sou · H0B346 · 2012-06-19 00:00:00 — tror emellertid utredningen att en ny myndighet inom elberedskaps- och dammsäkerhetsområdet med tillsynsansvar skulle gagna dammsäkerheten mer. En sådan ändring är mer omfat- tande och tar tid. Ett skäl till att flytta över tillsynsansvaret från till en central myndighet skulle kunna vara om regionindelningen till färre länsstyrelser inte genomförs, se avsnitt 10.1.7. Om staten vill försäkra sig om att dammsäkerhetstillsynen utförs i tillräcklig omfattning av en tillsynsmyndighet med erforderlig kompetens finns möjligheten att då skapa en ny myndighet. 11Tillsynsvägledning och främjande av dammsäkerhet 11.1En myndighet för tillsynsvägledning för och främjande av dammsäkerhet Utredningen har i uppdrag att utreda och utvärdera om tillsyns- vägledningen och övriga uppgifter inom Svenska kraftnäts samlade uppdrag att främja dammsäkerheten i landet bedrivs genom lämplig organisation eller bör inordnas i någon annan myndighets organ- isation. Utredningen ska även, om lämpligt, föreslå överföring av tillsynsvägledning avseende dammsäkerhet till en annan myndighet. Upprätthållande av en god dammsäkerhet berörs av flera olika regelverk. Dammar, slussar och skyddsvallar är enligt MB vattenan- läggningar vars tillståndsprövning och tillsyn regleras i bl.a. balken. Skulle någon av dessa anläggningar haverera krävs enligt bl.a. LSO att samhället genom kommuner och länsstyrelser har en beredskap och en räddningstjänst som kan utföra effektiva räddningsinsatser. Vidare är kraftverksdammar av central betydelse för landets elför- sörjning varför det kan krävas åtgärder enligt elberedskapslagen. Dammsäkerhet är därmed ett område som berör olika regelverk och ansvariga myndigheter vilket medför att placeringen av en central myndighetsfunktion för dammsäkerhet inte är självklar såvida statsmakterna avstår från det i föregående kapitel redovisade alternativet att tillskapa en central dammsäkerhetsmyndighet med tillsynsansvar. Dammsäkerhet berör främst myndigheter som , HaV och MSB. HaV har tillsynsvägledningsansvar för länsstyrel- sernas tillsyn av vattenverksamhet vilket till en del innefattar dammsäkerhet. MSB har ansvar för frågor om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Dessa ansvarsområden har ett nära samband med beredskapsplanering för dammbrott. Svenska kraft- nät, som har haft den centrala myndighetsfunktionen för damm- Tillsynsvägledning och främjande av dammsäkerhet säkerhet , har även andra närliggande myndighetsuppgifter, såsom tillsynsmyndighet för elberedskap och säkerhetsskydd för elförsörjningen. Enligt sin instruktion har även i uppgift att verka för att riskerna för en allvarlig störning på samhället genom omfattande störningar inom elförsörjningen, naturgasför- sörjningen och dammbrott eller höga flöden minskar. Utredningen menar att uppgiften att vara tillsynsvägledande och främjande myndighet för dammsäkerhet ska ligga på någon av dessa ovanstående myndigheter. Vid en jämförelse myndigheterna emellan har utredningen utgått från att den viktigaste aspekten ur dammsäkerhetssynpunkt är att arbetsuppgifterna med tillsynsväg- ledning samt främjande av såväl kunskapsutveckling och kom- petensförsörjning som beredskapsplanering för dammbrott, utförs enhetligt och samlat. En samlad personalgruppering på en myndighet möjliggör en fortgående positiv dammsäkerhetsutveckling i landet. En splittring av de ingående uppgifterna på olika myndigheter skulle missgynna dammsäkerhetsutvecklingen. Dammsäkerhet behöver ses som ett särskilt kompetensområde som bör hållas ihop. Ett sammanhållet dammsäkerhetsarbete är en förutsättning för att bygga upp en myndighetsfunktion som driver utvecklingen inom området. En samlad central myndighetsfunktion har även möjlig- heten att rekrytera kompetenta medarbetare. Utredningens bedömning och förslag: Uppgiften att främja dammsäkerheten inkluderat den tillsynsvägledande rollen avse- ende dammsäkerhet ska ligga kvar på . Utred- ningen har inte kunnat finna några övervägande skäl till att uppgifterna ska överföras till annan myndighet. En organisatoriskt sammanhållen enhet med ansvar för bered- skap och säkerhet inom elområdet är gynnsam. har som organisation möjlighet att ansvara för alla arbetsupp- gifter som den centrala myndighetsfunktionen för dammsäker- het bör driva, vilket utredningen anser vara en förutsättning för god utveckling inom området. Möjligheterna att rekrytera personer med dammsäkerhetskompetens till bedöms som goda. ska som central myndighetsfunktion för dammsäkerhet fortsätta utföra de tillsynsvägledande och främj- Tillsynsvägledning och främjande av dammsäkerhet ande arbetsuppgifterna som utför i enlighet med verkets instruktion. Instruktionen för ska justeras och kompletteras med ett antal arbets- uppgifter. Med stöd av befintligt regelverk ska den centrala myndighetsfunktionen för dammsäkerhet på : Samverka med länsstyrelser för att åstadkomma ett effektivt tillsynsarbete Utöka uppföljning av genomförd tillsyn Utöka kompetensutveckling för länsstyrelserna Sprida erfarenheter av inträffade händelser ska bemyndigas att meddela ytterligare före- skrifter om dammägarnas egenkontroll och dammsäkerhets- rapportering. bör även ges i uppdrag att utreda formerna för och utveckla ett system för dammsäkerhets- rapportering. Det ska tydliggöras i 3 kap. 3 § miljötillsynsförordningen att Svenska kraftnäts ansvar för tillsynsvägledning avseende damm- säkerhet avser hela MB. De utökade arbetsuppgifterna medför att den totala arbets- bördan för den centrala myndighetsfunktionen för damm- säkerhet på bör uppgå till sex årsarbetskrafter. Dammsäkerhetshandläggare på behöver ha kompetens inom framförallt dammbyggnad och dammsäker- hetsarbete, men även inom tillsynsmetodik och juridik. 11.2.1Nuvarande roll och verksamhet är ett statligt affärsverk som sorterar under . Ett affärsverk är ett statligt organ som producerar varor eller utför tjänster utifrån affärsmässiga principer. Staten har således ett avkastningskrav på . Affärs- verket är en förvaltningsmyndighet. Tillsynsvägledning och främjande av dammsäkerhet Övergripande ansvar och uppdrag Enligt instruktionen för har affärsverket till uppgift att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnads- effektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem, sälja överföringskapacitet samt i övrigt bedriva verksamheter som är anknutna till kraftöverföringssystemet. förvaltar och driver stamnätet, vilket utgörs av kraftledningar för och med tillhörande anläggningar samt utlandsförbindelser. har ett systemansvar, som innebär att övervaka och ansvara för att det kortsiktigt är balans mellan tillförd och uttagen el i det svenska elsystemet. Till detta ansvar hör också att se till att elsystemets anläggningar samverkar på ett driftsäkert sätt. har även ett motsvarande systemansvar för naturgas. För att övervaka och styra stamnätet har byggt ett lands- omfattande telenät. är ansvarig myndighet för landets elberedskap och ska som elberedskapsmyndighet planera, leda och samordna elförsörjningens resurser för att tillgodose samhällets behov av el i kriser och krig. I egenskap av elberedskapsmyndighet erhåller elberedskapsanslag. Anslaget har finans- ierat Svenska kraftnäts arbete med dammsäkerhet. Se mer om elberedskapsmyndighetens uppgifter i avsnitt 13.4. är kontoföringsmyndighet med uppgift att utfärda och kontoföra elcertifikaten. Övriga myndighetsuppgifter om elcertifikat ansvarar för. ska medverka till och stödja teknisk forskning, utveckling och demonstration inom områdena elöverföring och eldistribution. Inriktningen syftar till att långsiktigt förbättra nät- och systemansvarsverksamheten med avseende på driftsäkerhet, effektivitet och miljöanpassning. Kunskaps- och kompetensutveck- ling i samverkan med högskolorna är också ett prioriterat område. Forskning och utveckling stöds även inom området dammsäkerhet och risk- och sårbarhetsfrågor för kraftsystemet. genomför forskning och utveckling, ofta i samarbete med bransch- företagen via det samägda bolaget . Tillsynsvägledning och främjande av dammsäkerhet är tillsynsvägledande myndighet i frågor om dammsäkerhet enligt 11 kap. MB, såsom det uttrycks i 3 kap. 3 § miljötillsynsförordningen. Uttryckssättet kan tyckas missvisande. 11 kap. MB reglerar inte direkt frågor om dammsäkerhet. Tanken kan förmodas ha varit att dessa frågor ligger invävda i kapitlets regler om vattenverksamhet. Tillsynsvägledningen innebär oavsett detta att ska utvärdera, följa upp och samordna länsstyrelsernas operativa tillsyn samt ge dem stöd och råd. Till- synsvägledningen är en del av den uppgift att främja dammsäker- heten i landet som enligt förordning (2007:1119) med instruktion för åvilar verket. Uppgiften att främja omfattar enligt 5 § i instruktionen att i frågor om dammsäkerhet följa klimatförändringarnas påverkan samt följa och medverka i utvecklingen i landet, verka för att möjligheterna att minska skador till följd av höga flöden utvecklas och tas till vara, regelbundet rapportera till regeringen om utvecklingen och vid behov föreslå åtgärder, uppmärksamma behovet av forskning, svara för tillsynsvägledning enligt miljötillsynsförordningen samt vid behov samråda med berörda myndigheter och organisationer är ansvarig sektorsmyndighet för elförsörjningen och har ansvar för tillsyn enligt säkerhetsskyddslagen och säkerhets- skyddsförordningen. Ansvaret innebär att verket ska kontrollera säkerhetsskyddet hos bolag, föreningar och stiftelser för elförsörj- ningsverksamhet. har bemyndigande att meddela föreskrifter såvitt avser verkställigheten av nämnda regleringar vilket gjorts i SvKFS 2005:1. Utöver ovanstående tillsynsuppgifter utövar tillsyn i egenskap av elberedskapsmyndighet. Det innebär ett ansvar för att följa upp att de beslutade elberedskapsåtgärderna faktiskt vidtas. Tillsynsvägledning och främjande av dammsäkerhet är organiserat i nio avdelningar. Antalet anställda är cirka 370 personer. De flesta arbetar på huvudkontoret i Sundby- berg, men verket har kontor även i , och . Dammsäkerhetsfrågor hanteras på enheten för beredskap och säkerhet. Enheten ansvarar för Svenska kraftnäts myndighets- funktioner inom elberedskap, dammsäkerhet och säkerhetsskydd. Enheten hanterar dessutom arbetet med risk- och sårbarhetsana- lyser, övningsverksamhet, samverkan med och rapportering till andra myndigheter inom beredskaps- och säkerhetsområdet, infor- mations- och IT-säkerhet samt övriga krisförberedande åtgärder. Enheten består av 17 personer. Tillsynsvägledningen och främjandeuppgiften när det gäller damm- säkerhet finansieras av elberedskapsmedel, se mer om detta i kapitel. 14.2.2 och 14.2.3. Som utredningen påpekat inledningsvis i detta kapitel är det vanskligt och inte självklart att bestämma var ansvaret för damm- säkerhetsfrågan ska ligga. Denna problematik kan i sig ge anledning till oro över frågans framtida handhavande. har fullföljt den tillsynsvägledande och främjande uppgiften avseende dammsäkerhet väl, men det finns enligt utredningen möjlighet att utveckla arbetet ytterligare, särskilt avseende tillsynsvägledning. Finansieringen med elberedskapsmedel har varit ett funktionellt sätt att stödja forskning och utveckling i samverkan med branschen. Däremot anser utredningen att inte lagt tillräckligt med personella resurser på tillsynsvägledningen. Utredningen har noga övervägt om är mer eller mindre lämpat än någon annan myndighet att fortsättningsvis ansvara för denna utveckling. Utgångspunkten har varit att utröna vad som bäst gagnar dammsäkerheten. Med denna utgångpunkt har Tillsynsvägledning och främjande av dammsäkerhet Svenska kraftnäts möjligheter och roll i samhället ställts i för- hållande till vad som framkommit om andra tänkbara myndigheters samhällsuppdrag och förutsättningar. Förhållandet att dammsäker- hetsarbetet fungerat väl inom beror visserligen till stor del på att de som arbetat med frågorna varit kompetenta och initierade, men har såsom organisation gett arbetet med dammsäkerhet förutsättningar att utvecklas och fungera. Dammsäkerhetshandläggarna inom verket har haft möjlig- het att fokusera på uppgiften. Objektivt sett ligger dammsäkerhetsfrågan knappast längre ifrån Svenska kraftnäts huvuduppgifter än vad som gäller beträffande uppgifter som andra tänkbara myndigheter har huvudansvar för. Detta konstaterande förutsätter självfallet att man bortser från affärsmässiga inslag. Ansvaret för dammsäkerhet ligger enligt utredningen nära Svenska Kraftnäts ansvar för elberedskap. Att det vidtas åtgärder för att undvika dammbrott i en kraftverksdamm är lika mycket en dammsäkerhetsfråga som en elberedskapsåtgärd. Verksamheterna kan därför med fördel samordnas. De föreslagna ändringarna i elberedskapslagen1 innebär ytterligare möjligheter till utökat sam- arbete. Samordningen kan t.ex. avse framtagande av väglednings- dokument, föreskrifter eller allmänna råd. Det är därför lämpligt att dessa ansvarsområden hålls ihop på samma sätt som de görs på . En sammanhållen enhet som ansvarar för säkerhet och beredskap inom elområdet är gynnsam. I sammanhanget bör även återigen nämnas att av landets dammar med stora konsekvenser i händelse av dammhaveri utgör en del av elproduktionen. Ett haveri i någon av dessa dammar kan leda till konsekvenser för elför- sörjningen i landet vilket i det kortsiktiga perspektivet åligger att åtgärda. är delägare i var syfte bl.a. är att finansiera forskning och utvecklingsprojekt. Genom denna roll har en möjlighet att påverka inriktningen på forskning och utveckling. Vilken forskning och vilka projekt som bedrivs har stor betydelse för dammsäkerhetsutvecklingen. Svenska kraftnäts arbete med att främja dammsäkerheten i landet utgör ett litet ansvarsområde inom verkets organisation i 1 Regeringens proposition 2011/12:89, Ändringar i elberedskapslagen. Tillsynsvägledning och främjande av dammsäkerhet förhållande till verkets kärnverksamhet. Främjande och tillsynsväg- ledning av dammsäkerhet kommer oavsett val av ansvarig myndig- het att utgöra en liten del av myndighetens verksamhet. Ansvaret för dammsäkerhet kräver därför en organisation som möjliggör en fokusering på frågan. Utredningen bedömer att tillåter ett sådant fokus. har som organisation möjlighet att ansvara för alla arbetsuppgifter som den centrala myndighetsfunktionen för dammsäkerhet bör driva, vilket utredningen anser vara en förut- sättning för god utveckling inom området. Utredningen uppskattar att utökningen av befintliga och de tillkommande arbetsupp- gifterna gör att verksamheten bör omfatta sex årsarbetskrafter, jämfört med dagens tre årsarbetskrafter. har kontor i , och och utredningen bedömer möjligheterna att rekrytera personer med dammsäkerhetskompetens till myndigheten som goda. Utredningen bedömer att den utökning av instruktionen för den centrala myndighetsfunktionen för dammsäkerhet som utred- ningen föreslår i avsnitt 11.4 kan utföras av . Även de uppgifter som tillkommer med den nya regleringen såsom med- delande av föreskrifter avseende verksamhetsutövares egenkontroll och rapportering bedöms kunna utföras av under förutsättning att antalet dammsäkerhetshandläggare utökas. Vid en sammanvägd bedömning anser utredningen att främj- andet av dammsäkerheten i landet från statens sida bäst sker genom att uppgifterna som detta innefattar ligger kvar för en samlad hantering hos . Finansieringen med elberedskapsmedel har varit av stor betydelse för hur tillsynsvägledningen och främjandeuppgiften har kommit att utvecklas och skulle kunna fortsätta att bedrivas i Svenska kraftnäts regi. Genom elberedskapsmedlen finansieras uppgifterna av innehavarna av nätkoncession. Ramanslaget för elberedskap uppgick till varav cirka 10–har finansierat dammsäkerhetsverksamheten. Utredningen har i avsnitt 14.2.4 föreslagit att tillsynsväg- ledningen avseende dammsäkerhet ska finansieras med ett eget anslag. Tillsynsvägledningen för dammsäkerhet grundar sig på MB Tillsynsvägledning och främjande av dammsäkerhet och inte på elberedskapslagen. Vägledningen omfattar dessutom alla dammar i landet, inte bara dammar för elproduktion. Främjande av dammsäkerhet kan i fortsättningen, liksom , finansieras av elberedskapsanslaget. 11.3Andra centrala myndigheter som övervägts 11.3.1Myndigheten för Samhällsskydd och Beredskap Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) bildades i samband med att tre tidigare myndigheter, , och Styrelsen för psy- kologiskt försvar, lades ned. Myndigheten är en förvaltnings- myndighet som sorterar under Försvarsdepartementet. Övergripande ansvar och uppdrag MSB har ansvar för frågor om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, i den utsträckning inte någon annan myndighet har ansvaret. Ansvaret avser åtgärder före, under och efter en olycka eller kris. Enligt 1 § förordningen (2008:1002) med instruk- tion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska myndigheten: 1.utveckla och stödja samhällets beredskap mot olyckor och kriser och vara pådrivande i arbetet med förebyggande och sårbarhets- reducerande åtgärder, 2.arbeta med samordning mellan berörda aktörer i samhället för att förebygga och hantera olyckor och kriser, 3.bidra till att minska konsekvenser av olyckor och kriser, 4.följa upp och utvärdera samhällets krisberedskapsarbete, och 5.se till att utbildning och övningar kommer till stånd inom myn- dighetens ansvarsområde. MSB ska i samverkan med myndigheter, kommuner, landsting, organisationer och företag, identifiera och analysera sådana sårbar- heter, hot och risker i samhället som kan anses vara särskilt allvarliga. Myndigheten ska vidare, tillsammans med de ansvariga Tillsynsvägledning och främjande av dammsäkerhet myndigheterna, genomföra en övergripande planering av åtgärder som bör vidtas. Därutöver ska MSB värdera, sammanställa och rapportera resultatet av arbetet till regeringen. I samband med allvarliga olyckor och kriser ska MSB ha för- måga att bistå med stödresurser. Insatsrollen innebär att MSB ska kunna tillhandahålla olika typer av personella och materiella resurser, ibland i form av enskilda experter och ibland i form av mer komplext sammansatta moduler. Myndigheten ska även stödja samordningen av berörda myndig- heter. Samordningsrollen innebär att MSB ska kunna tillhandahålla metoder och nätverk som kan nyttjas av andra berörda myndig- heter i syfte att bidra till ett koordinerat beslutsfattande och samordnad information till allmänheten. MSB har inte något eget eller direkt operativt ansvar i nationella insatser. Myndigheten ska se till att berörda aktörer vid en kris får tillfälle att samordna resursanvändning, information och krishanteringsåtgärder, se 7 § MSB:s instruktion. MSB:s uppdrag är att främja övningsverksamheten genom att se till att övningar kommer till stånd inom myndighetens ansvars- område och genom att genomföra egna övningar inom ansvars- området. Övningsverksamheten omfattar regional, nationell och EU/internationell nivå. Den kommunala nivån får stöd genom länsstyrelserna. MSB är en av de myndigheterna som ska få en kopia av de ansökningshandlingar som ges in till miljödomstolen och har rätt att föra talan i ett sådant mål för att tillvarata miljöintressen och andra allmänna intressen, se 22 kap. 4 och 6 §§ MB. Operativ tillsyn och tillsynsvägledning MSB utövar den centrala tillsynen över efterlevnaden av LSO i landet. Enligt förarbetena till nämnda lag har MSB även en tillsynsvägledande roll. MSB granskar länsstyrelsernas planläggning och beredskap i händelse av en kärnenergiolycka eller vid över- tagande av ansvaret för . MSB ska utöva tillsynen över frågor som rör samordningen mellan den statliga räddningstjänstens olika grenar. Statlig räddningstjänst omfattar fjällräddningstjänst, flygräddningstjänst, sjöräddningstjänst, efter- forskning av försvunna personer i andra fall, miljöräddningstjänst Tillsynsvägledning och främjande av dammsäkerhet till sjöss och räddningstjänst vid utsläpp av radioaktiva ämnen från en kärnteknisk anläggning. MSB har även ett tillsynsvägledningsansvar gentemot läns- styrelsen och deras tillsyn över kommunernas skyldigheter enligt LSO. Tillsynsvägledningen utgörs främst av metodstöd, resursstöd, kompetensutveckling och nationella sammanställningar. MSB följer upp och sammanställer kommunernas tillsyn enligt LSO. Myndigheten har även ett tillsynsvägledande ansvar i frågor om miljöfarlig verksamhet enligt 9 kap. MB som regleras i den s.k. Sevesolagstiftningen. Tillsynsvägledning består av uppföljning, utvärdering och samordning av den operativa tillsynen, samt stöd och råd till operativa tillsynsmyndigheter. I egenskap av tillsyns- vägledande myndighet genomför MSB bl.a. tillsynsbesök på läns- styrelserna, anordnar utbildningar och seminarier för tillsyns- handläggare och håller en tillsynsdatabas. Databasen innehåller bland annat allmänna uppgifter om verksamheten, kriterium som gör att verksamheten omfattas av Sevesolagen, om det är en högre eller lägre kravnivå på verksamheten, uppgifter om handlingsprogram, planer för räddningsinsatser, säkerhetsrapporter samt olyckor och tillbud. MSB sammanställer en rapport som bygger bland annat på information från databasen. MSB har det centrala ansvaret för tillsynsvägledning när det gäller bestämmelser om förebyggande och hantering av allvarliga olyckor i utvinningsavfallsförordningen. Tillsynsenheten vid MSB svarar för den operativa tillsynen enligt lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor såvitt avser hanteringen av explosiva varor hos verksamhetsutövare där MSB och tidigare eller prövat frågor om tillstånd för tillverkning av explosiva varor. Till- synsuppgiften omfattar även hantering och import av både brandfarliga och explosiva varor vid Försvarsmakten, , och Fortifikations- verket. MSB har även en tillsynsvägledande roll inom området brand- farliga och explosiva varor. Det avser uppföljning och utvärdering av den operativa tillsynen samt stöd och råd till de lokala myndig- heter som genomför operativ tillsyn. Kommunerna utövar tillsynen och rapporterar till MSB som sammanställer de inrap- porterade uppgifterna. Tillsynsvägledning och främjande av dammsäkerhet MSB utövar även operativ tillsyn över bestämmelser om säker- hetsrådgivare, transportskydd och transportabla tryckbärande anordningar enligt lagen (2006:263) om transport av farligt gods. Myndigheten är placerad i , , och Revinge. Antalet anställda uppgick till cirka 850 personer . MSB har processorienterad eller skedesindelad organisation med fyra avdelningar för förebyggande, förberedande, hanterande respek- tive lärande verksamhet. Myndigheten har också en avdelning för verksamhetsstöd och en strategisk ledningsfunktion. Avdelningen för risk- och sårbarhetsreducerande arbete arbetar med förebyggande verksamhet. Inom avdelning finns sex enheter varav en är enheten för farliga ämnen där bl.a. frågor om farlig verksamhet hanteras. Avdelningen har i uppgift att verka för att antalet olyckor och kriser samt effekterna av dessa minimeras genom att berörda aktörer vidtar förebyggande samt risk- och sårbarhetsreducerande åtgärder. Avdelningen för utbildning, övning och beredskap arbetar med förberedande verksamhet. Uppgiften är att stödja aktörer som har ett ansvar vid olyckor och kriser, så att de har beredskap att kunna begränsa konsekvenserna av sådana händelser när de inträffar. Under avdelningen ligger också de två verksamhetsställena Revinge och där den huvudsakliga delen av utbildningsverksamheten är placerad. Avdelningen för samordning och insats har ett operativt upp- drag och ska hantera nationella och internationella olycks- och krissituationer när de uppstår. Uppgiften består i att genomföra insatser och stödja samordningen av nationella myndigheters åtgärder och insatser i olyckor och kriser. Huvuduppgiften för avdelningen för utvärdering och lärande är att inhämta och förmedla kunskaper och erfarenheter från inträffade olyckor och kriser. Inom avdelningen finns fem enheter varav tillsynsenheten är en.