sou · H0B386 · 2012-12-11 00:00:00 — på ett lämpligt sätt, och på ett lämpligt sätt, 5. verka för att en bebyggelse eller ett byggnadsverk inte blir olämplig med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion, 6. ge råd om planprocessen enligt 5 kap. för framtagande av detaljplan och verka för att planbestämmelserna har stöd i 4 kap., och 7. ge råd om innehållet i genomförandeavtal utifrån bestämmelsen i 6 kap. 1 a §. Kommunen ska senast den dag då kungörandet sker skicka 1. ett meddelande om innehållet i kungörelsen till kända sak- ägare och dem som avses i 11 § första stycket 3 och 4, och 2. förslaget och den samråds- 2. planförslaget och den sam- redogörelse som avses i 17 § till rådsredogörelse som avses i 17 § till och till kom- muner som berörs, och offentligt förslag till genomför- andeavtal om sådant finns till Om det finns ett genomför- till genomförandeavtal ska detta tid som förslaget till detaljplan ska yttra sig över planförslaget, om förslaget enligt bedömning innebär att 1.ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. inte tillgodo- 2.en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. inte följs, 3.strandskydd enligt 7 kap. upphävs i strid med gällande bestämmelser, 4.regleringen av sådana frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår flera kommuner inte har samordnats på ett lämpligt sätt, eller 5.en bebyggelse eller ett byggnadsverk annars blir olämplig med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion, 4.regleringen av sådana frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår flera kommuner inte har samordnats på ett lämpligt sätt, 5.en bebyggelse eller ett byggnadsverk annars blir olämplig med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion, eller 6. planprocessen inte skett i enlighet med 5 kap. eller planbestämmelse saknar stöd i 4 kap. som gäller för granskning av planförslag ska yttra sig över genomförandeavtal eller förslag till genomförandeavtal om sådant finns, om avtalet enligt bedömning i mer än obetydlig grad går utöver bestämmelserna i 6 kap. 1 a §. Om det vid detaljplanens antagande finns ett genomförandeavtal ska detta skickas till tillsammans med meddelandet att detaljplanen antagits. I fråga om förslag till och beslut om att anta, ändra eller upphäva områdesbestämmelser ska kommunen tillämpa bestämmelserna om förslag till och antagande av en detaljplan i 7 § 1, 8 § i den del som avser fastighetsförteckning, 9 och 10 §§, 11 § första 12–15 §§, 18 §, 19 § första stycket 1, 2 och 4–7 och andra stycket, 20 §, 21 § stycket, 22 §, 23 § stycket, 24, 25, 27, 29 och 30 §§, 32 § första stycket 1 och 2 och andra stycket, 33–35 §§ och 38 §. Vid tillämpningen ska det som sägs om detaljplan avse områdesbestämmelserna. I fråga om förslag till och beslut om att anta, ändra eller upphäva områdesbestämmelser ska kommunen tillämpa bestämmelserna om förslag till och antagande av en detaljplan i 7 § 1, 8 § i den del som avser fastighetsförteckning, 9 och 10 §§, 11 § första och andra styckena, 12, 13 och 13 a §§, 14–15 §§, 17 § första stycket, 18 §, 19 § första stycket, 1, 2 och 4–7 och andra stycket, 20 §, 21 § första stycket, 21 a §, 22 §, 22 a §, 23 § första stycket, 24, 25, 27, 29, 29 a och 30 §§, 32 § första stycket 1 och 2 och andra stycket, 33–35 §§ och 38 §. Vid tillämpningen ska det som sägs om detaljplan avse områdesbestämmelserna. innehålla krav som går utöver bestämmelserna i denna lag eller av denna lag avseende tekniska innehålla krav avseende plan- bestämmelserna i 6 kap. 1. tillsynen allmänt, möjlig- het att få ett ingripandebesked het att få ett ingripandebesked samt skyldighet att ge tillträde samt skyldighet att ge tillträde och lämna upplysningar för till- och lämna upplysningar för till- 2. tillsynen över kommunala 2. tillsynen över kommunala beslut och regionplanebeslut, beslut och regionplanebeslut, 3. förelägganden som behövs för att regler, domar och beslut andeavtal enligt 6 kap. 1 a §, 4. förelägganden som behövs 4. genomförande på den för- för att regler, domar och beslut sumliges bekostnad och förbud mot fortsatt arbete eller använd- 5. genomförande på den för- ning av byggnadsverk, sumliges bekostnad och förbud 5. ingripanden mot kontroll- mot fortsatt arbete eller använd- anter och kontrollansvariga, ning av byggnadsverk, 6. att förelägganden och för- 6. ingripanden mot kontroll- bud får förenas med vite eller anter och kontrollansvariga, 7. att förelägganden och för- 7. handräckning, bud får förenas med vite 8.anteckningar av förelägganden och förbud i fastighetsregistret samt verkan av förelägganden och förbud vid ägarbyte, 10.överlåtelse av egendom efter en överträdelse, och 8. handräckning, 9. anteckningar av förelägganden och förbud i fastighetsregistret samt verkan av förelägganden och förbud vid ägarbyte, 10. byggsanktionsavgifter, 11. överlåtelse av egendom efter en överträdelse, och 12. tystnadsplikt. Tillsyn över kommunala beslut Tillsyn över kommunala beslut När enligt 5 kap. 29, 38 eller 39 § har fått ett meddelande om att en kommun beslutat att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser, ska besluta om den ska överpröva kommunens beslut eller inte. ska överpröva kommunens beslut, om beslutet kan antas innebära att 1.ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. inte tillgodo- 2.regleringen av sådana frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår flera kommuner inte samordnas på ett lämpligt sätt, 3.en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. inte följs, 4.strandskydd enligt 7 kap. upphävs i strid med gällande bestämmelser, eller 5.en bebyggelse blir olämplig med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion, 6.processen för framtagande av detaljplan eller områdesbestämmelser inte överensstämmer med bestämmelserna i 5 kap. eller att bestämmelse saknar stöd i 4 kap. Det åligger kommunen att skicka genomförandeavtal som har ingåtts efter detaljplanens antagande till för bedömning om avtalets giltighet utifrån bestämmelserna i 6 kap. 1 a §. När enligt 5 kap. 29 a § eller 11 kap. 12 a § mottagit ett genomförandeavtal ska besluta om den ska pröva avtalets giltighet utifrån bestämmelserna i 6 kap. 1 a §. ska om den finner att avtalet inte endast i obetydlig grad strider mot 6 kap. 1 a § besluta om avtalet är ogiltigt. Beslutet om ogiltighet kan begränsas till viss del av avtalet om bedömer att avtalet i övrigt inte påverkas och avtalsparterna medger en begränsad ogiltigförklaring. beslut enligt andra stycket ska meddelas från det att meddelat det beslut som avses i första stycket. eller områdesbestämmelser får över- klagas hos mark- och miljödomstol. enligt denna lag än de som avses enligt denna lag än de som avses i 1 och 2 §§ får överklagas hos i 1, 2 och 2 a §§ får överklagas 10 § i frågan om att 11 kap. 10 och 12 b första stycket §§ i frågan om att överpröva enligt 11 kap. 12 § om att över- 11 kap. 12 § ska gälla lov eller förhands- besked inom ett visst geogra- fiskt område eller att ett lov inom ett visst geografiskt område eller förhandsbesked inte ska eller att ett lov eller förhands- gälla förrän en överprövning har besked inte ska gälla förrän en överprövning har avslutats. genomförandeavtal enligt 11 kap. 12 b § får av avtalspart överklagas hos mark- och miljödomstol. får inte överklagas. Bestämmelser om överklagande av ett beslut som avses i 3, 5 och 6 §§ finns i 23–25 §§ förvaltningslagen (1986:223). Bestämmelser om överklagande av ett beslut som avses i 3, 5, 5 a och 6 §§ finns i 23–25 §§ förvaltningslagen (1986:223). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för ärenden om detaljplan och områdesbestämmelser som har påbörjats före . Regeringen beslutade om direktiv för utredningsarbetet vid regeringssammanträde , Dir. 2011:100 (bilaga 1). Enligt direktiven ska den särskilde utredaren se över vissa byggfrågor i syfte att underlätta byggandet i . Utredaren ska bl.a. kartlägga kommunernas tillämpning av bestämmelserna om tekniska egenskapskrav i , plan- och byggförordningen samt byggregler. Vidare ska utredaren analysera vilka effekter tillämpningen av bestämmelserna om de tekniska egenskapskraven samt kommunernas särkrav har på bl.a. byggkostnaderna och det långsiktiga arbetet med hållbar samhällsutveckling. I uppdraget ingår även att utreda förutsättningarna för att dela upp byggherreansvaret vid bostadsbyggande på olika aktörer i byggprocessen. Utredaren ska föreslå lämpliga förändringar och i samtliga delar lämna de författningsförslag som behövs. Förslagen ska säkerställa att föreskrivna krav uppnås på samhällsekonomiskt effektivt sätt. Av stor betydelse är också de bestämmelser som föreslås utformas så att god konkurrens främjas som ett hållbart byggande stimuleras. Det står utredaren fritt utöver vad som anges i dessa direktiv lämna förslag som har nära samband med uppdraget eller till de ytterligare förenklingar av bygglagstiftningen som bedöms lämpliga. Vid bedömningen av regelverket ska den nya (2010:900) utgöra utgångspunkt. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv, Dir. 2012:88 (bilaga 2), för utredningsarbetet vid regeringssammanträde . Utredaren fick nu i uppdrag att också utreda behovet att ge konsumenter ett ekonomiskt skydd i de fall det under den lagstadgade tioåriga reklamationstiden i 61 § konsumenttjänstlagen (1985:716) respektive 4 kap. 19 b § jordabalken uppträder ett fel eller skada till följd av fel i ett småhus som uppförts eller byggts till av en näringsidkare (småhusentreprenad), eller som en konsument köpt av en näringsidkare och konsumenten inte får rättelse genom reklamation. Utredaren ska också lämna förslag på hur ett sådant skydd kan utformas. Utredningen kring kommunernas särkrav ska redovisas i ett delbetänkande . Tilläggsuppdraget och frågan, i ursprungsdirektiven, om att utreda förutsättningarna att dela upp byggherreansvaret på olika aktörer i byggprocessen, ska redovisas . Utredningen har delats upp i två betänkanden varav del I avser särkrav vad gäller tekniska egenskaper och del II delat byggherreansvar, byggfelsförsäkring och konsumentskydd. Detta betänkande avser del I. 2Utredningsarbetets omfattning och genomförande Utredningen, som har antagit namnet (S 2011:10), har samrått med Utredningen om översyn av bestämmelserna om genomförande av detaljplan (S 2011:11). Arbetet inleddes med en hörning med nio olika byggbolag (större, mindre och från olika delar av landet) och ett möte med företrädare för i . Initialt träffade utredningen även företrädare för Kommuner och Landsting vilket senare följdes upp med ett möte med deras samhällsbyggnadsberedning. Arbetet har bedrivits i kontakt med en referensgrupp bestående av sex personer. Referensgruppen har bestått av (), (t.o.m. och därefter ), (), (, särskild kompetens inom tillgänglighet), (Föreningen ) och (f.d. bygglovschef och utredningssekreterare i 2008:68). Arbetet har vidare bedrivits i kontakt med , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , Fastighetsägarna , Arkitekter, , , Byggherrarna, föreningens och Klimatkommunerna. Diskussioner har förts med , samhällsbyggnadsdirektör vid i , och , professor vid . Tom Madell, professor vid , har granskat betänkandet i valda delar. Tom Madell har även deltagit i ett gemensamt seminarium mellan denna utredning och Utredningen Utredningsarbetets omfattning och genomförande om en översyn av bestämmelserna om genomförande av detaljplan (S 2011:11). Utredningen har även deltagit i ett nordiskt seminarium arrangerat av Utredningen om en översyn av bestämmelserna om genomförande av detaljplan. KTH har genom prof. och doktorand bidragit i utredningsarbetet genom upprättande av promemorior vilka bilagts utredningens betänkande. och har tagit del av utredningens förslag . SCB har på uppdrag av utredningen genomfört en kartläggning av bl.a. kommunernas tillämpning av tekniska egenskapskrav vilken bilagts utredningens betänkande. Utredningen har i egen regi genomfört en enkät till producenter och säljare av byggmaterial och byggprodukter vilken bilagts utredningens betänkande. 2.1Avgränsning till byggkostnader för nya bostäder Av utredningsdirektiven framgår att kartläggningen av kommunala särkrav får avgränsas till att avse endast bostäder om utredningen bedömer att en sådan avgränsning är ändamålsenlig. Så har också skett. Vidare har vi valt bort till- och ombyggnad så att utredningen kommit att begränsas till nyuppförande av bostäder. Avgränsningen motiveras av att regelverket för bostäder bedöms ha störst inverkan på samhällets funktion och byggkostnaderna samt att debatten om höga byggkostnader har haft fokus på bostäder och inte på lokaler och kontor. Rent principiellt torde dock resonemanget om regelverkets betydelse för byggkostnader kunna överföras från bostadssektorn till lokaler och kontor. Av direktiven framgår att utredningen ska analysera produktionskostnad. Produktionskostnad innehåller kostnad för markanskaffning, mark- och schaktningsarbeten, grov- och finplanering av marken, avgifter för anslutning till nät för el, VA m.m. samt byggherrekostnad och byggkostnad, dvs. kostnaden för att uppföra huset. Vi valt att koncentrera utredningen till byggkostnad eftersom det är den som i första hand påverkas av de tekniska egenskapskraven i BBR. Definitionen av byggkostnaden framgår nedan under avsnitt 2.3. Utredningsarbetets omfattning och genomförande Sammanfattningsvis har vi valt att begränsa utredningen till att avse byggkostnader för att uppföra nya bostäder. 2.2Utvidgning till mer än tekniska egenskapskrav I en pågående utredning1 behandlas vilka regler som ska gälla för bekostande av gator m.m. och hur avtal kring dessa ska hanteras. Bakgrunden är bland annat att det har uppmärksammats att kommuner i exploateringsavtal på privat mark ställer krav avseende bekostande av viss infrastruktur utan att de aktuella kraven har stöd i lag.2 Dessa krav blir då olika i olika kommuner och problematiken liknar den med särkrav avseende tekniska egenskaper. I föreliggande utredning behandlar vi frågan om efterlevnad av lagkrav och metoder för att undvika kommunala särkrav. I detta arbete har vi valt att även behandla efterlevnad av lagregler avseende bekostande av infrastruktur. 2.3Kartläggning av kommunala särkrav För att undersöka i första hand förekomst och effekter av kommunala särkrav har utredningen genomfört en enkät riktad till kommuner och bostadsproducenter (se bilagorna 3 och 4). För enkätens genomförande anlitades SCB. Enkäten genomfördes och avsåg byggande . Den skickades till de 150 kommuner där det har byggts flest bostäder. Svarsfrekvensen var , dvs. 116 svarande kommuner av 150. Enkäten skickades även ut till 162 byggbolag, varav 85 allmännyttiga bostadsföretag och 77 byggbolag som uppför bostäder i egen regi. Svarsfrekvensen var , dvs. 109 svarande bolag av 162. Byggbolagen som uppför bostäder i egen regi har följande storlek i antal anställda: 1Utredningen om översyn av bestämmelserna om genomförande av detaljplan (S 2011:11). 2Kalbro, T. & , P. Lagstöd, tillämpning och förslag till nya principer. Rapport 4:104 från avd. för fastighetsvetenskap, KTH. Utredningsarbetets omfattning och genomförande - mindre än 10 anställda - mellan 10 och 49 anställda mellan 50 och 250 anställda För de resterande tjugo byggbolagen saknas uppgifter om antalet anställda. Såväl byggbolagen som de allmännyttiga bostadsföretagen är fördelade över hela landet. I enkäterna ingick bland annat frågor om byggkostnad. Denna definierades i kartläggningen som kostnader för att uppföra byggnadskroppen inklusive installationer men exklusive kostnader för mark, markarbeten och taxor för anslutning till nät för el, VA m.m. Inte heller ingick mervärdesskatt. Vilka styrkor har SCB:s kartläggning? Svarsfrekvensen betecknas av utredningen som hög med följd att svaren omfattar en mycket stor andel av bostadsbyggandet i landet . Dessutom är den genomförd varför de svar och bedömningar som den innehåller ger en aktuell bild av kommunala särkrav. Skulle SCB:s kartläggning ha omfattat redovisade kalkyler över byggkostnader och bedömningar av livscykelkostnader? Både kommunernas och byggbolagens svar baseras till övervägande del på deras bedömningar, i något fall på dokumenterat material. Kalkyler har inte redovisats till utredningen. Om byggbolagen skulle ha redovisat kalkyler hade detta medfört ett stort merarbete varför svarsfrekvensen sannolikt hade sjunkit avsevärt – särskilt med tanke på att det inte finns någon skyldighet för byggbolagen att svara på SCB:s kartläggning. Utredningsdirektiven avsåg inte primärt livscykelkostnader utan är inriktade på byggkostnader. Bedömning av livscykelkostnader är dessutom förenat med ett flertal antaganden och osäkerheter och utredningen har valt att inte behandla detta i form av enkätfrågor. Utredningsarbetets omfattning och genomförande 2.4Andra genomförda undersökningar och analyser Enkät till producenter och säljare av byggmaterial och byggprodukter Utredningen har i egen regi genomfört en enkät till producenter och säljare av byggmaterial och byggprodukter. Syftet var att belysa om det förekommer att vissa byggmaterial eller byggprodukter har kunnat nyttjas i en kommun men inte i en annan beroende på skilda krav från kommunerna. Av de 21 företag som tillfrågades har svar erhållits från samtliga (se bilaga 5). Beräkning av skillnader i byggkostnader för småhus med olika energibehov , doktorand vid KTH3, har på utredningens uppdrag skrivit en rapport med titeln i byggkostnader i byggnader med olika energibehov (se bilaga 6). Syftet med rapporten var att som komplement till kostnadsanalyser, kommunernas och byggbolagens bedömningar av ökade byggkostnader p.g.a. kommunala särkrav av olika slag, redovisa en överskådlig och transparent beräkning av merkostnaden för krav avseende energianvändning. Som hustyp valdes ett småhus av typ passivhus – mycket lågenergihus att jämföra med ett småhus uppfört enligt BBR 2012. I de jämförda kostnaderna ingår kostnader för att färdigställa husens klimatskal, dvs. kostnader för material och arbetstid men inte installationer som värmesystem och ventilation. Promemoria med räkneexempel avseende kostnader för kommunala särregler samt promemoria med diskussion om motiv för kommunala regler för utformning av en produkt På utredningens uppdrag har prof. , KTH skrivit två promemorior som behandlar rubricerade frågor (se bilaga 7 och bilaga 8). 3 Avdelningen för Bygg- och fastighetsekonomi, och byggande, KTH. 3Bestämmelser om tekniska egenskapskrav – beslutanderätt och tillsyn Byggnaders tekniska egenskaper – exempelvis hållfasthet – regleras genom nationella föreskrifter. Kommunernas byggnadsnämnder ska med hjälp av kontrollsystemet i 10 kap. PBL övervaka att den som bygger följer gällande nationella föreskrifter. Kommunerna har ingen befogenhet att införa egna föreskrifter om tekniska egenskapskrav (se nedan). Bakgrunden till denna rollfördelning är tidigare erfarenheter av lokala byggnadsordningar. I lagkommentaren till byggnadslagstiftning1 finns följande uttalande: En mycket betydande brist hos lagstiftning var att den tillät att föreskrifterna om tekniska utförande reglerades lokalt genom byggnadsordningar. Försvårades en standardisering av byggnadsdelar och industrialisering av deras tillverkning. Olikheterna voro på grund härav ägnade att fördyra bostadsproduktionen. finns en inledande reglering i 8 kap. 4 § PBL. Där anges att ett byggnadsverk ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om: 1.Bärförmåga, stadga och beständighet 2.Säkerhet i händelse av brand 3.Skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön 1 , A m.fl, Byggnadslagstiftningen, 1948 – kommentar till nya byggnadslagstiftning, s. 19–20. Bestämmelser om tekniska egenskapskrav – beslutanderätt och tillsyn 7.Lämplighet för det avsedda ändamålet 8.Tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga 9.Hushållning med vatten och avfall Enligt 16 kap. 2 § PBL får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, meddela föreskrifter om vad som krävs för att en byggnad ska anses uppfylla kraven i 8 kap. 4 §. Med stöd av detta har regeringen i plan- och byggförordningen (PBF) angett vissa krav på byggnader samt bemyndigat att i föreskrifter precisera tekniska egenskapskrav på byggnader. föreskrifter återfinns i byggregler – BBR (BFS 2011:26). BBR innehåller storleksordningen 200 föreskrifter med krav på byggnaders tekniska egenskaper. Kraven är inbördes avvägda eftersom krav i ett avseende kan påverka möjligheterna att uppnå krav i annat avseende. I vissa fall utrycks kraven helt eller delvis som preciserade mått. 3:3111 som anger att Rumshöjden i bostäder ska vara . I småhus får dock.2 6:12 som anger att Gammastrålningsnivån får inte överstiga 0,3 mikroSv/h i rum där människor vistas mer än tillfälligt.3 Till stora delar består dock BBR av funktionskrav med frihet för byggherren att välja teknisk lösning för att nå föreskriven funktion. I anslutning till ett funktionskrav finns även råd om en lämplig lösning eller ett sätt för byggherren att visa att funktionskravet uppfylls. 6:2522 avseende luftföring i rum som lyder Ventilationssystemet ska utformas så att hela vistelsezonen ventileras vid avsedda luftflöden. Under denna text finns en rådstext till den aktuella föreskriften som lyder: Föreskriftens krav kan anses uppfyllt om –det lokala ventilationsindexet är vid användande av Nordtestmetod NT VVS 114, eller –luftutbyteseffektiviteten är vid användande av Nordtestmetod NT VVS 047. Regelsamling för byggande, BBR 2012. s. 106. Bestämmelser om tekniska egenskapskrav – beslutanderätt och tillsyn roll vad gäller tillämpning av BBR kan kort sammanfattas på följande sätt. Under det inledande tekniska samråd som sker enligt kontrollsystemet i 10 kap. PBL 4ska tillsammans med byggherren bland annat gå igenom arbetets planering och förslag till kontrollplan avseende projektets genomförande. I detta sammanhang kan ge information om BBR. Därefter ska inför byggstart göra en övergripande bedömning om kraven i BBR kan antas bli uppfyllda5 . Om så inte är fallet får bygget inte påbörjas, dvs. ger inget startbesked. I BBR finns en föreskrift (1:21) som ger kommunernas byggnadsnämnder rätt att i ett visst fall och om det föreligger särskilt skäl medge undantag från ett krav i BBR. Någon rätt för byggnadsnämnderna att skärpa kraven ges inte i BBR. Efter startbesked sker bevakning av tekniska egenskapskrav genom kontrollsystemet i 10 kap. PBL (kontrollplan, slutbesked). Om det i efterhand visar sig att ett krav inte är uppfyllt kan förelägga om rättelse. Vid detaljplaneläggning för ny bebyggelse kan kommunen enligt 4 kap. 16 § PBL införa planbestämmelser om utförande av byggnader med syfte att nå upp till de krav som finns i BBR. Men detta endast om platsen uppvisar speciella förutsättningar/problem som motiverar en sådan typ av planbestämmelse.6 Kommunen kan inte i detaljplan införa egna bestämmelser om tekniska krav på byggnader, som går längre än de nationella föreskrifterna. 410 kap. 14–21 §§ PBL. 510 kap. 23 § PBL. 1985/86:1, Ny plan- och bygglag s. 579 och jämför 3 kap. 20 § andra stycket PBF (SFS 2011:338) som behandlar platser med brist på vatten. Här framgår principen att tekniska krav i detaljplan ska grundas på objektiva motiv knutna till speciella förhållanden på den plats där byggandet ska ske. 4Förekomst av kommunala särkrav vad gäller bostäders tekniska egenskaper 4.1I vilken utsträckning ställs särkrav? I direktiven ges utredningen i uppdrag att undersöka i vad mån kommuner ställer olika krav vad gäller byggnaders tekniska egenskaper – trots att dessa är reglerade i BBR. Vid en analys av företeelsen kommunala särkrav måste noteras att särkrav kan vara av två principiellt sett olika slag. Dels att kraven i BBR tolkas på olika sätt, dels att kommunen hävdar andra krav än de som anges i BBR.