sou · GZB336d2 · 2012-01-01 00:00:00 — Införande 1 togs i drift och leveransgodkändes , varefter systemet överlämnades till Försvarsmaktens systemförvaltningsenhet . Införande 2 produk- tionssattes efter en senareläggning motsvarande ett kvartal och har därefter leveransgodkänts. Det ursprungliga systemleveransavtalet med leverantören om- fattar Införande 1 och 2 med optioner på Införande 3 till 6. Med detta avtal som grund tecknade Försvarsmakten i slutet av decem- ber 2009 en avropsbeställning avseende Införande 3 och 4 (försenat sett till den ursprungliga planen). Enligt gällande plan ska Införande 3 och 4 i teknisk mening vara färdigutvecklade det kommande årsskiftet, varpå utrullning planeras ske . Avrop av Införande 5 och 6 planeras ske innan utgången av . Förberedelsearbete har inletts med sikte på att Införandena 5 och 6 ska tas i drift . Mot bakgrund av ovanstående konstaterar att system PRIO är i drift vad gäller systemets Försvarslogistik – en ny struktur ekonomidelar och viss HR-funktionalitet. Tillsammans med pågå- ende Införande 3 och 4 kommer PRIO enligt gällande planer vid utgången av att ha en central och strategisk roll i För- svarsmaktens informationsförsörjning med omfattande system- samband med Försvarsmaktens övriga system. Enligt Försvars- maktens aktuella bedömningar kan därmed mellan 10 och 20 av Försvarsmaktens nuvarande system38 avvecklas i samband med Införande 3 och 4, vilket är väsentligt färre än vad som tidigare bedömts. Utgör Försvarsmaktens systemstöd, inklusive system PRIO, hinder för genomförande av en ny struktur för försvarslogistiken? Enligt utredningens övergripande bedömning kan en ny struktur för försvarslogistiken, enligt utredningens förordade förslag, genomföras utan hinder av det befintliga systemstödet, inklusive de delar av PRIO som är i drift. Dock aktualiseras bl.a. följande frågeställningar som måste beaktas inom ramen för ett genomförande. Förvaltningen av de delar av PRIO som är i drift (Införande 1 och 2) överförs till FMV som, enligt utredningens förslag, ges förvaltningsansvaret för systemet (nuvarande FMLOG, SystförvE). För att utredningens förslag ska kunna genomföras krävs att överföringen av systemstödet till FMV sker på ett sätt som minimerar behovet av tekniska eller andra anpass- ningar. Säkerhetsfrågorna för införande av logistikfunktionalitet i PRIO har ännu inte fått en heltäckande lösning. Fattade beslut om riktlinjer39 för realisering av en lösning på HR-nivå (Hem- lig/Restricted) pekar, som nämnts, på tillkommande kostnader motsvarande . Utöver ovanstående måste Försvarsmaktens planer på inrättande av FMTIS anpassas till de förutsättningar som ges av att FMLOG 38Cirka 50 system med anknytning till försvarslogistiken av varierande omfattning och komplexitet. 39Beslut om riktlinjer för realisering av nät- och infrastruktur H/R och SK (HKV 23 321:70641). Försvarslogistik – en ny struktur SystförvE, enligt utredningens förslag, får ny huvudman. De effek- tiviseringsmöjligheter som därmed eventuellt begränsas inom För- svarsmakten kan i stället uppstå genom att FMV ges nya förutsätt- ningar när det gäller att effektivisera systemförvaltningen i sin hel- het (FMLOG och FMV nuvarande systemförvaltning). Är PRIO lämpligt som systemstöd inom ramen för föreslag struktur för försvarslogistiken? När det gäller frågan om PRIO lämplighet som systemstöd i en ny struktur för försvarslogistiken kan utredningen inledningsvis kon- statera att PRIO är utvecklat som ett Försvarsmaktsystem. Det innebär att systemet har utvecklats och fortsatt utvecklas med utgångspunkt i Försvarsmaktens behov och verksamhetskrav samt dagens struktur vad gäller ansvars- och uppgiftsfördelning mellan Försvarsmakten och stödmyndigheterna. Med de förslag som redo- visas i detta betänkande förändras de grundläggande förutsätt- ningarna för en bedömning av systemets lämplighet. Enligt utred- ningens uppfattning ankommer det på FMV i egenskap av ny huvudman för resursledningssystemen och med ansvar för genom- förandet av försvarslogistiken att, i samverkan med Försvars- makten, bedöma systemstödets ändamålsenlighet, användbarhet, kostnadseffektivitet och säkerhet. Oaktat system PRIO lämplighet i en ny struktur för försvars- logistiken finner utredningen det vara olämpligt att, parallellt med de betydande verksamhetsförändringar som det här är fråga om, färdigutveckla och införa ett nytt systemstöd av central betydelse för berörda verksamheter (främst PRIO Införande 3). Motsva- rande problematik gäller inte PRIO Införande 1 och 2 med till- hörande ekonomi- och HR-funktionalitet som är i drift inom Försvarsmakten och vars förvaltning, enligt utredningens förslag, förs till FMV. Utöver ovanstående finns det skäl att notera att det ännu saknas fullt utvecklade säkerhetslösningar för driftsättning av PRIO i de delar som rör säkerhetsnivån H/R. Enligt utredningen finns det skäl att noggrant bedöma säkerheten i PRIO, i synnerhet i de fall systemet förväntas tas i bruk i andra myndigheters och privata aktörers verksamheter. Försvarslogistik – en ny struktur Utöver ovan nämnda tveksamheter i fråga om fortsatt utveckling och införande av PRIO finns det anledning att fästa uppmärksam- het på de senare årens händelseutveckling vad beträffar utvecklings- arbetet. Införandet av PRIO har under en följd av år granskats av Stats- kontoret40. Resultaten av dessa granskningar har redovisats i ett flertal promemorior till regeringen. (Försvars- departementet) har i anslutning till Statskontorets redovisningar riktat ett antal anmodanden till Försvarsmakten med begäran om preciseringar och klarlägganden i specifika frågor. Statskontorets granskningar koncentrerades främst på utveck- lingsarbetets bedrivande, resultat och kostnader. I en rapport föreslog Statskontoret, mot bakgrund av utveck- lingsarbetets omfattning, komplexitet och bedömda risker att en grundläggande genomlysning av hela projektet borde genomföras. Försvarsmakten fullföljde trots detta planerat avrop av Införande 3 och 4 . I anmodansvar bedömde Försvarsmakten att kostnaderna för Införande 3 och 4 fram till utgången av uppgår till (lånefinansiering). Därtill kommer för kostnader som uppstår inom för- banden (anslag 1:1). Till denna bedömda totalkostnad ska läggas anskaffningskostnaderna för erforderliga säkerhetslösningar mot- svarande fram till och med 201642. I anmodansvar anförde Försvarsmakten att ett fortsatt införande av PRIO inte utgjorde hinder för de frågor som angavs i regeringens direktiv till . Tvärtom framhöll Försvarsmakten att system PRIO förmår svara upp mot olika tänkbara förändringar i verksamhetsstrukturen, inkluderande flera aktörer och eventuellt kommande bolagisering av vissa verksamheter. Dessutom redovisade Försvarsmakten betydande kostnader i händelse av ett temporärt avbrott i utvecklingsarbetet. 40Statskontorets promemorior till regeringen åren 2005–2010 (Dnr 2005/446-5). 41Försvarsmaktens svar på Försvarsdepartementets anmodan med anledning av Stats- kontorets granskning av Försvarsmaktens införande av ett integrerat resurs- och ekonomi- ledningssystem PRIO (HKV 23 250:55531). 42Beslut om riktlinjer för realisering av nät- och informationsinfrastruktur H/R och SK (HKV 23 321:70641). 43Försvarsmaktens svar på Försvarsdepartementets anmodan med anledning av Stats- kontorets granskning av Försvarsmaktens införande av ett integrerat resurs- och ekonomi- ledningssystem PRIO (HKV 23 250:62525). Försvarslogistik – en ny struktur Utredningens bedömning är att pågående införande av PRIO Infö- rande 3 och 4 bör avbrytas i avvaktan på en fördjupad analys av olika tänkbara handlingsalternativ vad gäller det framtida system- stödet inom försvarslogistiken. Beslutet bör fattas av Försvars- makten eller i annat fall av regeringen. Skälen bakom denna bedömning är följande: Ett införande av systemstöd av betydande omfattning bör inte ske parallellt med omfattande verksamhetsförändringar av det slag som föreslås i detta betänkande. FMV bör som ny huvudman för utförandet av försvarslogisti- ken ges reella möjligheter att påverka det framtida systemstö- dets utformning, innehåll och omfattning. Lämpligheten i valet av ett starkt integrerat system bör analyse- ras med avseende på bl.a. systemets komplexitet, kostnader och säkerhet, inklusive redundans. Eventuella osäkerheter beträf- fande systemets ändamålsenlighet inom ramen för en ny struktur för försvarslogistiken bör granskas. Höga kostnader med tillhörande oklarheter beträffande säker- hetsarrangemangen. Fortsatt höga förvaltningskostnader mot bakgrund av att nuvarande system inte kan avvecklas som tidigare planerats. FMV (och industrin) måste betraktas som mindre troliga användare av systemet (som är utformat utifrån Försvarsmak- tens behov). Gällande systemleveransavtal medger avbrott . Ett avbrytande av PRIO skapar utrymme för en grundläggande genomlysning och analys av det framtida systemstödets utform- ning. Olika handlingsalternativ med tillhörande investerings- bedömningar bör utformas för att kunna ställas mot varandra. Beslut om vägval bör grundas på väl genomarbetade besluts- underlag. Försvarslogistik – en ny struktur Kortsiktiga konsekvenser av ett avbrott Kostnader förenade med av avbrott och eventuell omstart av utvecklingsarbetet. Tempoförluster vad gäller avvecklingen av befintliga system. Tempoförluster vad gäller moderniseringen av systemstödet, inkl. hemtagning av bedömd verksamhetsnytta. Försämrade relationer till leverantören. Alternativkostnader för det utvecklingsarbete som kan träda i PRIO:s ställe. Ovanstående negativa konsekvenser av ett avbrott bör vägas mot dess fördelar. Möjligheter till besparingar och kostnadsminskningar med avseende på framtida systemstöd. Uppdateringar av målbild och utvecklingsplaner utifrån föränd- rade förutsättningar. Ökad säkerhet i beslutsunderlagen för tänkbara handlings- alternativ. I det följande avsnittet ingår en redovisning av de ekonomiska kon- sekvenserna av förslaget att avbryta PRIO från och med Införande 3 och 4. 16.7Bedömda effekter Alternativ 2 De ekonomiska effekterna av det förordade förslaget bedöms uppgå till i storleksordningen , varav genom minskade personalbehov (648 års- arbetskrafter)och genom effektiviseringar i berörda verksamheter.44 Därtill medger förslaget en mer sam- manhållen materiel- och logistikförsörjning, tydligare ansvars- förhållanden, förbättrad styrning och uppföljning samt ökad affärsmässighet. 44 Angivna nivåer med utgångspunkt förhållanden. Försvarslogistik – en ny struktur De förväntade effekterna i form av kostnadsminskningar är en följd av främst rationaliseringar och effektiviseringar i berörda verksam- heter. Dessa rationaliserings- och effektiviseringsmöjligheter är i hög grad beroende av i vilken utsträckning berörda verksamheter kan samordnas och integreras. De rationaliseringseffekter som bedöms uppstå har sin grund i de verksamhetsövergångar som föreslås ske mellan Försvarsmakten och FMV. Genom att omfattande och likartade verksamheter integreras och samordnas under en huvudman skapas nya förutsättningar för rationaliseringar och effektiviseringar av såväl verksamhet som resursutnyttjande. I avsnitt 16.3.2 redovisades de verksamhets- och personal- övergångar som blir aktuella. Dessa övergångar utgör, tillsammans med resurserna i mottagande verksamheter inom FMV, den totala resursbasen för bedömningar av rationaliseringsmöjligheterna med utgångspunkt i producerad stödvolym . Vartefter Försvarsmaktens behov av stöd påverkas av den nya upp- giftsställningen enligt regeringens inriktningsproposition kan behov av kapacitetsanpassningar uppkomma. Med tanke på att Försvars- makten bedömer att insatsorganisationen 2014 (IO14) är personellt och materiellt uppfylld först , reserverar utredningen i sina bedömningar i detta skede ingen extra kapacitet med anledning av de nya uppgifterna. En sådan kapacitetsanpassning kan dock aktualiseras i ett senare skede. De antaganden som lagts till grund för utredningens bedöm- ningar i det följande har gjorts med hänsyn tagen till vad som tidigare redovisats i Försvarsmaktens projekt försvar- slogistik, FMV bedömningar i remissvaret till samt FMV pågående interna effektiviseringsarbete inom ramen för sitt s.k. Handlingsprogram45. Enligt utredningens uppfattning uppstår möjligheter att effekti- lokalanvändningen som en följd av ett minskat personal- behov. Det gäller i första hand FMLOG vars verksamhet i bedrivs på flera platser. Dessutom finns det skäl att 45 FMV Handlingsprogram 2012, (10 FMV 12458-26:1). Försvarslogistik – en ny struktur ytterligare se över möjligheterna till förtätning av Försvarsmakten lokaler i kvarteret . Omfattningen av dessa möjligheter är svårbedömda och har därför inte inräknats i utredningens bedömningar. Vad gäller FMV Handlingsprogram 201246 bör understrykas att FMV, vid ett genomförande av Alternativ 2, ges nya förutsättningar och möjligheter att väsentligt öka åtgärdernas effekter. Bedömda rationaliseringsmöjligheter med tillhörande antagan- den sammanfattas i tabellen nedan. Tabell 16.5 Bedömda årsarbetskrafts- och kostnadsreduktioner vid FMV efter verksamhetsövergång 2011–2014 (åa, mnkr, kost- nader) -FMV ledningsstöd(SML och AK) 110 åa -FM HKV PROD 110 åa -FMLOG Stab86 åa Samordning Tek/Mak och FMV resultatenheter -FM teknikkontor Tek/Mak 240 åa -FMV systemstöd (SML och AK) 240 åa Överföring och samordning av serviceverksamhet -FMLOG SeK 422 åa -FMLOG Stab Miljöstöd 10 åa -55 åa 4.Systemförvaltning, resursledningssystem, inkl. PRIO -SystförvE 108 åa -/IT 20 åa -FMLOG UpphandE 96 åa -FMV 70 åa -FöMedC 10 åa -FMV 700 åa -FMLOG och HR-centrum 1967 åa Summa reducering av årsarbetskrafter Resurskonsulter hos FM och FMV Försvarslogistik – en ny struktur SOU 2011:36 -pkt 2.1 – 2.3, (varav 123 redan intagna) -pkt 2.5, (varav 74 redan intagna) Summa övriga effektiviseringar (mnkr) Kalkylbas avser en bedömning av FMV ledningsstödverksamhet inom verksamhetsgren Ledningsstöd. Se tabell 16.3, not 17. Exklusive FMLOG tjänsteområde miljöstöd 10 årsarbetskrafter. Summa övergångar MaK, TeK , TeK Fartyg och MtrlsystK Flyg. Kalkylbas avser en bedömning av FMV verksamhet som avser systemstöd. Överförs i sin helhet från FMLOG till FMV. Se fotnot 3. Bedömt antal årsarbetskrafter baserat på FMV nuvarande bemanning. FMLOG systemförvaltning effektiviseras och konsolideras med FMV motsvarande verksamhet. Inom ramen för FMLOG systemförvaltning är 40 årsarbetskrafter samt 10 konsulter sysselsatta med förvaltning av PRIO Införande 1 och 2. Överförs i sin helhet från FMLOG till FMV. Avser årsarbetskrafter inom FMV inköpsverksamhet. Avser årsarbetskrafter inom FöMedC sysselsatta med inköp. Årlig beställningsvolym från externa leverantörer för Försvarsmakten bedöms uppgå till och för FMV till (FMV anskaffningsverksamhet). Effektivare inköp, bl.a. i linje med Försvarsmaktens pågående UEFA-projekt. Rationaliseringspotentialen för Försvarsmaktens (FMLOG) inköpsvolym motsvarande bedöms vara , dvs. I bedömningen förutsätts att UEFA projektet ges hög prioritet, bemannas och samordnas med motsvarande aktiviteter inom FMV så att dess fulla potential tas tillvara (se avsnitt 16.5.2). Avser generell myndighetsvis effektivisering inom försvarslogistiken -exklusive åtgärder enl. tabellen verksamhet 1–5. -exklusive FM IO. Från FMV 1500 årsarbetskrafter (FMV Årsredovisning 2010) avräknas följande verksamheter (totalt cirka 800 årsarbetskrafter). -FMV verksamheter enligt tabellens verksamhet 1–5 (495 årsarbetskrafter). -FMV FoT-verksamhet. -FMV anslagsverksamhet, såsom CSEC samt stödverksamhet avseende industriella och internationella frågor. -Teknisk underrättelsetjänst. -Verksamhet riktad mot FMV övriga kunder. -Huvuddelen av T&E. Not.16 Verksamhet som överförs till FMV (totalt 3049 åa, tabell 16.3) men inte ingår i verksamhet 1–5 ovan (1082 åa), dvs. Avser bedömda effektiviseringar, i FMV och efter verksamhetsövergång, av nuvarande utnyttjande av resurs- konsulter inom försvarslogistiken i FMV och Försvarsmakten. Utfallet 2010 vid FMV var . Till detta ska läggas dagens konsultutnyttjande inom de delar av HKV PROD, FMLOG och teknik- kontor som överförs till FMV. En årsarbetskraft beräknade till 600 tkr/år, kostnadsläge 2010 i Försvarsmakten. Motsvarande summa inom FMV uppgår till cirka 720 tkr/år. väljer att i kalkylen ovan utgå från en genomsnittlig kostnad per årsarbetskraft motsvarande 640 tkr/år. FMV Handlingsprogram 2012, (10 FMV 1245826:1). Programmet omfattar även effektivisering av utnyttjandet av resurskonsulter (not. De verksamhetsövergångar som tidigare redovisats (avsnitt 16.5.2) bedöms, som framgår av tabellen ovan, sammantaget leda till besparingar om till följd av en minskade personalbehov motsvarande 648 årsarbetskrafter. Rationaliseringen följer av att liknande verksamheter inom FMLOG respektive FMV läggs samman så att synergieffekter uppstår och överlappande verksamhet kan effektiviseras. Försvarslogistik – en ny struktur styrkan bedöms kunna genomföras inom följande sex områden enligt tabell 16.5. Utredningen har i sina bedömningar endast räknat in personal- minskningar som kan genomföras inom FMV efter genomförda verksamhetsövergångar. Vad som därutöver kan genomföras inom ramen för Försvarsmaktens kvarstående verksamheter kopplade till försvarslogistiken har inte ingått i beräkningarna. Utöver redovisade personalreduceringar bedömer utredningen att ytterligare besparingar kan genomföras genom minskad användning av resurskonsulter inom Försvarsmakten och FMV. Inom FMV var utfallet för resurskonsulter . Till detta ska läggas dagens konsultutnyttjande inom de delar av HKV PROD, FMLOG och teknikkontor som överförs till FMV. Försvarsmaktens UEFA-projekt, vilket har beskrivits i avsnitt 16.5.2, bedöms ge en besparingseffekt på 300 miljoner47 kronor netto efter avdrag för projektkostnader. Slutligen räknar utredningen in delar av FMV hand- lingsprogram48 i besparingarna. Programmet omfattar sammanlagt besparingar överstigande samt spänner över följande fem områden. 1.Renodling, organisation och styrning Detta innefattar bl.a. omstrukturering av resultatenheter, förstärkt system- och produktionsledning samt en förändrad styrmodell. Målet med området är förkortning av ledtider . Området omfattar bl.a. arbete med för att möjliggöra bättre affärer, reformering av konsultanvänd- 47Uppgifter angående projekt . 48FMV handlingsprogram (10 FMV 1245826:1). Försvarslogistik – en ny struktur ningen och ett ökat kommersiellt utnyttjande av statens immateriella patenträttigheter (IPR). Detta område innefattar framtagande av ett kompetensförsörj- ningsprogram, inklusive personalreduceringsprogram med riktade åtgärder. 5.Reducering av kostnader för materiel och tjänster från industrin Genom tillämpning av regeringens principer för materielförsörjning och med ökad styrning av uppdrag till vidareutveckling av befintlig materiel och anskaffning av materiel som redan finns tillgänglig på marknaden bedöms kostnaderna kunna minska. Utredningen räknar i besparingsförslagen in från punkterna 1–3 ovan och från punkt 5. Enligt uppgift från FMV har effektiviseringar motsvarande (priser) redan uppnåtts49. Sammantaget summeras besparingarna till följd av effektiviseringar och strukturförändringar, och de inräknade delarna av FMV Handlingsprogram till . Vad som därutöver kan åstadkommas inom ramen för Försvarsmaktens kvarstående organisationsenheter kopplade till försvarslogistiken lämnas utanför utredningens bedömningar. Med utgångspunkt i vad som ovan redovisats kan rationaliserings- graden av föreslagna förändringar beräknas som antalet frigjorda årsarbetskrafter (minskat antal årsarbetskrafter)/resursbasen för den samlade försvarslogistiken (Försvarsmakten och FMV, totalt cirka 5 000 årsarbetskrafter). Rationaliseringsgrad = 648 årsarbetskrafter ./. 5000 årsarbets- krafter (brutto) = . 49 FMV har minskat myndighetskostnaden med och kostnaderna för materielförsörjningsprocessen med . FMV uppgift till . Försvarslogistik – en ny struktur Effekterna av utredningens förslag att avbryta pågående införandet av system PRIO (se avsnitt 16.6) behandlas nedan. På kort sikt medför förslaget en bruttobesparing motsvarande kostnaderna för Införande 3 och 4, som enligt Försvarsmakten uppgår till . Från detta belopp ska dock avräk- nas de kostnader () som redan är ned- lagda samt det arbete som fortsatt generar kostnader fram till dess att utvecklingsarbetet rent faktiskt avbryts. Vidare uppstår bespa- ringar motsvarande kostnaderna för Införande 5 och 6 som enligt Försvarsmakten bedöms uppgå till . Där- till bortfaller anskaffningskostnaderna för de säkerhetslösningar som krävs för Införande 3 och 4 motsvarande fram till och med samt kostnader för systemför- valtning50 och förvaltning av säkerhetslösningarna. Minskade anskaffningskostnader motsvarande cirka 1 750 mil- joner kronor, till följd av att arbetet med PRIO avbryts kan emellertid inte betraktas som en realiserbar nettobesparing med motsvarande belopp. Hänsyn måste tas till inte enbart de kostnader som är upparbetade inom ramen för Införande 3 och 4, utan även till de kostnader som är förknippade med ett avbrott i arbetet samt de alternativkostnader som uppstår i det fall andra lösningar träder i system PRIO ställe. Försvarsmakten har bedömt merkostnaderna för en temporär paus i utvecklingsarbetet till cirka 300 mil- joner kronor. I denna bedömning ingår dock kostnader som är förenade med en återstart av projektet. Till kostnaderna vid ett avbrott bör även läggas konsekvenserna i form av uteblivna för- väntade intäkter. Ett avbrytande av PRIO enligt utredningens förslag innebär att Försvarsmakten, inom ramen för projekt , har utvecklat och infört ett nytt ekonomisystem och ett systemstöd för HR-verk- samheten. Förslaget innebär också att ersättningen av nuvarande system inte kan genomföras som planerat. Det är därför angeläget att arbetet med att noggrant analysera behovet av framtida system- stöd inleds . Resultatet av en sådan analys med tillhörande handlingsalternativ (varav PRIO kan utgöra ett alternativ) och 50 Enligt Försvarsmaktens uppgift till är cirka 40 årsarbetskrafter samt 10 konsulter sysselsatta med förvaltning av PRIO Införande 1 och 2. Efter införande 3 och 4 bedöms antalet årsarbetskrafter uppgå till cirka 50 och antalet konsulter till oförändrat cirka 10 st. Försvarslogistik – en ny struktur investeringsbedömningar bör, enligt utredningens mening, läggas till grund för beslut rörande det framtida systemstödets utformning. Tilliten till framtida försvarslogistik Tilliten till försvarslogistiken är av central betydelse och direkt beroende av i vilken utsträckning Försvarsmaktens behov och ope- rativa krav tillgodoses. Med de förslag som redovisas i detta betänkande säkerställs För- svarsmaktens behov av insyn, kontroll och påverkansmöjligheter genom tydliga roller, ansvar och samverkansformer snarare än genom ägarförhållanden. Följande förhållanden talar för att tilliten till försvarslogistiken inte bara kan upprätthållas utan även förstärkas inom ramen för en ny verksamhetsstruktur: Försvarsmaktens strategiska styrning av försvarslogistiken och ansvar för den främre logistiken. Klargörande av Försvarsmakten och FMV uppgifter och ansvar som samverkande aktörer inom försvarslogistiken. Full transparens genom hela försörjningskedjan och på samtliga beslutsnivåer från initiering av beställning, via leverans, utnytt- jande och vidmakthållande till avveckling av materiel. Försvarsmaktens disponering av resurser för den samlade för- svarslogistiken. Försvarsmaktens roll och ansvar för den samlade koncernredo- visningen, inklusive försvarslogistikens kostnader och resultat. Försvarsmaktens representation i kan övervägas. Det ankommer på såväl Försvarsmakten som FMV att aktivt med- verka i det förstående förändringsarbetet så att ett ömsesidigt för- troende skapas och upprätthålls .