sou · H0B359 · 2012-09-11 00:00:00 — Det skulle, förutom högre pris, även kunna innebära andra nackdelar för SVT i förhandlingar, som t.ex. tillgång till ett mer begränsat bildmaterial, högre överförings- och servicekostnader eller krav på att upplåta vissa typer av redaktionellt arbete. I SVT:s public service-redovisning 2011 nämns sponsringsbidrag i avsnittet Övriga intäkter i kapitlet Resurser. I en tabell (tabell 5.1) över verksamhetens intäkter i en bilaga redovisas totalt mottagna sponsringsbidrag. utan och i fotboll kon- stateras ha resulterat i minskade intäkter för sponsring och det hän- visas till den begränsning som sändningstillståndet innebär. SR har valt att inte sända sponsrade radioprogram, trots att det ges utrymme för det i sändningstillståndet. Däremot förekommer sponsring i begränsad omfattning vid i Berwald- hallen och i och turné- verksamhet. I programtidningen för festivalen lämnas uppgifter om vilka samarbetspartnerna är. Ensemblerna genomförde turnéer i , , , , , och . har genomfört en turné i . Ensemblerna har också olika gästspel i landet. Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer Särskilda krav när det gäller SVT:s redovisning av sponsring Vi har mot bakgrund av vad som framkommit vid genomgången ovan, funnit skäl att närmare beröra sponsringen i SVT:s verk- samhet. Den skärpta regleringen för sponsring innebar att antalet spons- rade evenemang begränsades till 20. Enbart ett av evenemangen, , avser ett tävlingstillfälle. Det stora flertalet utgörs av evenemang bestående av flera tävlingstillfällen. Begreppet evene- mang har också i tillämpningen fått en mycket vid tolkning. Bland sponsrade evenemang finns magasinsprogrammet Fotbollskväll, som bevakar en rad olika internationella fotbollsligor och cuper. Ett annat magasinsprogram på listan, Hockeykväll, är framför allt inriktat på att bevaka elitserien för herrar ishockey, men behandlar även landslaget, allsvenskan i ishockey etc. SVT har efter att vi efter- frågat kompletterande underlag, förklarat att de sponsrade sport- evenemangen omfattar i vart fall 400 sändningar. Omfattningen av sponsringen i SVT:s verksamhet framstår i detta perspektiv alltså som i stort sett densamma som inför den regelskärpning som beslutade om i anslutning till den senaste propositionen. Det har inte varit möjligt att av redovisningarna utläsa att skärp- ningen av sponsringsreglerna inte haft någon effekt. Ett korrekt underlag borde enligt vår mening finnas när förutsättningarna för sponsring i företagets verksamhet diskuteras i . Vi menar mot bakgrund av vad som framkommit beträffande sponsringen i verksamheten att det är motiverat att ställa särskilda krav på redovisningen av denna. Förslag: Särskilda redovisningskrav införs i anslagsvillkoren för , SVT och UR beträffande hur programföretagen säkerställer sitt oberoende vid indirekt sponsring. Bedömning: De nya reglerna för indirekt sponsring har gällt förhållandevis . Förutsättningarna att göra den bedöm- ning som enligt tidigare gällande villkor krävdes har inte i något avgörande hänseende förändrats. Genom intern utbildning och informationsinsatser riktade till externa medarbetare får den publicistiska kontrollen antas ha stärkts. Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer SVT:s mallar för samproduktionsavtal och avtal avseende förköp eller förvärv av visningsrätt visar att ett inflytande över program- innehåll och uppgifter om annan finansiering så lång möjligt säker- ställs. Det finns inte något som talar för att reglerna nu ska ändras. SR, SVT och UR får enligt sändningstillstånden sända sådana indirekt sponsrade program som framställs eller har framställts i samarbete med någon annan som fått bidrag från utomstående för sin andel av produktionen, där SR, SVT eller UR köpt en sändningsrätt till ett färdig- producerat eller icke färdig-producerat program som fått bidrag, eller som senare får bidrag från utomstående, och som framställs eller har framställts av programföretag i ett annat land inom ramen för åtagande gentemot EBU där bidrag till produktionen lämnats från utomstående. Sträng restriktivitet ska råda när det gäller indirekt sponsrade pro- gram som vänder sig till barn . Sändningstillstånden innehöll tidigare villkor om att program- företagens insatser minst måste motsvara värdet av erhållna rättig- heter eller att ett marknadsmässigt pris måste ha betalats för rättig- heterna. Enligt och rutiner för indirekt sponsring – tillräckligt för att säkerställa SVT:s oberoende? (RiR 2008:6) ansågs att en väl fungerande publicistisk kontroll av enskilda program var avgörande för oberoendet. Då gällande villkor om att programföretagens insatser måste motsvara värdet av erhållna rättigheter eller att ett marknadsmässigt pris måste ha betalats för rättigheterna ansågs inte tillföra något nämnvärt ytterligare skydd. Det var, enligt , i många fall svårt eller omöjligt att på objektiva grunder fastställa ett marknadsmässigt pris. På en fri marknad kan olika avtal ingås vid olika tillfällen med varierande prisnivå även om avtalet gäller en och samma produkt. Att SVT kunde vara enda köparen på marknaden gjorde också bedömningen svår. I ärenden i och tv där upp- fyllelsen av villkoren skulle bedömas var det i vissa fall omöjligt att få del av de jämförelsepriser som krävdes. Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer andra public service-företag i har inte någon skyldighet att lämna ut sådana uppgifter. Frågan om indirekt sponsring gäller, även om villkoren finns i alla programföretags sändningstillstånd, främst SVT. I SVT förekommer samproduktion i stor omfattning och antalet förvärv av visningsrätter är betydande. Samproduktioner har dess- utom ökat kraftigt i omfattning . – ökade externa samarbeten och drama och dokumentärer produceras i huvudsak i samarbeten med andra. Även underhållnings- och faktaprogram görs i allt högre grad utan- för SVT. Kostnaderna för svenska samproduktioner uppgick till och 2011 till . Kost- nader för utländska samproduktioner uppgick till och 2011 till . Kostnaderna för svenska förvärv av visningsrätter uppgick till och 2011 till . Utländska förvärv av visningsrätter uppgick till och 2011 till . I SR:s verksamhet finns samproduktioner och förvärv av sänd- ningsrätter i mycket begränsad omfattning. SR har ett utbyte av musikprogram med medlemmar i (t.ex. direktsändningar från Metropolitan i och liveinspelningar i Notturno, Eurosonic). Vid dessa program kan det förekomma indirekt sponsring. Enligt SR säkerställs alltid först det publicistiska motivet att sända ett program och att inte någon form av sponsring ingår vad avser sändningen. Skulle något program som erbjuds vara sponsrat avstår programföretaget från erbjudandet (t.ex. nyårskonserten från 2012). En genomgång av SVT:s och SR:s mallar för samproduktions- avtal, avtal avseende förköp eller förvärv av visningsrätt, program- avtal, programledaravtal, programkontrakt och avtal om produk- tionsutläggning visar att inflytande över programinnehåll och upp- gifter om annan finansiering på olika sätt så lång möjligt säkerställs. Inom SVT genomförs utbildning för program- chefer, projektledare och andra programansvariga om regelverket och vad som krävs vid utformningen av avtal vad gäller indirekt sponsring. Det s.k. gröna kort som erhålls efter genomgången utbildning är genom beslut av SVT:s företagsledning en förutsätt- ning för att tilldelas ansvar för programprojekt. I arbetsboken för SVT – en guide för bra samarbete redogörs för Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer publicerings- och sponsringsregler och policyer för externa med- arbetare. De nya reglerna för indirekt sponsring har gällt förhållandevis . Förutsättningarna att göra den bedömning som enligt tidigare gällande villkor krävdes har enligt vår bedömning inte i något avgörande hänseende förändrats. Vi kan konstatera att det inom SVT har utförts och utförs ett arbete med att säkerställa den publicistiska kontrollen av enskilda program internt och säkerställa att kunskap finns om publicerings- och sponsringsregler och policyer hos externa medarbetare. En genomgång av SVT:s mallar för samproduk- tionsavtal och avtal avseende förköp eller förvärv av visningsrätt visar att ett inflytande över programinnehåll och uppgifter om annan finansiering på olika sätt så lång möjligt säkerställs. Det finns enligt vår mening inte något som talar för att reglerna nu ska ändras. Mot bakgrund av den stora omfattning som samproduktioner har i SVT:s verksamhet och de farhågor som framförts om att ändringen skulle kunna innebära en risk för att reglerna för direkt sponsring kringgås finns det dock anledning att framöver följa upp frågan igen. Det får enligt vår mening inte finnas skäl att ifrågasätta programföretagens verksamhet i detta avseende. Förslag: I sändningstillstånden för SVT och UR införs ett för- bud mot produktplaceringar. Produktplacering definieras i radio- och tv-lagen. Produktplacering är förekomsten i ett program av en vara, en tjänst eller ett varu- märke, om detta sker i marknadsföringssyfte och mot betalning eller liknande ersättning till leverantören av medietjänsten, dock inte när varan eller tjänsten är av obetydligt värde och har tillhanda- hållits gratis (3 kap. 1 § 10). Den närmare innebörden av begreppet liknande ersättning har överlämnats till rättstillämpningen (prop. 2009/10:115 s. 159). I 6 kap. radio- och tv-lagen finns bestämmelser om produkt- placering i program i tv eller beställ-tv. Enligt 6 kap. 1 § får det i program i tv eller i program i beställ-tv inte förekomma produkt- placering, om något annat inte följer av bestämmelserna i 6 kap. 2 §. Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer Enligt det senare lagrummet får leverantörer av medietjänster på villkor som anges i 6 kap. 3 och 4 §§ sända filmer, tv-serier, sport- program och program med lätt underhållning där det förekommer produktplacering. Undantagen gäller inte program som huvudsak- ligen vänder sig till barn och inte heller program där det förekommer produktplacering av alkoholdrycker och tobaks- varor, andra produkter som kommer från företag vars huvudsakliga verksamhet är att tillverka eller sälja alkoholdrycker eller tobaks- varor, receptlagda läkemedel och sådan medicinsk behandling som bara är tillgänglig efter ordination. Program där det förekommer produktplacering får enligt 6 kap. 3 § sändas endast om program- met inte på ett otillbörligt sätt gynnar kommersiella intressen enligt 5 kap. 5 § samma lag. Enligt det senare lagrummet får program som inte är reklam inte otillbörligt gynna kommersiella intressen. Det innebär att programmet inte får uppmuntra till inköp eller hyra av varor eller tjänster eller innehålla andra säljfrämjande inslag, eller framhäva en vara eller en tjänst på ett otillbörligt sätt. Ett gynnande av kommersiellt intresse är otillbörligt om det inte kan motiveras av något informations- eller underhållningsintresse.2 I 6 kap. 4 § finns bestämmelser om vilken information som ska lämnas när det förekommer produktplacering i ett program. Bestämmelsen med förbudet mot produktplaceringar har införts med stöd av 1 kap. 12 § andra stycket andra meningen YGL, som medger att det i lag meddelas föreskrifter om förbud mot och vill- kor för annan annonsering och sändning av program som helt eller delvis bekostas av någon annan än den som bedriver program- verksamheten (prop. 2009/10:115 s. 158 ff.). All annan produkt- placering, då ersättningen tillfallit annan än den som bedriver pro- gramverksamheten (t.ex. till fristående produktionsbolag) faller utanför förbudsregleringen. Sådana företeelser omfattas emellertid av bestämmelsen om otillbörligt kommersiellt gynnande. Produktplacering är inte aktuell för ljudmedium och UR:s pro- gramutbud är sådant att företaget gör bedömningen att produkt- placeringar inte får förekomma. I för SVT – en guide för bra samarbete konstateras att definitionen i radio- och tv-lagen av produktplacering är mycket snäv och att det i lagens mening är produktplacering om ett programföretag i sin egenproduktion tar emot en vara eller dylikt på detta sätt, men inte om ett produk- 2 och tv, beslut , dnr 11/00368 och 615, 2011-10- 17, dnr 10/01500, , dnr 11/01755 och , dnr 11/03201. Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer tionsbolag gör det i en samproduktion eller en film som säljs som visningsrätt. SVT har uttalat att man inte har för avsikt att använda sig av den möjlighet som lagen ger till produktplaceringar. Kommersiella programbolag har i samrådskontakter framfört att produktplaceringar med vikande reklamintäkter är en allt viktigare inkomstkälla. Farhågor har uttalats om att den snäva definitionen av produktplacering i radio- och tv-lagen kan få till följd att man går miste om stora delar av denna finansieringskälla. I kontakterna har SVT:s program Stjärnorna på nämnts särskilt. Ett ärende som gällde programmet och användningen av , seglarjackor med text och en Abercrombie avgjordes 2008 av dåvarande och Programmet fälldes av nämnden beträffande inslaget med tröjan. Beträffande inslaget med seglarjackorna skedde enligt nämnden ingen direkt fokusering på varumärket och exponer- ingen blev därmed inte särskilt omfattande. Det eventuella gynnande som kunde ha uppstått kunde inte bedömas som otillbörligt. När det gällde kunde det diskuteras om inte bilarna som användes exponerades på ett väl framträdande sätt de visades i bild. Vid en helhetsbedömning ansågs dock exponeringen av bilarna inte vara så omfattande att en överträdelse skett av bestämmelsen om otillbörligt gynnande. avgjordes ett annat ärende beträffande programmet, i detta fall begränsat till ett inslag med bilar.4 Den relativt korta exponeringen av bilarna i inslagen innebar inte ett otillbörligt fram- hävande av det aktuella bilmärket. I detta sammanhang kan nämnas andra exempel på program, som tagits upp i samrådskontakter, där varumärken eller branscher påstås ha gynnats. Vi har dock inte kunnat få bekräftat att det för- håller sig så. säsonger av programmet Wildkids i , som spelades in i och omkring och utanför har diskuterats, liksom SVT:s dokumentärserie som utspelar sig på i samt UR:s utbildningsserie Praktikanterna, med ungdomar från hotell- och restaurangprogrammet som praktiserar på ett hotell. Som framgår av redogörelsen för bestämmelserna om produkt- placering i radio- och tv-lagen har programföretagen ett visst och TV, beslut , dnr 1214/07-20, 14/08-20. och tv, beslut , dnr 10/01528. Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer utrymme att använda sig av produktplaceringar. Enligt 4 kap. 10 § 3 radio- och tv-lagen får ett tillstånd att sända tv eller sökbar text-tv förenas med förbud mot och villkor för att sända program där produktplacering förekommer. Det innebär en rätt att ställa mer restriktiva villkor i fråga om produktplacering än som följer av 6 kap. radio- och tv-lagen (a. prop. s. 284). Med hänsyn till att det ingår i vårt uppdrag att verka för att oberoendet från kommersiella aktörer ytterligare kan stärkas och då såväl SVT som UR anfört att man inte avser att använda sig av det utrymme som finns för produktplacering, menar vi att det också i regleringen bör markeras att produktplacering i lagen mening inte ska förekomma hos program- företagen. Ett förbud mot produktplaceringar, motsvarande dagens förbud mot att sända reklam, bör därför enligt vår mening föras in i sändningstillstånden för SVT och UR. Förslag: Särskilda redovisningskrav beträffande andra kom- mersiella samarbeten införs i anslagsvillkoren för , SVT och UR. Även en ökad öppenhet och tydlighet vad avser andra kommersiella samarbeten skulle enligt vår mening stärka programföretagens oberoende från kommersiella aktörer. I tidigare avsnitt om programföretagens sidoverksamheter har vi pekat på vikten av en ökad öppenhet i redovisningen av hur pris- sättningen sker vid uthyrning av studior, personal, kostymer och rekvisita, liksom i vad mån sådan uthyrning ingår som en del av en samproduktion eller en extern utläggning. Frågor om redovisning av produktionsutläggningar behandlas i kapitel 8. pågick ett samarbete mellan SVT och dagspressen genom det Stampen dominerade Mktmedia. SVT Plays regionala nyheter och klipp tillhandahölls på hemsidorna för två lokaltid- ningar i . tillgängliggör SVT innehåll via en s.k. inbäddad spelare och lokala dagstidningar kan liksom andra ladda ner en sådan till sin hemsida. Samarbeten av liknande slag som det som inledningsvis fanns med dagspressen anser vi bör redovisas. Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer Ett annat samarbete som det, enligt vår mening, kan finnas skäl att redogöra för är det som finns kring tv-programserien och musiktävlingen som produceras av SVT som en egenproduktion. I och för genomförandet av tv-produktionen köper SVT vissa konstnärliga och tekniska tjänster från Live Nation (ett internationellt underhållningsföretag). För utförandet av vissa av dessa tjänster anlitar som underentreprenör. Vid sidan av detta produktions- samarbete upplåter SVT för en marknadsmässig licensersättning vissa rättigheter med anknytning till till Live Nation. Live Nation har t.ex. erhållit rätt att ge ut tv-programserien på DVD och en samlingsskiva med de tävlande bidragen samt rätt att sälja produkter och att i samband därmed använda SVT:s varumärke . Som arrangör av publikevenemang har Live Nation rätt att sälja biljetter och sponsorpaket kopplade till dessa. SR deltar i ett antal evenemang. Om det vid dessa evene- mang ingår kommersiella samarbeten bör dessa, enligt vår mening, också redovisas. Ett evenemang av detta slag är i Berwaldhallen, som redogjorts för i avsnittet om sponsring. Andra exempel är P3 Sommarsession, Svensktoppen Nästa!, Guldklaven, , P3 Guld och Humorhimlen. När det gäller P3 Som- marsession träffar SR samarbetsavtal direkt med festivalerna. SR kontrakterar och ersätter de artister som medverkar i produk- tionen. SR ersätter festivalerna för att tekniker och säkerhets- personal är tillgängliga vid produktionen. Produktionsbolaget svarar för produktionen och träffar i sin tur avtal med eventuella underleverantörer. Svensktoppen Nästa!, P4:s rikstäckande musik- tävling med final på , produceras externt. SR för dock till- sammans med produktionsbolaget samtal med om arrange- manget. När det gäller har SR ett avtal med festivalen och sänder mot viss ersättning. SR svarar vidare för gager för de band som spelas in. P3 Guld-gala med P3:s eget musikpris arrangeras i , senast på med vilken SR träffat avtal. I Humorhimlen lab medverkar oetablerade komiker och några av mer kända komiker. I programmet samarbetar en lokal kanal med en lokal arrangör. Under rubriken i anges att särskilda samarbeten ska sökas aktivt då det är pub- licistiskt motiverat och upphovsrättsligt möjligt samt inom ramen för SR:s uppdrag. Exempel på sådana samarbeten är samarbetet med Spotify och Wimp (musiktjänst som drivs av Programföretagens redovisning och oberoende från kommersiella aktörer Samarbetet har pågått på försök fram till . Avsikten är att nå unga lyssnare som ofta väljer dessa musiktjänster för sitt musiklyssnande i stället för radio. Det som tillgängliggörs via musiktjänsterna är också tillgängligt på . SR avgör vilket utbud som ska göras tillgängligt och när det ska tas bort. Längre program, som Ekots Lördags- intervju, spelas i sin helhet. Mellan kortare klipp kan reklam före- komma, om lyssnaren använder Spotifys gratistjänst. UR har ett samarbete med . UR kommer enligt uppgift att avveckla förlagsverksamheten i sin nuvarande form senast . kommer all eventuell bokutgivning och övrig förlagsrelaterad verksamhet bedrivas genom samarbeten med externa förlag. Såväl samarbetet med NE, som de senare planerade samarbetena finns det enligt vår mening anledning att redovisa. I detta kapitel tar vi ställning till en övergång från FM till digital- radio. Vi lämnar förslag på hur en sådan övergång kan genomföras och hur SR:s och UR:s kostnader kan finansieras. Vidare uttalar vi oss om SR:s roll i digitaliseringsprocessen. Inledningsvis ges en bakgrund till utvecklingen av digitalradio via marknät i till och en beskrivning av aktuell reglering. 11.1Digitala ljudradiosändningar i marknät 11.1.1Historik 1995–2005 beslutade att låta SR, UR och privata program- företag inleda radiosändningar med digital teknik. Regeringen bedömde att sändningsverksamheten skulle finansieras av de med- verkande företagen utan att staten anslog särskilda medel. Regeringen fattade därefter beslut om bl.a. fördelning av utrym- me mellan SR och den privata lokalradion. Det beslutades att sänd- ningsutrymmet i det nationella frekvensblocket skulle tilldelas SR helt och hållet samt att SR utöver nationella sändningar skulle få använda detta utrymme för regionala sändningar i Stockholms-, Göteborgs- och Malmöområdena (SOU 2004:16 s. 83). Några tillstånd till kommersiella programföretag har inte med- delats utan de enda digitala sändningar som äger rum sker i SR:s regi. De kommersiella programbolag som sökte tillstånd valde efter rekommendation från att inte godkänna de tillståndsvillkor som regeringen föreslog. De digitala radiosändningarna i startade således 1995 och vid introduktionen täcktes av befolkningen. byggdes det digitala radionätet ut till en befolkningstäckning på med tekniken T-DAB.1 Inför tillståndsperioden –2005, som senare förlängdes till 2006, fattade beslut om att minska kostnaderna för de digitala radiosändningarna i väntan på utvärdering. Detta innebar att täck- ningen åter minskade till av befolkningen från . föreslog att de digitala sänd- ningarna skulle byggas ut i etapper. Kommittén ansåg att det även fortsättningsvis borde bedrivas T-DAB-sändningar i och att dessa sändningar skulle bedrivas utifrån ett innovationsperspektiv, dvs. att sändningsverksamheten skulle skapa utrymme för ett mång- sidigare och för fler grupper mera tillgängligt utbud för att öka radiomediets attraktivitet. De fortsatta T-DAB-sändningarna borde enligt utvärderas (SOU 2004:16 s. 339). Regeringen meddelade 2005 att man inte avsåg att påbörja den etappvisa utbyggnaden, med motiveringen att T-DAB-teknikens fördelar för konsumenterna inte var klarlagda och att tekniken haft begränsad framgång i andra länder. Vidare ansåg regeringen att andra tekniska lösningar inte prövats fullt ut och att det därmed inte fanns skäl att välja en enskild teknik för den framtida radio- distributionen. Regeringen aviserade att man avsåg att ge Radio- och i uppdrag att i dialog med SR, UR, övriga företag och organisationer inom radio- och tv-branschen, närradions före- trädare, berörda myndigheter och andra aktörer ta fram underlag för en löpande bedömning av olika tekniker (skr. 2005/06:66). fick Radio- och uppdraget och detta slut- redovisades . Radio- och , som togs fram på uppdrag av regeringen, slutredovisades . En av verkets slutsatser var att , som verket följt utveck- lingen av digitala tekniker för att distribuera radio, hade radio- branschens åsikter blivit mer tydliga och enhetliga. Enligt verket var vidare huvuddelen av radiobranschen överens om att radion 1 Terrestrial Digital Audio Broadcasting. behöver utvecklas, att FM-nätet saknar kapacitet och därmed utvecklingspotential, att radion behöver en huvudform för distri- butionen, att digitaliseringen är nödvändig och det ganska omgående, att beslut om regler om tillstånd behöver fattas, att utrymme måste skapas för public service, privat lokalradio och närradio samt att radio sänds via internet och mobilnät och kommer att fort- sätta utvecklas oavsett vilken huvuddistributionsform som väljs för radio. Aktörerna var dessutom enligt rapporten överens om att FM-nätet inte borde släckas ned för tidigt, utan användas för exempel- vis parallellsändningar och utökade lokal- och närradiosändningar.