sou · H0B364 · 2012-09-28 00:00:00 — Ändringen innebär att styrelseledamot i företag som ingår i samma koncern som bolaget inte längre ingår i den krets som inte får vara styrelseledamöter i hybridbolaget. Ändringen föreslås som en följd av den delvis nya definitionen av försäkringsgrupp i 10 kap. 2 § (se del 2 s. 417). Enligt Solvens ska förmånsrätten även vara kopplad till tillgångar som svarar mot de försäkringstekniska avsättningarna, eftersom dessa är en beloppsmässig värdering av de underliggande åtagandena – dvs. de fordringar som försäkrings- tagare och andra ersättningsberättigade har gentemot försäkrings- företaget grundade på avtal (se betänkandet s. 330). Enligt föreslagna bestämmelser (se 4 kap. 34–36 §§ FRL) ska försäkringsföretaget föra ett register som utvisar tillgångar vars samlade värde svarar mot försäkringstekniska avsätt- ningar för egen räkning. Därmed avses försäkringstekniska avsättning- arna inklusive mottagen återförsäkring och med avdrag för avgiven återförsäkring. Samordning med Solvens förslag Om avgiven återförsäkring inte bidrar till att minska för- säkringsföretagets risktagande, får i ett enskilt fall besluta att avdrag inte får göras för sådan återförsäkring. Om den som har tagit emot återförsäkringen är auktoriserad i ett annat land inom EES, får avdrag inte vägras av skäl som har sin grund i bristande sundhet i återförsäkringsföretagets eller för- säkringsföretagets finanser. De tillgångar som ingår i ett förmånsrättsregister ska värderas till verkligt värde enligt 5 kap. 1 § FRL. Från detta värde ska avdrag göras för skulder som hänför sig till förvärvet av tillgången. Följande får inte åsättas något värde vid ett försäkringsföretags registerföring; dels den del av en tillgång som har upplåtits med sådan rätt att dess värde inte kan omfattas av försäkringstagares och andra ersättningsberättigades förmånsrätt enligt 4 a § förmåns- rättslagen, dels den del av en fordran på någon annan än försäkrings- tagare som understiger det belopp som gäldenären har att fordra av försäkringsföretaget. Utöver vad som anges i nämnda regler får följande inte åsättas något värde vid ett försäkringsaktiebolags registerföring; dels för- säkringsaktiebolagets egna aktier, dels den del av värdet av aktier och andra värdepapper som kan jämställas med aktier i ett dotter- företag som kan hänföras till dess aktier i försäkringsaktiebolaget. Om en tillgång har upplåtits med sådan rätt att dess fulla värde inte kan utnyttjas ska det antecknas i förmånsrättsregistret. 13.7.2Konsekvenser av förslaget om företagsstyrning för vårt förslag Avskaffande av olika riktlinjer Solvens förslag innebär alltså att försäkringsföretag inte länger behöver upprätta försäkringstekniska riktlinjer eller placeringsriktlinjer eller riktlinjer för intressekonflikter med visst obligatoriskt innehåll enligt bestämmelser i nuvarande 8 kap. FRL, som kompletteras av allmänna råd (FFFS 2011:12) om försäkringstekniska riktlinjer och försäkringstekniskt beräkningsunderlag. Detta berör indirekt våra förslag eftersom vi i linje med dagens ordning för försäkringstekniska riktlinjer över- väger nya riktlinjer för överskottshanteringen samt att företagets Samordning med Solvens förslag principer för förvaltning av tillgångar motsvarande försäkrings- tagarnas överskott ska behandlas särskilt i placeringsriktlinjerna. De riktlinjer vi föreslår för överskottshanteringen är av annat slag än de styrdokument som Solvens föreslår. Överskottsriktlinjerna kan närmast ses som en precisering av bolags- ordningens och lagens allmänna principer om kontribution och lika behandling av de försäkringstagare som har anspråk på företagets överskott. Våra förslag i denna del förändras inte av att Solvens II- utredningens förslag i företagsstyrningsdelen genomförs. Rikt- linjerna för förvaltningen av tillgångar som motsvarar försäkrings- tagarnas överskott bör av motsvarande skäl tas in i riktlinjerna om överskottshanteringen som en följd av att placeringsriktlinjerna föreslås avskaffade enligt Solvens förslag. Detta markerar också skillnaden mot styrdokumenten. Ett problem från våra utgångspunkter är om försäkringstekniska riktlinjer i den del de innehåller vissa krav på interna regler som gäller återbärings- och överskottshanteringen i ömsesidigt verk- ande livförsäkringsföretag slopas innan våra förslag genomförs. Detta skulle leda till att viktiga frågor i nämnda delar övergångsvis blir oreglerade. Frågan bör tas om hand i en kommande solvens II- lagstiftning om denna införs före en lagstiftning grundad på vårt betänkande. Det kan ifrågasättas om solvens II-direktivets regler om företags- styrning i sig skulle kunna uppfattas som ett hinder mot nationella särregler om förstärkt insyn och inflytande för försäkringstagarna i hybridbolag. Så är enligt vår bedömning inte fallet. Solvens II- direktivets krav på företagsstyrning avser att stärka skyddet för försäkringsfordringar enligt försäkringsavtalet. Vårt förslag till regler om insyn och inflytande i hybridbolag avser att stärka för- säkringstagarnas skydd för deras anspråk på överskott som är före- tagets riskkapital Övriga förslag om företagsstyrningen Såsom närmare framhållits i vårt remissyttrande över Solvens II- utredningens betänkande tangerar deras förslag vårt förslag på en del punkter. Ett strider mot våra utgångspunkter och förslag att förbättra försäkringstagares insyn och inflytande i hybridbolag. Det gäller förslaget att avskaffa oberoende ledamöter i hybridbolag som helt motverkar vårt syfte. Samordning med Solvens förslag Solvens II-utrednings förslag om förmånsrätt är indirekt av vikt för våra förslag. Vi föreslår regler som förbättrar de ömsesidiga för- säkringsbolagens möjligheter att ta upp extern finansiering genom lättnader i lånerestriktioner som kan begränsa möjligheterna att använda lånet som riskkapital i solvens II-sammanhang. Ett exempel är att vi föreslår avskaffande av lagkravet att garantikapital måste betalas tillbaka när det inte längre behövs i rörelsen. För att våra förslag till friare upplåning inte ska drabba försäkringstagarnas försäkringsfordringar negativt är det viktigt att försäkringstagarna har företräde till så stor del av tillgångarna som möjligt framför övriga borgenärer. 14.1Överskottshantering och övergång till vinstutdelning Förslagen om uppdelningar i fordringar och överskottsanspråk på företagsnivå är själva grunden för tydligare överskottsregler Själva grunden för en tydlig och genomlysbar överskottshantering i ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag läggs genom att utred- ningens förslag kräver en klarare åtskillnad redan på företagsnivå mellan försäkringsfordringar respektive anspråk på överskott samt var och hur respektive slag av rättighet ska regleras hos företaget. Försäkringsfordringar ska regleras i avtal och anspråk på överskott i bolagsordningen/stadgarna med kompletterande överskottsrikt- linjer i företag som inte får dela ut vinst. I överenstämmelse med detta blir det också ändamålsenligt att definiera överskott tydligt som tillgångar som inte belastas av försäkringsfordringar eller till- skjutet riskkapital. Det anförda ligger till grund bl.a. för utredning- ens förslag om precisering av rättigheter i försäkringsavtal respek- tive bolagsordning eller stadgar, riktlinjer för överskottshanteringen och ett preciserat förespeglingsförbud (se avsnitt 5.4.1, 5.4.2 och 5.4.5). Därigenom kan FRL utformas mer konsekvent så att nationella regler säkerställer ett förstärkt försäkringstagarskydd i form av ett särskilt skydd för anspråk på överskott i form av riskkapital i de delar som inte rättigheterna omfattas av ett skydd enligt . Den teoretiska utgångspunkten för detta är att för- säkringstagarna i ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag bidrar till – och har anspråk på – företagets överskott som kan användas som dess riskkapital. Det anförda ligger till grund bl.a. för utred- ningens förslag om kompetensfördelningen mellan stämma och styrelse, en förstärkt likabehandlingsprincip, en oberoende kontroll av och förbättrad information om överskottshanteringen (se avsnitt 5.4.2, 5.4.7, 5.4.8, 5.4.14 och 5.4.15). Ett särskilt riskkapitalskydd i FRL behövs bara om inte skyddet tillgodoses genom ABL eller FL Det blir bara aktuellt med ett särskilt riskkapitalskydd för försäk- ringstagare i FRL om inte dessa har anspråk på överskottet i egen- skap av företagets ägare. I senare fallet säkerställs riskkapitalskyd- det för dem av vanliga associationsrättsliga regler. Detta gäller oav- sett om försäkringstagarna skulle vara ägare i ett livförsäkrings- aktiebolag och skyddas av ABL eller ägare av ett ömsesidigt livför- säkringsbolag eller en livförsäkringsförening och skyddas av FL. Ägare av aktiebolag och ekonomiska föreningar i allmänhet har ju ett skydd enligt ABL och FL för anspråk på överskott som är företagets riskkapital, utöver ett vanligt kundskydd om de sam- tidigt är kund till företaget. Ett sådant riskkapital förstärks enligt andra regler om bolaget blir publikt och noterat. För att ett vanligt ägar- och riskkapitalskydd ska fungera även i ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar fordras i sin tur att försäkringstagarna där svarar för riskkapital och får avkastning på detta enligt samma ordning som i ekonomiska före- ningar i allmänhet, nämligen genom särskilda ägarinsatser och vinst- utdelning enligt FL. I konsekvens med detta blir det inte aktuellt med ett särskilt riskkapitalskydd för försäkringstagarna om andra grupper ensamt svarar för och har anspråk på riskkapitalet. Efter- som försäkringstagarna då inte har – och inte heller bör få ha – något anspråk på företagets överskott räcker principiellt skyddet för försäkringsfordringar enligt . Utredningens bedömningar i denna del ligger till grund för förslag om ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar som får dela ut vinst (optionen), se avsnitt 5.5. Utredningens förslag manifesterar också det faktum att sär- regleringen för överskottshanteringen i FRL har ett annat syfte än solvensregleringen – ett syfte som blir än mer tydligt genom dessa förslag. Syftet med denna är att främja en förutsägbar och rättvis överskottshantering, medan solvensregleringen förenklat syftar till att livförsäkringsföretag kan infria sina åtaganden. (En mer detal- jera framställning av hur förslagen förhåller sig till Solvens II- utredningens förslag har behandlats i avsnitt 13). Som ett led i att säkerställa att överskottsreglerna kan tillgodose detta syfte på bästa sätt föreslår utredningen förändringar som innebär att det inte i lag ska finnas någon obligatorisk koppling mellan företagens överskottshantering och behandlingen av vinster och andra överskott i årsredovisningen eller i solvenssammanhang (Se bl.a. utredningens förslag om slopande av vissa överskottsregler med koppling till årsredovisningen och om att det inte ska finnas någon obligatorisk lagbestämmelse som villkorar överskottsanspråket i samband med återköp eller flytt till företagets ekonomiska situation). En ändamålsenlig överskottreglering förutsätter anpassningar av förutsättningarna för extern finansiering. Inte bara för att åstad- komma en tydlig och överskådlig överskottshantering när försäk- ringstagarna svarar för riskkapitalet, utan också för att skyddet för riskkapitalet ska bli effektivt – och inte heller försvagas i för- hållande till allmän associationsrätt – när externa finansiärer bidrar till företagets riskkapital. Mot bakgrund av detta är utredningens förslag utformat så att inte hybrider med dubbla slag av överskotts- hantering ska förekomma ens i ömsesidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar. Detta kräver i sin tur anpassningar av bestämmelser om vilka överskottsfonder livförsäkringsföretag får ha (se avsnitt 5.9). Utredningens förslag om indelning av ömse- sidiga livförsäkringsbolag och livförsäkringsföreningar i sådana företag som får dela ut vinst respektive inte får dela ut vinst är både en konsekvens av detta och en nödvändig förutsättning för en förutsebar och genomlysbar överskottshantering (se avsnitt 5.4. och 5.5). För att uppnå angivna syften kan måste utredningen inte enbart beakta försäkringstagarnas anspråk på överskott. Även externa finansiärers anspråk på överskott som kan förekomma parallellt med försäkringstagarnas anspråk måste tas om hand. Utredningen har därför anpassat bestämmelserna om upptagande av extern vill- korat riskkapital och andra finansieringsformer så att möjligheterna att använda olika finansieringsformer är anpassade såväl till före- tagets förutsättningar i överskottshanteringen som till om finansi- eringsformen förekommer i aktiebolag respektive ekonomiska föreningar i allmänhet. Det senare är inte bara motiverat av att det saknas skäl för särregler jämfört med motsvarande associations- former i allmänhet. För att säkerställa ett starkt försäkringstagar- skydd, såväl för försäkringsfordringar som anspråk på överskott, är det särskilt viktigt att det inte utvecklas nya former av säregna hybridinstrument för finansiering som inte förekommer för företag i allmänhet. Utredningens bedömningar i dessa delar ligger till grund för förslagen i avsnitt 5.8 om upptagande av externt villkorat riskkapital och annan finansiering. Sådana överväganden ligger också till grund för utredningens förslag att möjliggöra tydliga ägarinsatser i ömsesidiga livförsäk- ringsbolag och livförsäkringsföreningar, som får dela ut vinst. Sådana insatser är den naturliga formen för ägarens finansiering av riskkapital i kooperativa företag i allmänhet och förekommer även i motsvarande försäkringsföretag internationellt. En sådan ändring möjliggör på ett helt annat sätt än uttaxering av försäkringstagarna på grund av företagets förluster att den som skjuter till riskkapital får avkastning på detta under samma former som i ekonomiska föreningar i allmänhet. Anskaffning av risk- kapital från ägare på förhand genom särskilda insatser avgränsade från premierna blir därför också ett modernare alternativ till uttax- ering från ägarna i efterhand. Det anförda motiverar också att sådana företag inte får ha en konsolideringsfond och att möjligheten till uttaxering ska begränsas till livförsäkringsföreningar som inte får dela ut vinst. Ett starkt riskkapitalskydd förutsätter regler om övergång till vinstutdelning och jämförbara ändringar Som en följd av en mer konsekvent och tydlig överskottsreglering i alla livförsäkringsföretag – antingen med utgångspunkt i en själv- finansiering enligt FRL eller också med utgångspunkt i vinstutdelning enligt allmän associationsrätt – har funnit starka skäl för att inte bara behandla ombildning av hybridbolag till vinst- utdelande livförsäkringsaktiebolag. Även ömsesidiga livförsäkrings- företags och livförsäkringsföreningars övergång från en överskotts- hantering till en annan måste tas om hand med utgångspunkt från att skydda försäkringstagarnas anspråk på överskott. Det finns behov av sådana regler för att skydda försäkringstagarnas anspråk på överskott också vid sådana övergångar och föreslår därför regler av sådan art. Vi anser inte att det är tillräckligt att överlämna dessa frågor till bedömning utan att det finns klara och tydliga bestämmelser som ger rätt för inspektionen att för- hindra förändringar som inte är förenliga med de befintliga försäk- ringstagarnas anspråk i överskott. Detsamma gäller vid andra ändringar som berör försäkringstaga- res överskott i ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag, såsom fusioner, delning och överlåtelse av försäkringsbestånd. Sådana för- ändringar kan ha delvis samma konsekvenser som en övergång till vinstutdelning och innebär att det finns bestämmelser som grund för att ingripa mot en orättvis och godtycklig hantering i strid mot antagna interna regler av överskott även i sådana fall. Det behövs inte minst eftersom en hel överlåtelse av försäkringsbestånd till ett livförsäkringsföretag som får dela ut vinst i kombination med övrig inkråmsöverlåtelse följt av likvidation i praktiken kan användas som ett alternativ till en övergång till vinstutdelning, genom ändringar av regler i företagets bolagsordning eller stadgar. En tydligare överskottshantering som grund för övriga utredningsfrågor En utökad rätt till insyn och inflytande för försäkringstagare i hybrid- bolag och andra ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag blir föga värd, om inte hanteringen och fördelningen av riskkapitalet går att överblicka för försäkringstagarna. På så sätt stärker utredningens förslag om överskottsregler värdet av försäkringstagarnas insyn och inflytande i sådana företag. Enligt utredningens mening förbättrar våra förslag om överskottshantering även förutsättningarna för en rättvis och genomlysningsbar flytträtt, så att de som flyttar varken gynnas eller missgynnas i förhållande till de som inte flyttar. Som redovisas nedan lämnar utredningen ytterligare förslag för att för- bättra försäkringstagarnas insyn och inflytandet i hybridbolag och för att utöka försäkringstagarnas rätt att flytta sina försäkringar. Även om försäkringstagarna i ett försäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst (hybridbolag) har anspråk i företagets överskott och starka ekonomiska drivkrafter att övervaka bolagets skötsel saknar de i stort sett associationsrättsliga- eller andra rättigheter för att göra det. Detta gäller även försäkrade med anspråk på överskott i hybridbolaget. Aktieägarna är däremot utrustade med samma instrument som i aktiebolag i allmänhet genom vilka de bl.a. kan utse och avsätta styrelsen samt övervaka ledningens arbete. Det anförda ligger till grund för utredningens förslag att för- stärka skyddet för försäkringstagarnas och de försäkrades anspråk på riskkapital i sådana bolag genom större insyn och inflytande över bolagets hantering av riskkapitalet på stämman. Utredningen föreslår en rad åtgärder för att åstadkomma detta (se avsnitt 7.2 och även avsnitt 14.3). Det är viktigt att förslagen inte går så långt att de leder till styrningsproblem i hybridbolaget när dess moderbolag driver annan försäkringsverksamhet. Sådana problem kan upp- komma när det är fråga om strategibeslut eller beslut om koncern- interna avtal innefattande värdeutveckling eller värdefördelning inom respektive mellan olika koncernbolag. De nya reglerna har således utformats bl.a. så att risken minimeras för att bolagsorga- nen stämma och styrelse blockerar varandras beslutsfattande på ett mindre lämpligt sätt. 14.3Tillräckligheten av föreslagna åtgärder för att inte kräva en tvångsombildning av hybridbolag Enligt direktiven till utredningen ska utredaren överväga hur för- säkringstagarna kan ges ett ökat inflytande över styrningen i hybrid- bolag och i så fall i vilka former ett sådant inflytande bör utövas. Vidare ska utredaren bedöma om dessa åtgärder kan anses tillräck- liga – beaktat de förslag som lämnas beträffande konsoliderings- fonden – för att det inte ska anses motiverat med en tvingande om- bildning till vinstutdelande verksamhet eller till ett ömsesidigt för- säkringsbolag (se dir. 2010:43 s. 20 ö). Ett sådant förslag har lämnats av (se SOU 2006:55 s. 195 ff.). Huvudförslaget om nya överskottsregler för ömsesidigt verkande livförsäkringsföretag omfattar sådana livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst. Grunden för förslagen är att överskott enligt FRL är tillgångar som inte belastas av vad försäkringstagare och andra har rätt till enligt avtal eller av aktiekapitalet eller annat utifrån tillskjutet riskkapital. Vidare klargörs att överskottsreglerna i FRL har ett annat syfte än redovisnings- och solvensreglerna, nämligen att främja en förutsägbar och rättvis överskottshantering, varför de inte måste kopplas till de senare regelsystemen. Huvudförslaget innebär – när det gäller hybridbolag som per definition är ett livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst – i huvudsak och förenklat följande. Av försäkringsavtalet ska framgå avgifter och kostnader för pre- mier och om försäkringen medför rätt till återbäring eller inte. Sådana avtalsvillkor ska vara tillräckligt tydliga och preciserade. Försäkringsavtal ske enbart upplysa om försäkringstagare har anspråk på överskott, att sådana överskott är företagets risk- kapital och att närmare regler om hanteringen av överskott finns i företagets bolagsordning och riktlinjer för överskottshantering (sådana regler kallas för företagets överskottsregler). Bolagsordningen ska ange mera grundläggande principer för överskottshanteringen. Bolagsordningar ska god- kännas av för att få tillämpas. Som ett komplement till bolagsordningen ska företaget alltså upprätta särskilda riktlinjer för överskottshanteringen (över- skottsriktlinjer). Dessa ska antas av styrelsen samt sammanfatta och precisera företagets principer för överskottshanteringen i olika avseenden. Företag ska minst internt utvärdera sina överskotte- regler. Särskilda skäl krävs för att företagets en gång antagna över- skottsregler ska få ändras. Kompetensfördelningen mellan stämman och styrelsen förtyd- ligas när det gäller överskottshanteringen. Stämman beslutar om ramen och styrelsen om den närmare fördelningen genom över- skottsriktlinjerna. Det förtydligas att förbudet för försäkringsföretag att före- spegla framtida återbäring avser sådant som saknar grund i för- säkringsavtalets villkor. Det tydliggörs i FRL att alla värdeöverföringar enligt ABL ska jämställas med vinstutdelning enligt FRL. Likabehandlingsprincipen förstärks i överskottshänseende. Den utformas som en begränsning för stämman och styrelsen att fatta beslut som inte tillbörligt beaktar befintliga försäkrings- tagares överskott. Principerna för placering av tillgångar som motsvarar företagets och olika försäkringars överskott ska också beskrivas i överskotts- riktlinjerna. Det förtydligas att dagens riktlinjer för hantering av intresse- konflikter särskilt ska behandla intressekonflikter rörande över- skottshanteringen. Det klargörs att försäkringstagare och försäkrade med anspråk på överskott ska få del av tillgångarna vid skifte i ett hybrid- bolags likvidation. De nämnda ges rätt föra talan om upphävande av stämmo- beslut som överträder FRL, bolagsordningen och överskotts- riktlinjer. De nämnda får även rätt att föra skadeståndstalan enligt ABL mot överträdelser av överskottsriktlinjerna, utöver rätten att föra talan mot överträdelser av FRL och bolagsord- ningen. Det införs ett krav på en oberoende kontroll av företagets över- skottshantering som ska utföras av företagets revisor eller annan sakkunnig. Företagets överskottsregler ska ges in till innan de börjar tillämpas. Företagets överskottsregler ska offentliggöras på förhand för försäkringstagarna och försäkrade. Företag ska löpande informera om stämmo- och styrelsebeslut som kan påverka överskotten på ett väsentligt sätt. Regeringen eller annan myndighet får rätt meddela föreskrifter om innehållet i bl.a. riktlinjer för intressekonflikter och över- skottsriktlinjer. Företag ska lämna utförligare information om överskottshante- ringen i årsredovisningen. Föreslagna lagändringar ger god grund för förbättrad tillsyn av och . Vidare föreslås förbättrade möjligheter till insyn och inflytande för försäkringstagare och försäkrade med anspråk på överskott över bolagsstyrningen i ett hybridbolag. Det sker genom följande för- slag. De ges i huvudsak motsvarande rättigheter till insyn och infly- tande som försäkringstagare har i livförsäkringsföreningar och ömsesidiga livförsäkringsbolag, bl.a. en rätt för försäkrings- tagare att närvara och yttra sig på bolagsstämman. Minst en fjärdedel av styrelseledamöterna i ett hybridbolag ska utses av försäkringstagarna eller försäkrade med anspråk på över- skott eller av någon intressegrupp som har anknytning till dem. Styrelsens ordförande ska vara oberoende. Det tydliggörs att styrelsen i fall av intressekonflikt i första hand ska se till försäkringstagarnas intressen framför aktieägares intressen.