sou · H0B328 · 2012-04-19 00:00:00 — I arbetsmiljölagen och i flera av föreskrifter finns bestämmelser om arbetsgivarens ansvar för att anpassa arbets- förhållanden till den enskilda arbetstagarens förutsättningar för arbetet. Handledningen ger också råd för policyarbete för att åldersanpassa arbetsplatser. Enligt enkät genomfört i samarbete med anger ungefär hälften av arbetsgivarna inom statlig sektor anger att äldre väntar allt längre med uttag av pension. 31After Work – En longitudinell studie i arbetsmiljöns långsiktiga inverkan på sambandet mellan socioekonomisk position och äldres ohälsa. 32Anpassning av arbetsförhållandena med åldersperspektiv, 2004. Arbetsförhållanden och tidigt utträde kommun- och landsting ligger siffran på . Bland privat- anställda arbetsgivare är det var tredje som har märkt en förändrat beteende bland äldre. Det är relativt få arbetsgivare som anser att äldre anställda be- höver i större utsträckning än övriga åldersgrupper riktade åtgärder när det gäller t ex arbetsinnehåll och arbetsformer. Ungefär var fjärde arbetsgivare anger att företaget har utarbetat policydokument som reglerar hur arbetsmiljön ska anpassa till äldres villkor. Andelen är något större bland arbetsgivare inom SAF-LO. anger endast ett fåtal arbetsgivare att äldre erbjuds större flexibilitet än yngre vad gäller arbetstider, övertid och specialanpassad arbetsmiljö (se kapitel 13, tabell 13.12). Arbetsförhållanden och tidigt utträde Möjlighet att gå ner i arbetstid till deltid anges framför allt av arbetsgivare inom SAF-LO och KAP-KL. KAP-KL är ett avtals- område som har utarbetat särskilda delpensionslösningar. Cirka var tionde arbetsgivare inom avtalsområde för privatanställda tjänstemän anger att äldre erbjuds större möjlighet att yngre regel- bunden företagshälsovård. För övriga avtalsområden ligger andelen på mellan av arbetsgivare. anger inom samtliga sektorer anger att de erbjuder mindre kompetensutveckling till äldre jämfört med yngre arbetskraft. Det finns även en handfull exempel på aktivt arbete med att anpassa arbetsplatser och företag med syfte att behålla och rekry- tera äldre arbetskraft. Några både större och mindre företag, några regioner och kommuner arbetar aktivt med dessa frågor Ett par exempel är projektet i Region och projektet i . En viss ökning av medvetenhet om behovet av nyrekrytering drivet av den demo- grafiska omvandlingen kan skönjas. Ambitiöst och aktivt arbete med att anpassa arbetslivet till en åldrande befolkning har emellertid genomförts i . Arbetsförhållanden och tidigt utträde grunden till arbetet med age management i var att landet har en mycket ofördelaktig ålderspyramid. Efter föddes extremt stora barnkullar som står inför att lämna arbets- livet. Detta uppmärksammades tidigt och presenterade professor en analys som fick stor uppmärksamhet.33 Studien redovisade en omfattande kartläggning av den europeiska arbetskraften och förslag på hur arbetslivet behövde anpassas utifrån en allt åldrande befolkning. Den analy- serade bl.a. den europeiska arbetskraftens åldersstruktur, för- sörjningskvoter, äldres arbetskraftsdeltagande och förtida utträde från arbetslivet, äldres arbetslöshet, arbetsförmåga, hälsostatus, ut- bildning, arbetstillfredsställelse, fysiska och psykiska arbetsmiljö, krav och möjligheter för äldre arbetskraft att påverka sin arbetstid. och hans kollegor tog fram modeller för hur man ta tillvara äldres arbetskraft och arbetsförmåga. Åtgärder behövs både på individ-, organisations- och samhällsnivå. Ledarskapet utgör en nyckelfaktor för att tillvarata den äldre arbetskrafts förmågor. Arbetssättet kallas age management eller generation management, ett åldersmedvetet ledarskap. Programmen har utvecklats inom och där ingår utbild- nings- och träningsprogram för chefspersoner på alla nivåer för att utveckla ledarskapet. initierades flera omfattande age management- program i i syfte att förbättra hälsan, arbetsförmågan och välbefinnandet hos äldre arbetskraft. Programmen involverade , ett stor antal forskare, finska arbetsmiljöfonden etc. Ansatsen var bred och omfattade stora delar av arbetsmarknaden och många typer av yrken. Såväl industrin som hälso- och sjukvården, såväl fysiskt tunga arbeten som administrativa yrken undersöktes. Syftet var att testa teo- retiska modeller, och samla data för att göra analyser. Resultaten har illustrerats med en bild av ett hus, där olika komponenter tillsammans byggs på varandra som olika våningar i ett hus och bygger upp människors arbetsförmåga. och hans kolle- gor framhåller förvisso att äldres kapacitet avtar på vissa sätt. Men de framhåller också att äldre arbetskraft också har fördelar, som 33Juhani , Ageing workers in Union – Status and promotion of work ability, employability and employment, Health, , , 2001. Arbetsförhållanden och tidigt utträde t.ex. expertkunskap som ofta mer än väl kompenserar för sådant som t.ex. snabbhet, fysisk styrka och snabb reaktionsförmåga. Liknande arbetssätt har också prövats i flera svenska företag och arbetsplatser, som exempelvis inom och . 11.11 Kunskaperna behöver förstärkas Utredningen har på den begränsade tid som stått till förfogande försökt göra en inventering av kunskapsläget av sambanden mellan förhållanden i arbetslivet och tidigt utträde från arbetsmarknaden bland äldre. Även om utredningen har fått stöd av bl.a. deltagare i expertpanelen är kartläggningen långtifrån fullständig och det kan finnas viktiga studier som kan ha missats. Analysen kommer dock att fortlöpande fördjupas under utredningens återstående tid, bl.a. genom uppdrag att analysera dessa samband på individnivå med hjälp av Levnadsnivåundersökningarna (LNU). har en i internationell jämförelse god arbetsmiljö. Aktivt arbetsmiljöarbete, strukturförändringar på arbetsmarknaden, tek- nologisk utveckling m.m. har enligt forskare och experter medfört en totalt sett successivt förbättrad arbetsmiljö. Den fysiska be- lastningen i arbetslivet har totalt sett minskat. Exponeringen av kemikalier har minskat. Dödsfall och svåra skador i arbetet har minskat i omfattning sett över . Trots den gynnsamma utvecklingen har fortfarande en stor andel av alla arbetstagare slitsamma och enformiga arbeten och upplever brister i arbetsmiljön. Mellan av alla arbetstagare upplever fort- farande fysiska arbetsmiljöbrister enligt olika enkätfrågor om tunga lyft, svåra arbetsställningar, fysiska besvär, buller osv. Män anger betydligt oftare att de besväras av tunga lyft och buller medan kvinnor oftare anger att de har ont i rygg och axlar på grund av fysiskt tungt arbete. undersökningar visar dock att andelen personer som fått besvär till följd av fysisk belastning har minskat påtagligt . Betydligt fler kvinnor än män uppger sådana besvär. Andelen arbetstagare som upplever besvär till följd av stress och andra psykiska orsaker ökade men har minskat till nästan samma nivå som 1999. Kvinnor uppger oftare än män sådana besvär men andelen har minskat snabbare bland kvinnor . Arbetsförhållanden och tidigt utträde Det finns tydliga skillnader mellan olika sektorer på arbets- marknaden men utvecklingen över tiden har varit likartad. Psyko- sociala besvär är relativt vanligare i sektor och inom landstingen, både för män och för kvinnor. Utträdet från arbetslivet bland äldre genom förtidspensionering och sjukskrivning har varierat kraftigt . Andelen med förtidspension i åldersgruppen 60–ökade exempelvis från 1970 till 1990 för både män och kvinnor. har den markant minskat främst på grund av minskat nybeviljande . har dock andelen med nedsatt arbetsförmåga ökat både bland personer med försörjningsstöd och bland arbetssökande registrerade hos Arbetsförmedlingen. Uppenbart är att arbetsmiljöbrister kan leda till ohälsa, nedsatt arbetsförmåga och tidigt utträde från arbetslivet. Det är dock inte troligt att de stora variationerna i förtidspensionering över tiden enbart och uteslutande sammanhänger med förändringar i folk- hälsan eller i arbetsliv och arbetsmiljö. Till exempel har som visats tidigare i kapitlet till arbetsmarknadsskäl utgjort grund för förtidspension. Forskning visar på allt bättre hälsa även bland äldre, och att den ökade medellivslängden medför fler år med god hälsa. Det mesta talar för att variationerna i inflödet till sjukskrivning och förtidspension styrs av regler och tillämpningen i socialförsäkringen. Tydliga indikationer på samband föreligger dock på dis- aggregerad nivå. Många yrken med höga relativa risker för för- tidspension och sjukskrivning är också yrken där arbetstagare ofta uppger fysiska besvär och höga fysiska krav. Det gäller framför allt traditionella manliga yrken inom industrin och inte minst för kvinnor som arbetar i dessa yrken. För andra yrken och sektorer, som står för höga andelar av förtidspensionerna, kan man dock inte visa några höga relativa risker för förtidspensionering. Det gäller exempelvis inom väl- färdssektorn, där en stor andel kvinnor upplever psykosociala arbetsmiljöbrister. Kvinnor har en högre risk för sjukskrivning och förtidspension än män inom de flesta yrken och sektorer. Det betyder att i sektorer där många kvinnor arbetar blir också många förtidspensionerade. Det antyder att kvinnors förtidspensionering- ar är ett strukturellt fenomen som inte kan angripas enbart på yrkes- eller sektorsnivå. Det kan bero på att män och kvinnor har Arbetsförhållanden och tidigt utträde helt olika arbetsförhållanden och att det är hur väl dessa arbets- förhållanden är undersökta som orsakar skillnaden. Det finns dock ett visst samband mellan fysiskt tungt arbete och förhöjd risk för förtidspension, både för män och för kvinnor. Sambandet är dock tydligast för män. Det är enligt utredningen en angelägen uppgift i det fortsatta utredningsarbetet att fördjupa kunskaperna om kvinnors höga och ökande relativa risker för förtidspension. Det finns behov av fler studier av kvinnors fysiskt tunga arbeten, särskilt i andra sektorer än inom industrin som är relativt sett bättre beforskad. Som IFAU:s rapport antyder kan strukturella förklaringar finnas till kvinnors relativt högre risk för långtidssjukskrivning och förtidspension. Belastning i form av huvudansvar för hem och familj skulle kunna utgöra en delförklaring, liksom det utbredda deltidsarbetet. Det finns dock fler vägar att lämna arbetsmarknaden på än genom förtidspension och långtidssjukskrivning. Delpensions- lösningar, avgångspensioner, tidigt och koncentrerat uttag av tjänstepension är möjliga vägar. Siffror visar att sådana vägar är särskilt vanliga inom sektorer där stor andel kvinnor arbetar(se kapitel 18). I kapitel 13 redovisas en undersökning av arbetsgivares och fackliga representanters attityder till äldre arbetskraft. Den visar att en tredjedel av de tillfrågade angav att avgångspensions- lösningar för att möjliggöra att gå i pension förekommer på deras arbetsplats. Vanligast är det inom avtals- områdena KAP-KL () och PA03 (). Mer än hälften av arbetsgivarna inom offentlig förvaltning och hälso- och sjukvård angav de anställdas hälsa och arbetsförhållanden som orsak till pensionering (oavsett väg). Inom PA03 och KAP-KL angav en tredjedel av de tillfrågade arbetsgivarna också att tjänstepension förekommer som skäl till tidigt utträde. Arbetsgivare inom offentlig sektor angav oftast hälsotillstånd som skäl därtill. Synen på hälsotillstånd och arbetsförhållanden. Några studier som följer individer över tiden finns i vilka man visar att upplevda arbetsmiljöbrister ökar riskerna för förtids- pension. Även i dessa studier förefaller fysiska arbetsmiljöbrister medföra höga risker till förtidspension för män. Samband mellan muskuloskeletala sjukdomar och förtidspension bland män med tunga jobb har exempelvis påvisats av forskningen.34 34 Vingård, , , Hogstedt, 1992. Arbetsförhållanden och tidigt utträde Vad som orsakar den relativt höga och över tiden ökande sjuk- skrivningen och förtidspensioneringen bland kvinnor är oklart. Det finns dock resultat som pekar på att detta inte enbart och ute- slutande sammanhänger med arbetsförhållanden eller ohälsa, utan att sambanden är komplicerade och mångfacetterade. Den inriktning som dagens arbetsmiljöarbete har bedömer ut- redningen som till allra största del vara rimlig och relevant. Utifrån den kunskap som finns om ökade förtidspensionsrisker riktas det förebyggande arbetet mot yrken där kunskap om att arbetsför- hållandena ligger till grund för skadorna finns. Orsaken till kvinnors arbetsmiljöskador vet vi mindre om. Utredningen bedömer sammantaget att kunskapsläget när det gäller sambanden mellan arbetsförhållanden och utslagning genom förtidspension och långtidssjukskrivning behöver förstärkas. Det är svårt att identifiera inom vilka yrken och sektorer där förebyggande insatser kan behövas för att minska tidiga utträden från arbetslivet. Det är dessutom på de flesta områden inte möjligt att klart visa vilka moment eller belastningar i arbetet som efter- hand ökar risken för ohälsa och utslagning. Kunskaperna pekar dock på att fortsatta förbättringar av den fysiska arbetsmiljön kan bidra till en minskad risk för förtidspen- sionering, både bland kvinnor och bland män. Initiativ bör tas till att öka kunskapen om vilka åtgärder som är effektiva för att hjälpa sjukskrivna tillbaka i arbete. Forsknings- sammanställningar har visat att det inte finns något entydigt stöd inom forskningen för att de medicinska och arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser som används ökar möjligheterna för åter- gång i arbete. Bristen på kontrollerade studier på området, det vill säga studier där behandlings- och kontrollgrupper används, är på- fallande. För att aktiva insatser ska ha förutsättningar att göra nytta fordras kunskap om vilka insatser som är verkningsfulla, och för vilka de är det.35 Kunskapsläget är också svagt när det gäller vilka interventioner för att förebygga långtidssjukskrivning och förtidspensioner möjligen med undantag för fysisk träning för att förebygga be- lastningsskador. Det finns viss evidens i bl.a. finsk forskning att äldre har speci- ella behov av anpassning av arbetet. 35 Effekter av tidiga insatser för sjukskrivna, Inspektionen för socialförsäkringen, Rapport 2011:17. Arbetsförhållanden och tidigt utträde För att kunna minska tidiga utträden från arbetslivet bland äldre på grund av arbetsförhållande behövs bättre kunskaper om dessa samband och vilka förebyggande åtgärder som fungerar. 12 Beslutet att gå i pension har flera rapporter publicerats som beskriver kunskapsläget angående vilka faktorer som styr pensionsbeslutet.1 I detta kapitel sammanfattas översiktligt dessa olika faktorer. Faktorer som kan bidra till att minska arbetsutbudet är exempelvis ohälsa, nedsatt arbetsoförmåga och att ha ett slitsamt eller enformigt arbete. Andra faktorer är exempelvis närståendes pensionering, önskan om att ägna sig åt fritid och fritidsaktiviteter och att vilja tillbringa med familj, släkt och vänner. Även normer i samhället kan styra pensioneringsbeslutet. Statistiken visar att det är en väl etablerad norm att ansöka om uttag av allmän ålderspension vid , vilket blir tydligt både därför att majori- teten går i pension vid just 65 och att åtskilliga signaler sänds ut om att arbetslivet tar slut . Även faktorer som pensionssystemets konstruktion, skatte- systemet och ersättningsgrader i transfereringssystem kan påverka individens beslut att gå i pension. Trygghetssystemens ersättningar som komplement till löne- inkomster har i välfärdsstaten höjt den allmänna levnadsstandarden i samhället vilket skulle kunna bidra till tidigare pensionering eftersom fler anser sig ha råd med detta. Förbättrad hälsa, bättre och längre utbildning, längre semester, möjligheter till generös föräldraledighet och hög inträdesålder driver antagligen utveck- lingen mot att fler önskar förlänga arbetslivet. Det finns också ett antal faktorer som påverkar efterfrågan, som negativa attityder mot äldre, åldersdiskriminering, upplevda brister i de äldres kunskaper, höga arbetskraftskostnader och produk- tivitet. I det här kapitlet redogörs för olika faktorer som enligt forsk- ning kan tänkas påverka pensionsbeslutet. 1 Se bl.a. , Äldres arbetsutbud och möjligheter till sysselsättning. En kunskaps- översikt, Ds 2007:21 och ., Wadensjö E., Arbetsmarknaden för de äldre, 2009/7. Beslutet att gå i pension har i samarbete med utredningen tagit fram en enkät riktad till äldre arbetskraft i syfte att undersöka vilka faktorer som styr pensionsbeteendet. Enkätsvaren redovisas i avsnittet 12.4. Inom den ekonomiska forskningen betonas vikten av olika eko- nomiska faktorer att välja förvärvsarbete framför pension. Den enskilda antas med utgångspunkt i sin preferens värdera olika tänkbara kombinationer av fritid och inkomst och besluta vad som ger maximal välfärd. Inför pensioneringen antas man förenklat jämföra värdet av ett extra år ledigt med vad man skulle vinna i livsinkomst på att arbeta till. Arbete kan ge värden utöver de strikt ekonomiska, och i praktiken kanske många äldre dessutom jämför exempelvis olika kombinationer av fortsatt deltid med partiella uttag av pension. Forskarna har försökt undersöka betydelsen av ekonomiska drivkrafter empiriskt genom att mäta sannolikheten att arbeta som en funktion av pensionsförmögenheten och hur den skulle påverkas av att fortsätta arbeta. Resultaten är enligt denna forskning delvis motstridiga och beroende av hur analyserna görs. De kan också snedvridas av att det kan finnas bakomliggande faktorer som man inte kan kontrollera, t.ex. skillnader i preferenser, som en önskan att gå i tidig pension, som påverkar både löneutvecklingen och pen- sionsförmögenheten. Flera mikroekonomiska studier och under- sökningar baserade på kvasinaturliga experiment, t.ex. att olika pensionsregler har gällt personer med i övrig liknande förhållanden, pekar på att de ekonomiska incitamenten spelar en begränsad roll för när man går i pension. Det kan dock inte uteslutas att effek- terna underskattas eftersom man ofta inte beaktar s.k. smitto- effekter. Effekten av ekonomiska drivkrafter att gå i pension varierar kraftigt beroende på om och hur kontroll för de undersökta per- sonernas ålder utförs i studien. Det visar sig att det finns gemensamma ålderseffekter som samvarierar med ekonomiska incitament men som inte kan förklaras av dem. Till exempel kan det mycket typiska mönstret med att många går i pension vid 65 Beslutet att gå i pension inte förklaras av detta. Här är det snarare andra ting, som till exempel pensioneringsnormer i samhället, som påverkar.2 Den nya trenden i många länder att fler äldre arbetar längre tycks ofta inträffa som regler ändras i pensioner och skattesystem. Det ger enligt många ekonomer tydliga indikationer på att ekonomiska incitament faktiskt spelar en viktig roll för beslutet när man ska gå i pension. genomförde en enkätunder- sökning om arbetsförhållanden, hälsa och pension. Enligt resultatet av denna enkät hade ekonomiska drivkrafter betydelse för viljan att lämna arbetsmarknaden snarare än att vara kvar.3 Det konstaterades att avtalspension medverkade till ett tidigare utträde genom att den gav en högre nivå på pensionen och dessutom erbjöd nya vägar för tidigt utträde genom att den kan tas ut före 65-årsdagen. Genom- snittlig inkomstnivå över intjänandetaket i den allmänna pensionen medförde också större sannolikhet för önskan att lämna arbets- kraften . Undersökningen visade vidare att ekonomiska drivkrafter till fortsatt arbete avtar då individen inte får kompen- sation för inkomster över 7,5 basbelopp. Inom socialmedicinsk forskning lyfts ofta hälsans betydelse för pensioneringen fram. En del äldre slutar arbeta långt och övergår till förtidspension (i form av sjukersättning) på hel- eller deltid eller till långtidssjukskrivning. Många studier visar att långvariga och återkommande perioder med hälsoproblem ökar risken för förtidspension. Den som har en sjukdomshistorik med perioder på sjukhus har större sannolikhet att lämna förvärvslivet tidigare än den som inte har det.4 I en ny undersökning har samverkan mellan olika mått på folkhälsan, som dödlighet, sjuklighet och självupplevd hälsa och utnyttjandet av för- tidspension studerats.5 Den finner att under långa perioder förefaller utnyttjandet i flera grupper tämligen opåverkat av hälsan. Många andra faktorer påverkar utvecklingen t.ex. institutionella för- ändringar mot generösare hälsokrav och generösare villkor för att 2Palme M., och ., Income security programs and retirement in , 2004. 3Skogman Thoursie P. och Valck L. Vad får oss att arbeta fram till 65? 4Klevmarken A., Vem arbetar efter ? En statistisk analys, SOU 2010:85. 5Jönsson L., ., ,. Påverkar folkhälsan utnyttjandet av sjukersättningen? Ekonomisk debatt nr 4 2011. Beslutet att gå i pension bevilja ersättning mot att också godkänna arbetsmarknadsskäl för rätt till förmåner. I vissa grupper förefaller sambanden tydligare. Den starka nedgången i utnyttjandet av sjukförsäkringen i gruppen män 60–kan, åtminstone delvis, förklaras av en hälsoförbättring. Det är dock svårt att i studier av faktorer som ligger till grund för beslutet att lämna arbetsmarknaden särskilja mellan effekter av ekonomiska incitament respektive hälsa. Även utan lika omfattande forskningsunderlag är det rimligt anta att egen och närståendes hälsa spelar en roll också för beslutet när man ska ta ut ålderspension. Eftersom hälsan påverkar för- mågan att fortsätta att arbeta och den förväntade livslängden. Pensionering kan också lindra hälsobesvär för personer med slit- samma arbeten. De äldres allt bättre hälsa kan ha bidragit till att allt fler äldre arbetar längre. Det förefaller dock omöjligt att bedöma hur stora effekterna är och hur de samverkar exempelvis med eko- nomiska incitament. Personer med högre utbildning pensionerar sig i genomsnitt senare än personer med lägre utbildning, visar bl.a. och Wadensjös genomgång av forskningen. Det är oklart om detta speglar kausala samband, dvs. att exempelvis högre utbildning på individnivå bidrar till bättre hälsa och lägre risk för förtida pension. En viss sådan effekt är rimlig, t.ex. att bättre utbildning bidrar till en sundare livsstil. Det är dock troligare att sambandet beror på vilka yrken man har. Yrke samvarierar starkt med utbildning eftersom många yrken har utbildningskrav. Arbetskraftens sammansättning, till exempel skillnader i utbild- ning, kan medverka till både till utbud av och efterfrågan på äldre arbetskraft. Äldre är vanligtvis mer utbildade vilket torde leda till att efterfrågan på äldre arbetskraft är större jämfört med tidigare. är det osäkert hur attraktiva de anses vara på arbetsmarknaden jämfört med dem med nyare exa- mina som oftast är yngre. Äldre har å andra sidan ett erfarenhets- mässigt försprång, och ett stort nätverk vilket är betydelsefullt i många yrken.6 Studier indikerar att utbildningsgraden kan påverka benägen- heten att jobba . Sannolikheten att stanna kvar i förvärvs- 6 , Äldres arbetsutbud och möjligheter till sysselsättning. En kunskapsöversikt, Ds 2007:21. Beslutet att gå i pension arbete ökar med stigande utbildning. Det är särskilt slående att de som har en forskarutbildning har en betydligt högre benägenhet att stanna i förvärvsarbete än övriga. Även är av de forskarutbildade förvärvsarbetande. Även egna före- tagare har enligt undersökningen betydligt större benägenhet att fortsätta arbeta efter än anställda.7 I en tankeväckande studie från i ställs frågan om sammansättningen av yrken i olika länder delvis kan förklara skillnader i den genomsnittliga faktiska pensionsåldern. Idén är att pensionsåldern är specifik för olika yrken och beror bl.a. på fysiska och psykiska krav, den takt kunskaperna blir omoderna osv. Med hjälp av amerikanska data kalkylerar forskarna förväntad pensionsålder för ett stort antal olika yrken. Därefter beräknar de med hjälp av dessa värden den genomsnittliga förväntade faktiska pensionsåldern för 38 länder med data från bl.a. folk- och bostads- räkningar.