sou · H0B36 · 2012-02-16 00:00:00 — , 1994, uppgick antalet barn i åldern 0–som beviljats assi- stansersättning till 1 191 barn. Skillnaden mellan uppskattat antal barn och det faktiska utfallet kan ha sin grund i att det inte görs någon distinktion mellan barn och vuxna i lagstiftningen och att föräldraansvaret inte beaktades vid beviljandet av assistansersätt- ning i den utsträckning som propositionen räknade med. Antalet barn med assistansersättning i åldern 0–har ökat. uppgick antalet till 2 316 barn, vilket är en dubblering . Det är framförallt bland barn i skolåldern, 7–som assistansersättningen har ökat. Ökningen har varit stadig och 1992/93:159 Stöd och service till vissa funktionshindrade. Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling kan inte förklaras av befolkningsförändringar i åldersgruppen. Bland de yngre barnen, 0–, har antalet med assistansersättningen varit relativt runt 300–400 barn. har antalet ökat något. De flesta barnen, cirka två tredjedelar, hör till personkrets 1 medan resten tillhör personkrets 3. Ökningen av antalet barn är ungefär lika i de två personkretsarna. En liten skillnad i ökningstakt kan dock ses då personkrets 3 avstannar medan person- krets 1 fortsätter att öka i samma takt som . Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling Delas barnen med assistansersättning in efter ålder, kön och per- sonkrets ser vi att utvecklingen har sett olika ut för olika grupper. I personkrets 1 har antalet barn med assistansersättning i de yngre åldrarna varit relativt medan antalet har ökat i den äldre åldersgruppen. Bland de äldre barnen kan vi också se en viss skill- nad i ökningstakt mellan könen. verkar ökningstakten ha avtagit för flickorna medan antalet pojkar fortsätter att öka i samma takt. Pojkar i personkrets 1 står också för av ökningen i antal personer –2010. En anledning till att det är just pojkar i skolåldern som tillhör personkrets 1 skulle kunna vara den ökade diagnostiseringen av autismliknande tillstånd. Det finns inga uppgifter om att före- komsten av autismliknande tillstånd skulle ha ökat, däremot visar flera källor på en ökning av antalet personer som har diagnostise- rats med t.ex. Aspergers syndrom. Mot bakgrund av att det i För- säkringskassans vägledning15 inte heller framgår vilka diagnoser som avser autism och autismliknande tillstånd kan det inte uteslu- tas att personer som diagnostiserats med t.ex. ADHD (som inte hör till gruppen autism eller autismliknande tillstånd) kan ha bevil- jats assistansersättning. Diagnostiseringen av ADHD har också ökat kraftigt. redovisar också att ADHD före- 14Enligt statistik finns ett fåtal barn som tillhör personkrets 2 trots att så inte borde vara fallet. Vägledning 2003:6 Version 7. Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling kommer bland personer med assistansersättning och att frekvensen är högre bland män i personkrets 116. Men om dessa personer bevil- jats assistansersättning enbart mot bakgrund av de behov som upp- stått av ADHD har inte kunnat fastställas. I personkrets 3 har antalet barn 0–och 7–ökat. Bland de yngre barnen har pojkarna ökat mer än flickorna. I likhet med flickorna i åldern 7–i personkrets 1 kan vi se att antalet avtar , men att detta gäller för i stort sett samtliga grupper i personkrets 3. Bestämmelser som är vagt utformade ger utrymme för såväl olika tolkningar som glidningar i praxis vilket kan ligga till grund för förändringen i antalet barn med assistansersättning. Bland annat upplever Vårdföretagarna att antalet brukare i personkrets 1 har ökat genom att en mycket stor grupp barn och ungdomar har fått rätt till assistans genom praxis.17 Det är osäkert om och i vilken utsträckning som sådana förändringar har påverkat ökningen av antalet barn med assistansersättning. Statlig personlig assistans – resultat från undersökning av gruppen assistansberättigade. : ; 2011. 17Vårdföretagarna , enkätsvar till utredningen. Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling Ökningen av antalet personer i åldern 0–jämfört med det för- väntade antalet om cirka 200 barn har inneburit en kostnadsökning med , eller om antalet timmar per person inte hade ökat . 8.2.6Äldres inträde i assistansersättningen fick personer som fyllde möjlighet att behålla de assistanstimmar som de beviljats innan de fyllde . I propositionen beräknades antalet personer med assi- stansersättning som var eller äldre till 632 personer , 761 personer och 896 personer år 2003.18 Denna lagändring innebär att fler personer uppbär assistans- ersättning. Antalet personer med assistansersätt- ning uppgick till 656 personer , alltså något fler än den beräkning som gjordes i propositionen. Andelen äldre var 5,5 pro- cent av totalt antal personer med assistansersättning. Även var antalet personer med assistans- ersättning högre än beräknat. 2000/01:5 Personlig assistans till personer . Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling uppgick antalet personer i åldern till 2 500 personer, vilket är av totalt antal personer med assistansersättning. Mellan åren 2002–2010 har antalet personer med assistansersättning ökat vilket är en betydligt kraftigare ökning än för övriga åldrar . Denna ökning kan förklaras genom att en hel årskull fort- farande ökar antalet personer i åldern med assistans- ersättning och att årskullarna är relativt stora då 40-talisterna började fylla . Hur många personer i åldern som har assistans- ersättning beror enbart på hur många personer som beviljas assi- stansersättning innan de fyller . Det finns starka incitament för personer att försöka få assistansersättning beviljad innan de fyller . Statistiken visar att antalet personer med assistans- ersättning i åldern 60–har ökat. Ökningen har skett sedan införandet av assistansersättning . Ökningen kan därför inte hänföras till införandet av äldres rätt till assistansersättning. 8.2.7In- och utträde i assistansersättningen beviljades 1 171 personer assistansersättning som inte tidi- gare haft assistansersättning. Antalet personer som nybeviljats ersättning har efter de inledande två åren 1994–1995 varierat mellan Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling 1 168–1 563 personer. Mellan åren 2009–2010 var det 874 personer som lämnade assistansersättningen. –2010 varierade antalet som lämnade assistansersättningen mellan 538– 1 053 personer med undantag för de som lämnade ersättningen mellan 2000–2001. Då var det endast 285 personer som lämnade assistansersättningen. Att det var så få är troligen en följd av äldres inträde som innebar att ingen lämnade assistansersättningen på grund av ålder och att flera av de fyllt fick tillbaka assistansersättningen. Antal personer som nybeviljats assistansersättning har ökat för personer i personkrets 1 och 3 –2007. Därefter har nybeviljandet i personkrets 3 minskat kraftigt. Antalet barn och unga samt åldrarna strax före som får assistansersättning har också ökat. Barn och unga har ökat stadigt –2010 medan de i åldrarna 60–ökade –2007 för att därefter minska. En del av denna ökning beror på befolkningsutvecklingen, vilket redovisats tidigare i detta kapitel. Utvecklingen av antalet personer som nybeviljas varierar mellan länen. I fem län har antalet personer som nybeviljats ersättning ökat medan de i övriga län har minskat. Förändringen mellan varierar bland länen. I ett län har antalet personer som nybeviljats assistansersättning minskat med 52 pro- cent medan antalet har ökat i ett annat län. Föränd- ringarna i antal personer som nybeviljas assistansersättning över- ensstämmer inte med befolkningsförändringarna i länen. Befolk- ningen har ökat i samtliga län och ökningen – 2010 varierar mellan 12–bland länen. Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling 8.2.8Assistansersättning och andra insatser Personer med assistansersättning kan också få insatser både enligt LSS och enligt socialtjänstlagen (2001:453) från kommunen. Utredningen har genom samkörning av och fått fram uppgifter om vilka andra insatser enligt LSS och socialtjänstlagen som personer med assistans- ersättning har fått från kommunen för oktober månad åren 2004, 2007 och 201019. En viss osäkerhet finns i materialet eftersom det för insatserna enligt socialtjänstlagen avser beviljade insatser och inte utförda. I statistiken finns även uppgifter som visar att personer med assistansersättning har insatser enligt LSS som inte ska beviljas de som har assistansersättning. Här redovisas samtliga uppgifter som samkörningen har resulterat i. Uppgifterna visar att antalet och andelen personer med assistans- ersättning som har andra insatser enligt LSS har minskat. Undantaget är insatserna korttidstillsyn, annan särskilt anpassad bostad och daglig verksamhet där antalet ökat och där andelen varit eller ökat. Även insatser enligt socialtjänstlagen har blivit mer ovanliga i kombination med assistansersättning. Det är avse- ende insatserna hemtjänst i form av personlig omvårdnad och 19 För insatser enligt socialtjänstlagen avser uppgifterna . Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling dagverksamhet som antalet har ökat, andelen är dock ungefär samma som . Personer med assistansersättning som har andra insatser har generellt sett färre antal assistanstimmar än de personer med assistansersättning som inte har andra insatser. 1Högsta Förvaltningsdomstolen slog i mål nr 3045 -10 fast att ledsagarservice inte kan beviljas en person som redan är beviljad personlig assistans. Rättsläget i frågan måste emellertid anses ha varit oklart vid tiden för den statistik som här redovisas. 2I begreppet bostad med särskild service ingår gruppbostad. Assistansersättning får inte lämnas för tid då den försäkrade bor i gruppbostad. Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling 8.3Utveckling av antal assistanstimmar per person uppgick antalet ersatta assistanstimmar till . var antalet , dvs. Det totala antalet timmar är en kom- bination av utvecklingen av antal personer och antal assistanstim- mar per person. I genomsnitt beviljades och person , vilket motsvarar . var motsva- rande antal , . Det genom- snittliga antalet timmar som beviljas har ökat –2010. Samma ökningstakt gäller för personer som beviljas assistansersättning men de får i genom- snitt färre antal assistanstimmar.20 beviljades i genomsnitt per dygn21 till personer som inte tidigare haft assistansersättning. 20Avser antal timmar för för som personen fått assistans- ersättning. Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling I bedömdes att antalet timmar i genom- snitt skulle ligga på . Till detta bör läggas per dygn22 för assistans under dygnsvila som inte fanns med i handikapputredningens förslag samt ett utrymme för efterfrågeökning. Utredningen har uppskattat utrymmet för efter- frågeökningen till . Totalt borde timmarna i genomsnitt uppgå till per person, vilket också var det genomsnittliga antal timmar som ersattes . Några tänkbara naturliga anledningar till att det genomsnittliga antalet timmar skulle öka är t.ex. om andelen med mycket omfattande funktionshinder och hjälpbehov skulle öka kraftigt eller om till- gängligheten skulle försämras och skapa ökat behov av stöd. Flera utredningar har också pekat på att de effekter som assistansersätt- ningen medfört, t.ex. ökad delaktighet i samhället, har lett till att fler timmar efterfrågats. 8.3.1Ökat hjälpbehov eller minskad tillgänglighet i samhället? Utredningen har inte kunnat finna något som naturligt förklarar denna ökning av antalet assistanstimmar. Ett ökat hjälpbehov genom svårare funktionshinder har troligen inte skett. Förbättrad sjukvård och den medicinsktekniska utvecklingen har snarare lett till att personer skulle kunna tänkas ha ett mindre hjälpbehov . Samhället har också gjort och gör stora insatser för att förbättra tillgängligheten för personer med funktionshinder23. I detta sammanhang skulle det ha varit intressant att titta på om det är de grundläggande behoven eller andra personliga behov som har påverkat ökningen i antalet timmar. Eftersom dessa uppgifter inte har registrerats i statistik har utredningen inte kunnat göra en sådan analys. 22Baserat på uppgifter om antal assistanstimmar under dygnsvila från aktstudie. SOU 2008:77 Möjlighet att leva som andra. Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling 8.3.2Utveckling av antal assistanstimmar per person efter kön, ålder och personkrets , 1994–1996, beviljades kvinnor och män i genomsnitt samma antal timmar per person. – 2008 har männens genomsnittliga antal timmar ökat mer än kvin- nornas men har ökningstakten varit ungefär lika. beviljades män i genomsnitt medan kvinnor i genomsnitt beviljades per vecka24. Personer i personkrets 2 beviljas i genomsnitt fler antal timmar än personer i personkrets 1 och 3. uppgick genom- snittligt antal timmar för personkrets 2 per person medan motsvarande antal var för personer i personkrets 1 och för personer i personkrets 325. har ökningstakten för genomsnittligt antal assistanstimmar per person i personkrets 1 varit högre än för personer i personkrets 2 och 3. För personkrets 1 har genomsnitt- ligt antal timmar ökat med – 2010 medan antalet ökat med för personer i de andra två personkretsarna. Antalet beviljade timmar per person har ökat för samtliga åldrar och utvecklingen har varit relativt lika för alla åldrar. Men det genomsnittliga antalet timmar varierar för olika åldrar. I diagram 8.18 ser vi att barn beviljas relativt många timmar medan antalet är betydligt lägre för barn i åldern . I åldrarna minskar det genomsnittliga antalet beviljade timmar per person. ökar antalet beviljade assistans- timmar per person successivt fram till . I åldrarna mel- lan 23–är antalet genomsnittliga timmar per person ungefär lika för respektive ålder. Efter sjunker antalet timmar i genomsnitt . 24Vilket motsvarar för män och för kvinnor. 25Vilket motsvarar för personkrets 1, för personkrets 2 och för personkrets 3. Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling 8.3.3Antalet timmar per person varierar Antalet timmar som beviljas assistansberättigade varierar beroende på vilka grundläggande och andra personliga behov som personen har. Variationen har förändrats över åren. varierade antalet mellan 11–per vecka26 och person. var varia- tionen 9–per vecka27. En djupare analys av variationen kan göras genom att dela in antalet personer med assistansersätt- ning i grupper om efter antal beviljade timmar . fick de flesta personer mellan 40–assistansersättning . Ju fler timmar per person desto färre personer. ser fördelningen annorlunda ut. Där åter- finns flest antal personer i fyra relativt jämt fördelade grupper som sträcker sig mellan 60–. 26Motsvarar 1,6–. Antal timmar avser som personer haft assistansersättning . Färre än kan t.ex. ersättas om personen vistas långvarigt på sjukhus för vilken assistansersättning inte beviljas. 27Motsvarar 1,3–. Antal timmar avser som personer haft assistansersättning . Färre än kan t.ex. ersättas om personen vistas långvarigt på sjukhus för vilken assistansersättning inte beviljas. Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling 320-340 340-360 360-380 380-400 400-420 Det finns även stora regionala skillnader i antal assistanstimmar som beviljats i genomsnitt. Variationen mellan länen sträcker sig mellan 96–per vecka29 i genomsnitt. Det genomsnittliga antalet timmar har ökat i samtliga län med undantag för . Den procentuella förändringen varierar mellan 0–mellan –2010. 28Antal timmar avser som personer haft assistansersättning . 29Motsvarar 14–. Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling Antalet timmar skiljer även bland olika typer av anordnare. De som har flest genomsnittligt antal timmar per person är de som har flera anordnare eller brukarkooperativ och de som är egna arbetsgivare. För dem ligger det genomsnittliga antalet timmar per person på 17–. Minst antal timmar per person, , har kommunen. För samtliga typer av anordnare har antalet timmar per person ökat. Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling Kommunernas andel av det totala antalet assistanstimmar har minskat men kommunerna är anordnare för flest antal timmar. De timmar som kommunerna är anordnare för har ökat men inte till närmelsevis i den takt som antalet timmar för privata anordnare har ökat. Mellan åren 2002–ökade antalet timmar för kommunen , för privata anordnare ökade antalet . Ökningen för kommunerna är den lägsta ökningen bland de olika typerna av anordnare. Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling Det finns personer som är i behov av flera assistenter . I vilken utsträckning som dubbel assistans eller mer beviljas finns inga uppgifter om i statistik. Den analys som statistiken tillåter är att titta på dem som har ersatts för fler än . Antalet personer som ersatts för fler än har ökat. uppgick antalet personer med mer än till 100 personer, var antalet 2 437 personer. var det av dem som hade assistansersättning som hade fler än . Andelen har ökat till 14 pro- cent . Andelen personer som ersatts för fler än skiljer mellan länen. I några län är det som beviljats fler än medan i andra län är andelen . Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling /dygn eller mindre Mer än /dygn Det är en högre andel män än kvinnor som får assistansersättning för fler än och har skillnaderna ökat. var det av dem i personkrets 2 som hade fler än , var andelen . personkrets 1 var motsvarande andelar 0,4 och för personkrets 3 var de 2 Det är i personkrets 3 som de flesta personer beviljats assistansersättning för fler än . Fördelningen av antal personer i olika åldersgrupper skiljer sig mellan de personer som får fler än och samtliga personer som får assistansersättning. Om åldersfördelningen mel- lan de personer som får fler än skulle vara som åldersfördelningen för övriga personer med assistans- ersättning skulle åldersgruppen 30–ha färre personer med fler än medan åldersgrupperna 0–och skulle ha haft fler. Av personer med fler än assistansersättning var i åldrarna 30–men för övriga är andelen . Antalet personer med fler än ökar mest procentuellt sätt i åldrarna 0– och . Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling prisnivå har den fastställda schablonersättningen minskat . Från och med sep- tember 1997 kan även en förhöjd ersättning om ytterligare maxi- malt av schablonen beviljas om det föreligger särskilda skäl. Schablonersättning plus den förhöjda ersättningen kan jäm- föras med det högsta ersättningsbelopp som användes före septem- ber 1997. –2010 har det högsta beloppet som kan beviljas minskat prisnivå. Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling 1 T.o.m. beslutat högsta belopp, fr.o.m. schablonersättning + . I och med att personer kan beviljas förhöjd ersättning är den genom- snittliga ersättningen per person och timme något högre än den fastställda ersättningsnivån . Antalet personer med förhöjd ersättning har ökat från 515 perso- ner till 1 576 personer . Det är en ökning från 4 pro- cent av personer med assistansersättning år . Av dem med förhöjd ersättning var det som hade maximal ersättning . Av de totala kostnaderna stod personer med förhöjd ersättning för . hade andelen ökat till . Det är framförallt personer i personkrets 1 och 2 som har bevil- jats förhöjd ersättning. I personkrets 1 uppgick andelen till 13 pro- cent jämfört . För personkrets 2 var Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling andelen år och för person- krets 3 var den år . Andelen med förhöjd ersättning är något högre för män än för kvinnor men utvecklingen har varit likadan för de båda könen. Det är framförallt personer i åldersgrupperna 20–och 35–som har förhöjd ersättning. var andelen respektive för dessa åldersgrupper. Det är stora variationer mellan länen hur stor andel som bevil- jats assistansersättning med förhöjd ersättning. På har beviljats förhöjd ersättning . Andelen är också hög i samtliga län i . I dessa län har också antal personer som beviljats förhöjd ersättning –2010 ökat mest. I ett län, , har ingen person beviljats förhöjd ersättning varken för eller . Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling Även om schablonersättningen har minskat något i fasta priser har troligen schablonersättningens konstruktion och beloppets storlek bidragit till de ökade kostnaderna. Beloppets storlek är fastställt med tanke på att det ska räcka till för att täcka kostnader för t.ex. obekväm arbetstid. För de brukare som inte är i behov av hjälp från assistenter under obekväm arbetstid innebär det att ersättningen är högre än verksamhetens kostnader. Det har gjort att många assi- stansanordnare har kunnat ta ut orimligt stora vinster. I allmänna råd framgår att löne- och lönebi- kostnader för personliga assistenter bör uppgå till av schablonbeloppet30. Utredningen kan konstatera att det för många assistansanordnare inte uppgår till denna andel. Personalkostna- derna uppgår till (median) av omsättningen för de anordnare som endast arbetar inom vård och omsorg31 (för vilka omsättningen kan sägas motsvara schablonersättningen), enligt uppgifter från . Personalkostnadsandelen varierade mellan 67–(första och sista kvartilen) för dessa anord- nare. Andelen varierar också beroende på antalet anställda i företa- 31667 av 831 privata anordnare. Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling I genomsnitt varierar personalkostnader mellan 79–av omsättningen beroende på antal anställda i företaget. Företag med få anställda har i genomsnitt en låg andel personalkostnader medan företag med många anställda har en hög andel. I de personalkostnader som redovisas i anordnarnas deklara- tioner ingår all anställd personal dvs. uppgifterna avser inte bara personliga assistenter utan även ekonomi- och personalhandläg- gare, jurister, marknadsförare m.fl. Även personalkostnader som ersätts av kommunen när den ordinarie personliga assistenten är sjuk ingår. Det är framförallt de företag med många anställda som har annan personal än personliga assistenter och som själva till- handahåller vikarier vid sjukdom. Utredningen drar därför slutsat- sen att av omsättningen avser löne- och lönebi- kostnader för personliga assistenter. Privata assistansanordnare är inte ensamma på marknaden. Även kommunerna anlitas som anordnare. Enligt uppgifter från kommu- nernas räkenskapssammandrag som Statistiska centralbyrån32 årli- gen samlar in uppskattas andelen personalkostnader till mellan 80– . Utredningen har även inhämtat uppgifter från 40 kom- muner som tar fram uppgifter enligt metoden Kostnad per brukare33. Andelen personalkostnader för personlig assistans enligt LSS och uppgår i genomsnitt till . Andelen varie- rar kraftigt, från till . Dessa skillnader kan bland annat bero på personal- och brukarsammansättning. I och med att schablonersättningen kan generera stora vinster finns det starka ekonomiska drivkrafter för att öka antalet beviljade timmar, eftersom varje assistanstimme ger en högre vinst. Utred- ningens bedömning är att dessa ekonomiska drivkrafter är mycket starka och i stor utsträckning kan förklara den kraftiga och jämna ökning av antalet assistanstimmar som pågått ända sedan schablon- ersättningens införande . 8.5Övervältring av kostnader mellan huvudmän Utredningen har i uppdrag att analysera hur stor del av kostnads- utvecklingen som kan hänföras till övervältring av kostnader mellan huvudmän. Frågan om övervältring har behandlats i flera utred- Kommunernas räkenskapssammandrag 2010. 33Specialbearbetning av för utredningens räkning. För ytterligare informa- tion om Kostnad per brukare se . Beskrivning av assistansersättningens kostnadsutveckling ningar och rapporter och redan från reformens start varnade Riks- revisionsverket för risken med övervältring. Ingen utredning eller rapport har emellertid kunnat presentera någon kvantifiering av övervältringen. Utredningens uppdrag rymmer alltså stora svårig- heter avseende möjligheten att uppskatta övervältringens omfatt- ning.