . Alla riksdagspartier ska vara representerade. Stiftelsens roll och uppgifter är av det slaget att dess styrelse i normalfallet inte ställs inför beslut i politiskt sär- skiljande frågor (prop. 2005/06:112 s. 48 ff.). Beträffande styrelsens sammansättning uttalas i förarbetena (prop. 1992/93:236 s. 15 f.) följande. I styrelserna (tidigare tre stiftelser) bör ingå personer med erfarenhet från olika verksam- heter i samhället och olika delar av landet. En styrelseledamot bör inte vara medlem av styrelsen för eller anställd i något av public service-företagen. Statsråd bör inte vara styrelseledamot av kon- stitutionella skäl. En styrelseledamot bör inte heller vara anställd i . Vid valet av styrelseledamöter bör en jämn köns- fördelning eftersträvas. Stiftelsestyrelserna bör kunna ha en parti- politisk sammansättning. Något förbud mot att utse riksdagsleda- möter bör inte föreligga. För att en bred politisk förankring ska underlättas bör varje stiftelsestyrelse bestå av elva personer. Parti- erna bör vara ense om att till varje stiftelsestyrelse nominera per- soner med personlig kompetens och integritet och som även i övrigt är lämpliga för denna uppgift. Valresultat och regeringsskiften bör inte ha en omedelbar effekt på sammansättningen eftersom arbetet ska ske långsiktigt. Regleringen av programföretagens verksamhet Enligt stiftelseförordnandet är styrelsens mandatperiod rela- terad till på det sättet att ordförande och sex ledamöter utses före utgången av december månad året under vilket det hållits ordinarie val. Ordförande utses och övriga ledamöter . 9.6.4Närmare om stiftelsens arbete utser stiftelsens styrelse hela styrelsen i varje program- företag utom verkställande direktör och arbetstagarrepresentanter. utsågs ordförandena av regeringen (se prop. 2008/09:195 s. 61). Beträffande sammansättningen i programföretagens styrelser anges i bolagsordningarna följande. Bland styrelsens ledamöter bör finnas personer med företagsekonomisk kompetens samt personer med bred kunskap om och förankring i det svenska samhället och med erfarenhet från olika sektorer i samhället, t.ex. från folk- rörelser, medier, kulturliv, folkbildning eller näringsliv. En jämn köns- fördelning ska eftersträvas. Styrelsen i stiftelsen tar också ställning till programföretagens årsredovisningar och beslutar om ansvarsfrihet för styrelseleda- möter och verkställande direktörer i programföretagen. Stiftelsen är, som moderföretag i en koncern, skyldig att upprätta en koncernredovisning och en delårsredovisning. och programföretagens styrelser träffas med vissa mellanrum. Därutöver har stiftelsens företrädare, främst stiftelsen ordförande, vice ordförande och kanslichef fortlöpande kontakter med företrädare för programföretagen, främst med styrelse- ordförandena och verkställande direktörerna samt med företagens ekonomi- och juristfunktioner. Genom kontakterna orienterar sig stiftelsen om företagens verksamhet och om aktuella frågor som behandlas i företagens styrelser. Därutöver diskuteras frågor av gemensamt intresse för stiftelsen och programföretagen. Styrelsen har bl.a. tagit initiativ till att Svensk kod för bolagsstyrning används av bolagen. Regleringen av programföretagens verksamhet 9.6.5En oförändrad roll, m.m. Ägarfunktionen och hur den kan utövas Bedömning: Inga förändringar föreslås när det gäller Förvalt- ningsstiftelsens roll och arbetssätt. Enligt 6 kap. 1 § stiftelselagen (1994:1280) får föreskrifter som avser stiftelsens ändamål ändras, upphävas eller i särskilt fall åsido- sättas endast om de på grund av ändrade förhållanden kan följas eller har blivit uppenbart onyttiga eller uppenbart strid- ande mot stiftarens avsikter. Föreskriften om stiftelsens ändamål innebär begränsningar när det gäller vilka ändringar som kan föreslås vad gäller stiftelsens uppgifter. Ägandefunktionen är tydligt beskriven i stiftelseförord- nandet och en eventuellt ny uppgift måste rymmas i denna beskriv- ning. En ändring som skulle kunna övervägas är om kan anförtros uppgiften att i efterhand, utifrån public service-redovisningarna, bedöma om programföretagen har uppfyllt sina uppdrag såvitt avser de villkor i anslagsvillkoren som avser resursförbrukning, kostnadseffektivitet och produktivitet. Det är och tv, ett särskilt besluts- organ inom Myndigheten för radio och tv, som i efterhand, utifrån redovisningarna, bedömer om programföretagen har upp- fyllt sina uppdrag. När uppdraget till och tv beträf- fande uppföljningen av redovisningarna utökades uttalades bl.a. följande (prop. 2005/06:112 s. 47 f.). I Europeiska kommissionen tillämpningsmeddelande 2001 när det gäller för radio och tv i allmänhetens tjänst anger kommissionen att det är önskvärt att en lämplig myndighet eller ett särskild utsett organ kontrollerar tillämpningen av de regelverk som staten sätter upp för public service-verksamheten och anser att ett sådant organ endast kan vara effektivt om det är fristående från det företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänsterna. Alternativet till att utöka uppdrag vore att ge en annan instans rollen att fungera som granskare av public service-uppdraget. Vissa remiss- instanser, t.ex. SVT, har framfört att skulle kunna anförtros denna uppgift. Det finns emellertid flera skäl som talar emot detta. Framför allt kan stiftelsen i sin roll som ägare Regleringen av programföretagens verksamhet knappast anses ha den fristående roll gentemot programföretagen som är önskvärd. En farhåga har uttryckts om att en utvidgad roll för nämnden skulle komma i konflikt med myndighetens tradi- huvuduppgift, nämligen att genom efterhandsgranskning kontrollera hur lagbestämmelser och andra tillståndsvillkor efter- levs i enskilda, redan sända program. Vid en samlad bedömning kan det utvidgade uppdraget inte på ett avgörande sätt anses skilja sig från de uppgifter som nämnden redan har. Vi har övervägt om den uppgift, som och tv har vad gäller uppföljningen av de anslagsvillkor som avser resursförbrukning, kostnadseffektivitet och produktivitet, skulle kunna läggas på , men funnit det mindre väl förenligt med stiftelsens ändamål. Som vi skrev i kapitel 4 bör den uppföljning som och tv gör, enligt vår mening, avse uppdragen i sin helhet för att tillsynen ska kunna bedömas som effektiv. I ägarrollen kan förväntas ligga ett ansvar när det gäller kontroll av verksamheterna vad avser resursförbruk- ning, kostnadseffektivitet och produktivitet. och tv:s utlåtande över public service-redovisningarna utgör ett underlag för regeringen och , programföretagen och deras ägare (prop. 2005/06:112 s. 48). Bolagsstämman kan ge ledningen direktiv i förvaltningsfrågor. Det kan således vara exempel på frågor som stiftelsens företrädare orienterar sig om i sina kontakter med programföretagen. Gräns- erna för hur ägaransvaret kan utövas följer av aktiebolagslagen. Någon ändring när det gäller roll och arbetssätt föreslås därför inte. Förslag: tillskjuts ytterligare stiftelse- kapital om . En ny beräkning av beloppet som ska tillskjutas bör ske med aktuella prognoser om utveck- lingen av avkastningen på räntekonsortium och stiftelsens kostnader. verksamhet har delvis finansierats med koncernbidrag. Några direkta hinder mot att stiftelsen som moderföretag tar emot koncernbidrag finns inte, Regleringen av programföretagens verksamhet men det innebär att den finansieringsmodell som ursprung- ligen ställt sig bakom frångås. Stiftelsen är mer självständig om den har förmåga att täcka sina kostnader från avkastningen av sin egen för- mögenhet än om den är beroende av bidrag från sina dotterbolag. Enligt vår mening bör finansieringen av verksamhet lösas mer långsiktigt. När de anslagsstiftelser som finns inrättades gällde andra regler. Det alternativ som innebär att stiftelsen ska tillföras medel bör därför inte väljas. Vi för- ordar i stället det alternativ enligt vilket ytterligare stiftelsekapital om tillskjuts. En ny beräkning av storleken på det belopp som bör tillskjutas bör ske med aktuella prognoser om utvecklingen av avkastningen på räntekon- sortium och om stiftelsens kostnader. Ingen förändring av hur styrelseledamöter utses, m.m. Bedömning: Nuvarande ordning för hur ledamöter till Förvalt- ningsstiftelsens styrelse utses bör behållas. Förslag: Mandatperioden för styrelseledamöterna i stiftelsen bestäms till . Möjligheterna till omval av styrelseledamot i stiftelsen begränsas och kommer i fråga bara när det finns sär- skilda skäl. Föreskrifter om hur ledamöter i styrelsen utses och stiftelsens sam- mansättning finns i stiftelseförordnandet. Sådana föreskrifter får i statliga stiftelser enligt 6 kap. 4 a § stiftelselagen ändras av regeringen utan att särskilda förutsättningar föreligger. Nuvarande ordning för hur ledamöter i stiftelsens styrelse utses och att det inte finns något förbud för riksdagsledamöter att vara styrelseledamöter skulle mot bakgrund av den betydelse som läggs vid programföretagens oberoende och självständighet kunna ifråga- sättas. Reglerna för utseendet av stiftelsestyrelsens ordförande och ordförandena i programföretagens styrelser har ändrats i syfte att stärka programföretagens oberoende och självständighet. Även om arbetet i stiftelsestyrelsen normalt inte ska avse politiskt sär- skiljande frågor skulle ändrade föreskrifter kunna minska risken för att intressekollisioner trots allt uppstår. Med hänsyn till att den ordning som gäller bidrar till att ge företrädare för allmän- heten insyn i programföretagens verksamhet och ett utbyte när det Regleringen av programföretagens verksamhet gäller verksamhetens förutsättningar, bör ytterligare ändringar enligt vår mening inte ske. Det kan däremot finnas anledning att peka på de uttalanden som gjorts i förarbetena beträffande stiftelse- styrelsens sammansättning, som ger utrymme för en större varia- tion i styrelsens sammansättning än den som finns . Den bestämda mandattiden för ledamöter i stiftelsens styrelse är . Vi bedömer att mandatperiodens längd kan påverka förut- sättningarna att rekrytera ledamöter till stiftelsens styrelse negativt. Vi föreslår därför att mandatperioden för ledamöterna i styrelsen ska vara . Effekterna av reglerna om saxning, som införts för att valresultat och regeringsskiften inte bör ha en omedelbar effekt på styrelsens sammansättning, kan även med bestå. Det förutsätter också en ändring av stiftelseförordnandet. Vidare bör möjligheterna till omval av en styrelseledamot vara begränsade. Omval bör liksom vad gäller flera andra statliga stift- elser bara komma i fråga när det finns särskilda skäl. 10Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer I det här kapitlet föreslår vi hur öppenheten kan ökas när det gäller redovisningen av programföretagens ekonomi och resultat. Vi lämnar också förslag på hur öppenheten kan öka när det gäller redovisning av intäkter vid sidan av allmänna medel och samarbeten med andra aktörer. Vidare föreslår vi hur oberoendet från kommersiella aktörer kan stärkas genom en ökad öppenhet och tydlighet avseende sponsring, produktplaceringar och andra kommersiella samarbeten. I denna del utvärderar vi också de nya regler för indirekt sponsring som infördes . 10.1Programföretagens redovisning av ekonomi och resultat Programföretagen redovisar sin ekonomi och sitt resultat dels i års- redovisningar enligt bokföringslagen (1999:1087) och årsredovis- ningslagen (1995:1554), dels i public service-redovisningar enligt anslagsvillkoren. I det följande redogörs kort för några iakttagelser vi gjort vid genomgången av dessa dokument. Inför föregående tillståndsperiod utökades programföretagen och regeringens revisorers uppdrag till att också omfatta en gransk- ning av företagens public service-redovisningar. I avsnittet finns en redogörelse för den revision som sker av företagens verksam- heter. Vidare lämnas förslag beträffande public service-redovis- ningarnas innehåll. Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer Programföretagen avslutar löpande bokföring med en års- redovisning (6 kap. 1 § första stycket 1 bokföringslagen) och offent- liggör den. Årsredovisningen skrivs under av programföretagens styrelseledamöter och VD. Bestämmelser om årsredovisningens innehåll finns i årsredovisningslagen. Årsredovisningen består av en balansräkning, en resultaträkning, noter och en förvaltningsberät- telse. Balansräkning, resultaträkning och noter ska upprättas som en hel- het och ge en rättvisande bild av företagets ställning och resultat. Om det behövs ska tilläggsupplysningar lämnas. Grundläggande redovis- ningsprinciper ska följas. Exempelvis ska samma principer för värder- ing, klassificering och indelning av olika poster, och i förekommande fall delposter, tillämpas konsekvent från ett räkenskapsår till ett annat. Förvaltningsberättelsen ska innehålla en rättvisande översikt över utvecklingen av företagets verksamhet, ställning och resultat. När det behövs för förståelsen av årsredovisningen ska översikten innehålla ytterligare hänvisningar till och upplysningar om de belopp som tas upp i andra delar av årsredovisningen. Upplysningar ska bl.a. lämnas om sådana förhållanden som inte ska redovisas i balans- räkningen, resultaträkningen eller noterna, men som är viktiga för bedömningen av utvecklingen av företagets verksamhet, ställning och resultat och företagets verksamhet inom forskning och utveck- ling. Förvaltningsberättelsen ska även innehålla sådana icke-finansi- ella upplysningar som behövs för förståelsen av företagets utveck- ling, ställning och resultat och som är relevanta för den aktuella verksamheten. Vid en genomgång av årsredovisningarna för alla tre program- företagen noterar vi att användningen av delposter är sparsam både när det gäller intäkter och kostnader samt att övrigt-posterna är förhållandevis stora. Kostnaderna för distribution är inte fördelade mellan olika distri- butionssätt. Beträffande SVT anges att sändningskostnader avser kostnader för programdistribution och kontribution. Det anges att tjänsterna köps huvudsakligen från och från bl.a. Qbrick i fråga om distribution via internet. SR anger att kostnaden avser utsändning/distribution av program för länkar, ledningar och satellit- överföringar. Vidare anges att det i beloppet också ingår program- insamling/kontribution och att kostnaden huvudsakligen avser betal- Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer UR anger i not till sändningskostnader att kost- naden avser länkar, ledningar och satellitöverföringar. Distributionskostnader är i förhållande till produktionskost- nader mycket låga. Av det skälet skulle det, i vart fall beträffande SVT, kunna vara mer relevant, menar vi, att se hur rättighetskost- nader fördelas mellan marknät, satellit och internet. Rättighets- kostnaderna står för av SVT:s kostnadsbas. Av SVT:s redogörelse för kostnadsutvecklingen på rättighetsområdet framgår att priserna för utländska filmer, serier och dokumentärer har stigit kraftigt, i många fall fördubblats. Inom sport har pris- ökningarna beskrivits som mycket kraftiga. Priserna ska på detta område vara mer än fördubblade. Det kan finnas anledning att redo- göra för hur kostnaderna utvecklas för tillgängliggörandet av program på SVT Play. produceras få program exklusivt för internet, men kan det finnas behov av att se kostnadsutvecklingen även för denna produktion. Förslag: För ökad granskningsbarhet av public service-redovis- ningarna åläggs programföretagen att i samverkan åstadkomma en så långt möjlig gemensam redovisningsform samt att definiera och operationalisera centrala begrepp i sändningstillstånd och anslagsvillkor. En uppföljning av resultatet av arbetet bör ske vid den översyn som föreslås efter halva tillståndsperioden. Enligt anslagsvillkoren ska programföretagen följa upp och redovisa hur uppdragen fullgjorts. Samtliga verksamhets- och pro- gramområden ska redovisas. Programföretagen ska i samarbete ta fram konkreta uppföljningsbara resultatmått baserade på tillstånds- och anslagsvillkor. Resultatmåtten bör utformas så att de ger väsentlig information om uppdraget och förmedlar viktiga erfarenheter av verksamheten. Programföretagen ska redovisa och kommentera hur resultaten har utvecklats med avseende på bl.a. volym, kostnader och intäkter samt nyckeltal som visar på effektivitet och produktivitet. Redovisningen ska ges in till (Kulturdeparte- mentet) och till Myndigheten för radio och tv . Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer Enligt villkoren ska programföretagen inom tillgängliga ekonomiska ramar göra de prioriteringar som krävs för att uppfylla uppdraget. Företagens verksamhet ska inom ramen för uppdraget bedrivas rationellt. Vidare ska åtgärder som syftar till ökad effektivitet och produktivitet vidtas kontinuerligt. Som vi skrev i kapitel 2 anser vi att en bra redovisning är en för- utsättning för att allmänheten, olika intresseorganisationer, andra programbolag, externa producenter med flera ska kunna granska programföretagens verksamhet och delta i en öppen, välinformerad och konstruktiv debatt om programföretagens verksamhet och var de yttre gränserna för denna bör gå. Det är också en förutsättning för att statsmakterna ska kunna avgöra om företagen har fullgjort sina uppdrag i allmänhetens tjänst och vilka ekonomiska ramar programföretagen behöver för att fullgöra sina uppdrag. () har på vårt uppdrag analyserat och bedömt programföretagens public-service-redovisningar mot de krav som ställs i sändningstillstånd och anslagsvillkor. Enligt ESV:s analys och bedömning kan svagheter identifieras på tre olika områden. När det gäller redovisningarnas form saknas systematik och överskådlighet både inom företagen och mellan dem. Redovisningarna är inte granskningsbara, dvs. informationen är inte lättillgänglig. Beträffande redovisningarnas innehåll kon- stateras att redovisningarna huvudsakligen består av beskrivande text som i stora delar inte underbyggs med egna kommentarer och analyser. En tredje brist gäller begreppsanvändningen i redovis- ningarna. ESV konstaterar att programföretagen enligt anslags- villkoren ska redovisa per programkategori. Begreppet program- kategori definieras dock inte och används olika både inom och mellan företagen. En så långt möjligt gemensam redovisningsform för de tre pro- gramföretagen skulle öka granskningsbarheten. För att åstad- komma likformighet i redovisningen föreslås att programföretagen samverkar i större utsträckning och att en eventuell roll för () i detta arbete övervägs. Vidare föreslås att programföretagen för varje programkategori samlar alla resultat i en tabell som speglar hela området. För att göra det möjligt för läsaren att utläsa utvecklingen av verksamheten föreslås också att redovisningen systematiskt innehåller jämförelser och att eventuella skillnader kommenteras och analyseras. Centrala begrepp i sändningstillstånd och anslagsvillkor bör defini- eras och operationaliseras i samverkan mellan programföretagen. Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer ESV föreslår att det vid införs och doku- menteras en process för uppföljning av public service-redovis- ningarna. I denna uppföljning bör resursförbrukning, kostnads- effektivitet och produktivitet prioriteras.