sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — i samarbete med äldreomsorg och 4 andra län, Digidel 2013 i samarbete med och folkbildningen där länet bekostar 23 cirkelledare, länsmöte, Folkhälsodagarna vecka 16, kulturkonsulentsamarbete, länsinstitutionsamarbete (digitalisering av filmer), poesi och dans, hemslöjdsverksamhet på bibliotek, stödjer utgivning av gotländsk litteratur, samarbete med TPB mm. Tillgänglighet, rummets utformning, marknadsföring, digidel kampanjen, sociala medier, nedladdning, Siffrorna är en mycket grov skattning då jag inte är van att redovisa verksamheten utifrån dessa kriterier. Vi är mitt inne i en spännande process att finna nya former för vår verksamhet och förändringar kommer att ske. Våra strategiska spår är: Barn/unga -Bibl. i samhället - Digital utveckling- Litteratur som konstområde - Medier – Strategisk biblioteksutveckling. Inom dessa områden ryms mycket av den verksamhets som ovan beskrivits men också annat. Främst digital kompetens, professionsutveckling, nätverkande med andra verk- samheter. Handledande, metodutvecklande, fortbildande. Kommunikation- och marknadsföring (projekt ), Stöd till insatser från folkbibliotek och för ökad digital delaktighet (Digidel), implementering av sydsost- bibliotekens gemensamma katalog/webb Arena, kompetens- utveckling/kurser/konferenser, projekt kring biblioteksperspektiv och bemötande av barn samt barnens fysiska och digitala biblioteksrum. Läsfrämjande insatser kan ibland ingå som del i dessa verksamheter. Kompetensutvecklingsprojekt , finansierat av ESF (2011–2012 10,8 miljoner, ej med i sammanäkningen ovan) och tillsammans med Regionbibliotek /innebär bred kompetensutveckling, bland annat om nya grupper, läsfrämjande och biblioteksrummet. Målgrupp är 500 biblioteksanställda i kommunerna i de tre länen. Projektet , finansierat av , tar berättelsen ut till barnens platser. Samv Regionbibliotek /(är projektägare, sammanlagt ca 800 tkr., inräknat i summorna ovan, tillsammans med ett antal andra läsfrämjandeprojekt ) Arbetet kring att marknadsföra digital agenda/ digitalt deltagande. ABM-samverkan (kompetensutveckling, regional kulturarvsportas m.m.). ABM; bibliotek som kulturarena; kultur och hälsa; jämställdhet; tillgänglighet; mångfald. har det varit mycket fokus på kommunala omorganisationer och på personalsituationen vid folkbiblioteken. Arbetet kring att marknadsföra digital agenda/ digitalt deltagande. Biblioteken som lärmiljöer, digital delaktighet, samhällsorientering för nyanlända, gemensamt biblioteksdatasystem, gemensam webb, kvalitetsarbete, eget skrivande, tillgänglighet, lokalhistoria/kulturarv, I tabell 6 ovan redovisas hur stor andel av resurserna som lades på andra verksamheter. Läns- och regionbiblioteken beskrev på följande vis vilka dessa andra verksamheter var. Delta i arbetet med framtagande av kulturplan. Samverkan inom den regionala kulturen och bildningen. Samverkan i och . Ledarskap, administration och ekonomi, mångfald och integration, kommunikationsplan för länsbiblioteket, egen fortbildning m m. Kompetensutveckling för barnhälsovård och talpedagoger i språkutveckling, studiedagar och studiecirklar för sagoberättare, kompetensutveckling för bibliotekspersonal, PMC och lärarbibliotekarier. Vi har utbildningstillfällen en gång för bibliotekspersonal i sociala medier. Länsbiblioteket är projektägare av Digidel 2013. Utgivning av läns taltidning. Upphandlingar, leda gemensamma utvecklingsprojekt och kompetensutveckling. ABM-samverkan, arbete med kulturarvsportal. Deltagande i regionala och nationella nätverk kring biblioteksutveckling och kultur. Utvecklingsarbete , projektverksamhet. Deltagande i regionala och nationella nätverk kring biblioteksutveckling och kultur. Läsfrämjande i egen regi Biblioteken fick följande fråga: Vilka insatser bedriver ni i egen regi för att främja läsande i ert län/region?. Läns- och regionbiblioteken beskrev dessa insatser på följande vis. Artiklar om läsning och litteratur i dalapressen. Läsfrestivalen, monter på Bok på tema Dalalitteraturen. , digitalisering av Dalabibliografin och länsmöte på tema litteratur och läsning . Tagit fram två påkostade skrifter: Litterärasmultronställen i och 21 Dalaförfattare, som delas ut gratis. Barnens första bok länet köper in 550, Bokpåsar, länet har med hjälp av inköpsstöd till folk och skolbibliotek ca 1000 bokpåsar i barnomsorgen, språkpåsar, Allas barnbarn, nystart med 22 nya sagoläsare som gåri en studiecirkel och en samordnare är anställs av länsbiblioteket, Logoteket, länsbiblioteket köper in böcker, MiniBio i samarbete med skola och filmkonsulent, för vuxna, Bokens dag, , för gymnasie elever och lärare, Förintelsens minnesdag, , Folkhälsodagar i samarbete med bibliotek och folkhälsoenheten, , , Digidel 2013, länsmöte, Kulturnatt mm. Mötesplats f. läskonster och berättarskåpet som ordinarie verksamhet efter projektet läskonster Unga skrivare – Skrivarkurser gym. ABC-droppar och gågoböcker, språkpiller (BVC) Läskraft (Kultur i vården) Mimers träd (läsfrämjande nätverk) (BVC, öppna förskolan, bibliotek) Forskningsuppdrag, finansierat av KUR och tillsammans med Regionbiblioteket och Kultur i Väst. Involverar Halländska författare och andra kulturutövare kring begreppet "berättelsen" på i . Skrivarkurs för ungdomar och vuxna på (med anställd halländsk författare), Kurser inom området dyslexi och digital delaktighet. Projekt där barn bl.a. skapar digitala sagor samt framtagande av digitala litterära skyltar. Debatt om e-boksfrågan. Skrivarkurser för bibliotekspersonal i hur man förmedlar litteratur via webben *studiedagar kring litteratur (och litteraturutredningen) *litteraturcirkel på arbetstid för Regionbiblioteks personal om halländska författare. Föreläser inom skönlitteraturområdet för kollegor och allmänhet. (delar av). Bokpratsstaffet där vi går igenom förlagsutgivningen. Medarrangör till Hässleholmsdagarna. Biblioteken i länet har en gemensam webb, . Barnbibliotekskonsulenten arbetar kontinuerligt med dessa frågor. Konsulenten är länsbibliotekets representant i Regionalt kulturforum. Regionalt kulturforum är ett samverkansforum där övriga kultur- konsulenter i regionen representerar andra konstformer. En läns- festival, för personer med funktionsnedsättning, arrangeras i länet. Vuxna: Subventionerat deltagande i MUSA-utbildningar och ett Skönlitterärt nätverk. Funnits med i arbetet med i . Arrangerat olika typer av kompetensutbildning. Regionala kulturplanen lyfter fram Litteraturen som konstform och processen är igång hur länsbibliotekets uppdrag skall formuleras. Tanken är ett ökat fokus i samverkan med biblioteken i länet och andra aktörer. Är med och finansierar . Barn: Projekt främst i samverkan med förskolan. Kompetensutbildning i språkutveckling m.m. Även här utgår vi från regionala kulturplanen och söker nya former för arbetet med läsande och lärande. Kompetensutveckling av bibliotekspersonal. Ingen egen verksamhet. Framför allt till barn via Barnens Polarbibliotek som vi drivit . en unik tjänst som utgår från vår verksamhetsidé: här får barnen göra sin röst hörd. Hela sajtens innehåll bygger på barnens egna aktiviteter. mer om tjänsten: Litteratur/Norrbottens-lansbibliotek/Barnens-Polarbibliotek Årlig skolbibliotekskonferens, årlig författardag för bibliotek/lärare som arbetar med b/u läsning. Fortbildningsseminarier för bibliotekspersonal. Utvecklingsbidrag 2011 och 2012 – vandrings- utställning om läsningens historia, Världspoesidagen, Bokfestivaler i , LA Spoken word – ett skrivarprojekt i , Poem express (sex kommuner deltar i europeisk poesitävling/projekt) Bidrag till delregional fortbildning Att skriva med barn. Läsombudsverksamhet, Barnbiblioteksområdet, Bokcirklar I samband med kurs/konferensverksamhet kan läsfrämjande insatser ibland vara tema. Insatserna kan variera mellan åren. Åren 2009–2010 hade t.ex. Länsbibliotek Sydost (projektägare) tillsamman med regionbiblioteket i län ett stor läsfrämjande projekt för barn och ungdom, Läsfrämjande cross over. Projektet , med utgångspunkten läsande- språk-delaktighet-folkhälsa-demokrati, som genomfördes – 2011, har medfört att samarbetet med folkbildning och folkhälsa i länet intensifierats. Den arbetsgrupp som elever kvar efter projektet planerar fler aktiviteter gemensamt inom ram. I samarbete med Film i har konceptet Boktips på film arbetats fram. Litterära caféer i planerar sin 15:e säsong. Det är ett samarbete med folkbibliotek, studieförbundens regionala organisationer och (som avsätter medel för serien) Länsbiblioteket arbetar mycket med den innehållsliga och fysiska utformningen av Bubblan (se ovan) för att den ska kunna möta barn i alla åldrar i de olika kommunerna. 2012 ska den ut till 16 kommuner i , och , där målgruppen är de allra minsta. digit; samarbete med läsrörelsen om Bok samt projektet leka läsa; ; utbildningstillfällen som formatdagar, Spralldagar samt inom Kompobib; arbetet med att sprida de distributionsstödda böckerna från , nätverksarbete för bokbusspersonal, för bibliotek i det finska förvaltningsområdet; marknadsföring av barnboksförlagens utgivning, ansvar för samköp av e-böcker, fjärrlån, gratis medietransporter mellan folkbiblioteken i länet samt mellan värdbiblioteken i och , information om nedladdning av talböcker, , delfinansiering av , uppdrag i den regionala biblioteksplanen, Projektet 500 för ungdomar Språkstimulerande arbete för familjer med annat modersmål än svenska tillsammans med Barnhälsovården. till alla barn. Studiedagar, seminarier, arbetsmöten med bibliotekspersonal. Läsfrämjande projekt i samverkan med kommunbiblioteken. Webbplatserna: Barnens bibliotek på internet; Bokpuffen; . Workshops, seminarium, arbetsmöte, direkt rådgivning till kommun- biblioteken, möjliggjort mötesplatser för nätverk. Fokus på barn- och unga och kommunernas läsplaner. Projekt med inriktning mot läsfrämjande t ex Give me 5 i . webbsida för eget skrivande, unga 13-16, just nu pågår projekt i några kommuner med stöd från , som använder sajten för att jobba med ungdomar och skrivande. De har kul! i Unga berättare, regional bibliotekswebb med boktips m.m. Språkpiller, samarbete mellan barnbibliotekarier och logopeder, Vi har haft en webb för läslust för barn . håller vi på med en ny gemensam webb där vi jobbar med litteratur och läslust. Ett nätverk för att arbeta med skönlitteratur för vuxna håller på att bildas. Kompetensutvecklingsprojekt där läslust ingår + att vi håller på att förkovra oss på länsbiblioteket i nyutgiven kvalitetslitteratur, genom att ha en uppsättning distributionsstödda till länsbiblioteket. Respondenterna svarade på följande vis på frågan Hur uppfattar ni Statens kulturråds roll på läsfrämjandeområdet?. Positivt med det dokument med åtaganden för läsinspiration som KUR och SLB tagit fram tillsammans och undertecknat av högsta ansvariga. I övrigt uppfattar vi KUR som projektmedelsutdelare, granskare av ansökningar från hela landet från organisationer som vill arbeta läsfrämjande. Det läsfrämjande arbetet bygger mycket på projektmedel, vilket försvårar kontinuerlig verksamhet för läsfrämjande. Endast en person, mycket duktig, på arbetar med detta, det är alldeles för lite. Mer medel till aktörer, mindre till förlagen. Jag önskar att man kunde få större och fler bidrag. Bra med bidrag till läsfrämjande insatser och bidrag till folkbibliotek+ studieförbund. KUR har en viktig roll som bidragsgivare för metodutvecklings- projekt, spridning av resultat och samordning inom området. KUR:s arbetsgrupper inom litteraturområdet och själva distributionsstödet säkrar folkbibliotekens utbud av kvalitetslitteratur och utjämnar SOU 2012:65 Bilaga 7 skillnader i folkbiblioteksstandard. Arbetsgruppernas kompetens kunde dock spridas på något sätt. har en mycket viktig roll i det läsfrämjande arbetet. Saknar en tydlig utvecklingslinje, uppföljning och spridning. Stort fokus på barn/unga. Positivt med läsfrämjandemedel. Det delas ut lite pengar till kommuner och regioner men det saknas uppföljning av effekter av de statliga medlen. Mitt förslag är att medlen blir en del av samverkansmodellen och att regioner kan söka för fleråriga projekt/verksamheter där man också skulle kunna mäta effekterna räcker medlen endast till små projekt under en väldigt begränsad tid. har en mycket viktig och för biblioteken välkänd roll i arbetet med läsfrämjande. Ute på biblioteken skulle man önska sig en bättre spridning/sammanställning av resultat från olika projekt med bidrag från . Det kan upplevas som begränsande att man uteslutande ger till projekt barn/unga då läsande vuxna är viktiga förebilder. Viktigt, Bra med mer samverkansinsatser samt forskningsberikade insatser. Positivt att har projektmedel för läsfrämjande insatser. Idégivare och impulsgivare, som utifrån de förslag till projekt som biblioteken tar fram också blir möjlig bidragsgivare. Idégivare, ibland genomförare, till nationella konferenser om läsfrämjande, exempelvis Läsa Lika - att bygga för jämställd läsutveckling i vecka 43/2012Litteraturstödda titlar som skickas till kommunbiblioteken. Det vore önskvärt att hade en mer aktiv och starkare roll för att stödja och/eller driva nationella uppdrag och projekt i samarbete med länsbiblioteken gärna samordnat med andra kulturuttryck som tex film och bildkonst. Det behövs en tydligare kommunikation mellan KUR och den regionala nivån när det gäller roller och förväntningar. Regionbiblioteket bedömer att KUR behöver mer kunskaper om den regionala biblioteksverksamhetens förut- sättningar. Det behövs en mer positiv relation och dialog mellan KUR och KB kring bibliotekens läsfrämjande arbete. Traditionellt stark part i läsfrämjandearbetet genom olika stödformer, konferenser och löpande kontakter med berörda handläggare. Bra men med för lite pengar. Det är viktigt att någon har uppdraget nationellt, både för strategier och stöd, och utvecklingsbidrag för verksamhetsutveckling på området. Här skulle kunna göras mer för kunskapsutveckling på litteraturområdet. Behövs också ett gediget "värdeskapande" lobbyarbete för att höja medvetandet om vikten av läsning och vikten av att det finns, skrivs, ges ut kvalitetslitteratur. Uppfattning om Kungl. Respondenterna svarade på följande vis på frågan Hur uppfattar ni arbete med nationell samordning?. Det är i sin linda. Vi ser positiva och seriösa ansatser, inte mer . Bra jobb med Libriskatalogen, en nationell katalog. Mycket har gjorts . KB har kommit väl igång med sitt samordnande uppdrag, referens- grupperna som tillsatts ska bli intressanta att följa. De försöker ta sig an folkbiblioteksdelen och där får vi helt enkelt ge dem tid att tillsammans med oss bygga upp verksamheten. Läsfrämjandedelen känns däremot inte naturlig att låta KB samordna; där är KUR en given faktor. KB har initierat några viktiga områden såsom nationell biblioteks- katalog, gemensam statistik. Positivt ambitiöst och trevande. Transparent och ändå inte. Det finns flera angelägna frågor där länsbiblioteken tagit egna initiativ för nationella lösningar p.g.a. bristen på nationell aktör. finns den nationella aktören och vissa frågor kräver snabba lösningar, tex. nationell katalog, licenser, e-böcker m.m. Bra arbete med den nationella katalogen. Där är KB lyhörd gentemot regionerna och kommunerna. Upphandling av databaser är nästa steg. Men mer dialog mellan framför allt regionerna och KB lär behövas. För tidigt att bedöma. KB:s nya inflytande struktur har ännu inte påverkat arbetet. Arbetet har dock präglat av KB:s traditionella förankring i universitets- och högskolevärlden. Folkbiblioteken har delvis en annan agenda och andra behov. Det lokal/regionala är viktigare för folkbibliotekens utveckling än centrala statliga beslut. De skånska kommunerna lägger ner 500 miljoner på sina folkbibliotek. Det statliga bidraget till regional biblioteksverksamhet är cirka 3 miljoner. Får en allt starkare roll och utvecklas kontinuerligt. Viktigt med dialog med kommuner och landsting/regioner. Måste ha möjlighet att representera och föra talan i övriga offentliga . Nationella samordningen måste ha en förankring i hela KB. nationell nivå bör förbättras. Gäller att man inte försöker ta för stort grepp utan fångar upp de allra mest strategiska områdena. Det är bra att KB får uppdrag att arbeta med nationell samordning. Uppdraget är i sin linda men mycket viktigt. Genom det påbörjade arbetet med uppföljning av planer, kvalitet, statistik och med en gemensam nationell katalog, byggs en grund för en jämställt bibliotekssverige, där alla får samma möjligheter. Förväntningarna var stora på KB när de fick uppdraget. Tyvärr har viktiga och för folkbiblioteken relevanta delar tappats bort: som t ex gemensam upphandling av databaser. Folkbibliotekens barn- och tillgänglighetsperspektiv upplevs som nedprioriterat. I inflytande- strukturen får landets 290 kommunbibliotek stå tillbaka för ett 50-tal högskolebibliotek. Det behövs en mer positiv relation och dialog mellan KUR och KB kring bibliotekens läsfrämjande arbete. Har inte hunnit få en fast struktur . Saknas tillräcklig förankring inom området barn och ungdom. Bibliotekens gemensamma infrastruktur. Det finns en positiv vilja att läsa sig mer om folkbiblioteken och dess verksamhet. KB har knappt hunnit rigga sin organisation utifrån sitt utökade uppdrag ännu så det är lite tidigt att göra en utvärdering. Skulle vilja att de får större möjligheter att koppla litteratur och läslust till sitt infrastrukturarbete. Till exempel för att tillhandahålla plattformar för skrivande, för att ge ut e-böcker, koppla ämnesord till skönlitteratur i libris m.m. Jag skulle vilja ha "samsök" så att när jag söker på skönlitterär titel eller författare skulle jag också vilja ha annotationer och recensioner, avhandlingar etc till. Men än så länge är det fullt sjå att få folkbiblioteken in i Libris, så jag förstår att det är ett långsiktigt arbete. Mer resurser till litteraturen och arbetet kring den. Statliga initiativ som saknas Respondenterna svarade på följande vis på frågan Vilken typ av statliga initiativ tycker ni saknas på biblioteksområdet?. Ta fram en nationell biblioteksstrategi. Jobba för digitala tjänster biblioteksområdet. Aktivt bidra till att tillfredsställande sätt för alla parter. Besluta om gemensamma och databaser för hela lösa e-boksfrågan på ett Skärpta krav på hur kommunen redovisar hur Kulturrådspengar används. Skärpt lagstiftning på biblioteksområdet. Mer styrning av statliga medel. Kulturkoffertmodellen har fullkomligt avlövat länsbiblioteksverksamheten verksamhet. De kulturinstitutioner som vi har samarbetat med så mycket är nu fler och har blivit våra konkurrenter som i stort sätt ska dela på samma summa pengar som . Saknar naturligtvis en läskampanj som försöker fånga icke-läsare, men även läsare. Barn som vuxna. dock en utredning om läget nu och vad bibliotekarier faktiskt kan om (skön)litteratur. Och en metodutveckling för berörda grupper. Saknar också en samordning kring små barns språkutveckling för att lägga den gedigna grunden (såsom ex vis Bookstart i ). En nationell biblioteksplan. Ett samlat grepp kring e-boksfrågan för folkbiblioteken. Jag önskar aktivare kontakt/dialog med SKL för att den vägen påverka utvecklingen av biblioteksverksamheten i kommunerna. Tydlig strategisk kommunikation med den regionala nivån och andra nationella aktörer för att ta till vara de samlade resurserna, kompetenserna och erfarenheterna som finns, för snabbare processer. Betraktandet av biblioteksverksamheterna som en helhet utifrån användarnas perspektiv. Initiativ till nationell biblioteksstrategi. Stöd för övergång till Libris. E-boksfrågan är en politisk fråga och inte tjänstemannafråga. Bibliotekssektorn och leverantörerna kommer inte att kunna lösa frågan. Men vad vill riksdag och regering? Trots ovanstående bedömning under punkt 12 är det viktigt med vissa strukturella nationella initiativ. Den nationella katalogen, e-resurser, en moderniserad statistik, samordning på den statliga nivån, liksom lobbyfunktionen är viktiga centrala insatser. Det digitala - nationella lösningar, Licensfrågan för alla typer av bibliotek, Det vidgade textbegreppet, den färdiga nationella katalogen, samverkan med folkbildningen, Digidel... Det saknas en övergripande nationell bibliotekspolitik i . Gemensam nationell biblioteksstrategi. En nationell insatsstyrka för läsandet. Stödet kan vara både fysiskt och virtuellt. Samordning av gemensam infrastruktur och tekniska lösning- ar för jämlik tillgång till information, nättjänster och till litteratur, för att underlätta läsande och lärande. Resurser till landets skolbibliotek så att alla barn får samma möjlighet till lässtimulans inom skolan. Gemensam marknadsföring av roll i lokalsam- hället och till/i landets gemensamma utveckling. Gemensamt upphandlad transportordning mellan alla bibliotekstyper. Nationellt avtal om e-böcker. Nationell katalog - även med barnperspektiv. Mer medel till för medier på andra språk än svenska. Nationellt uppdrag till IB kring fortbildning av bibliotekspersonal kring andra språk än svenska. Relevanta nyckeltal och uppföljningsmetoder för biblioteksområdet. Nationellt ansvar för bibliotekens arbete med att öka den digitala delaktigheten, ansvaret för webbplatsen delning.nu. Strategiska initiativ och motpart för utveckling, jämför med hur danska , Medier og Digitalisering Nationella läsfrämjande insatser t ex ett "BOKSTART" för de allra minsta och deras föräldrar inspirerat av Bookstart i . Vi anser att det främst saknas en nationell biblioteksstrategi. Även saknas fokus på skrivande, den litterära processen, författar- skapets och förlagsvärldens villkor. Nationell biblioteksplan/strategi. Nationellt avtal för transport av fysiska medier. Även om initiativ finns är det inget resultat . Att lyfta litteraturen som konstform samt illustrationer och bildens betydelse i kommunikation kan synlig- göras mera. Gemensamt upphandlad transportordning mellan alla bibliotekstyper. Nationellt avtal om e-böcker. Nationell katalog – även med barnperspektiv. Mer medel till för medier på andra språk än svenska. Nationellt uppdrag till IB kring fort- bildning av bibliotekspersonal kring andra språk än svenska. Relevanta nyckeltal och uppföljningsmetoder för biblioteksområdet. Nationellt ansvar för bibliotekens arbete med att öka den digitala delaktigheten, ansvaret för webbplatsen delning.nu. Strategiska initiativ och motpart för utveckling, jämför med hur danska , Medier og Digitalisering arbetar. Mer resurser för litteraturforskning, läsforskning etc. Området behöver få större vikt, andra "tyngre" discipliner behöver inse att läsning är grundläggande för kunskapsutveckling, språkutveckling och ett civiliserat samhälle. Marknadsföring/kunskapsspridning av resultat av läsforskning och metoder för att jobba lässtimulerande. Nationella kampanjer för ökad läsning med metoder och material för bibliotek och skolor. Skulle vilja se nationella strategier för bibliotekens med fleras insatser för ökad läsning som kan matchas lokalt och regionalt. Licensiering av e-resurser vid svenska vetenskapliga bibliotek Då internet slog igenom som medium för leverans av vetenskaplig litteratur förändrades också forskningsbibliotekens sätt att för- värva. Från att köpa en tryckt vara till ett fast pris har man gått över till att förhandla licenser för e-resurser. Innehållet är detsamma men mediet är förändrat. När biblioteken förhandlar licenser rör det sig både om priset och om de villkor som ges för att använda resursen. I och med dessa förändringar har biblioteken successivt varit tvungna att skaffa ny kompetens inom förhand- lingsteknik och juridik. På forskningsbiblioteken förvärvas licen- serna på två olika sätt - antingen genom det nationella konsortiet administrerat av (KB) eller genom egna förhandlingar. Det nationella konsortiet Bibsam Det svenska nationella konsortiet Bibsam har funnits .