sou · H0B380 · 2012-11-29 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda och föreslå lösningar i fråga om en ny anställningsform med utbildningsinnehåll för unga – lärlings- provanställning. I uppdraget ingick att utreda vilka arbetsrättsliga regler som bör gälla för anställningsformen, att analysera och lämna förslag på hur utbildningsinnehållet i anställningen ska regleras och kvalitetssäkras samt att analysera och ta ställning till vilka möjlig- heter till kombinationer av en lärlingsprovanställning med andra lärlingsprovanställningar samt andra former av anställningar som bör vara möjliga. Utredaren skulle även analysera relevanta delar av och övriga internationella åtaganden för att säkerställa att de nya reglerna och det sätt på vilket de samverkar med befintliga regler stämmer överens med dessa. Till särskild utredare förordnades generaldirektören vid , . Som huvudsekreterare i utredningen anställdes arbetsrättsjuristen och som sekreterare docent, , professor . Utredningen har antagit namnet Utredningen om lärlingsprov- anställning (A 2011:07). Som experter i utredningen förordnade regeringen kanslirådet , , kanslirådet Per , samt departementsrådet , . entledigades Per och ersattes av departements- sekreteraren , . entledigades och ersattes av ämnesrådet , . , tidigare ämnesråd vid , har bistått utredningen med underlagstexter om kommunernas vuxenutbildning och fil.dr. har upprättat underlag till konsekvensanalys. Flera kommuner har bistått utredningen med beskrivningar av hur vuxenutbildningen arbetar med arbetsplats- förlagt lärande. Utredningen har beställt uppgifter från SCB avseende ung- domars etablerings- och försörjningsförhållanden. Statistiken har legat till grund för övergripande bedömningar av ungas etablerings- villkor och för bedömningar av hur stor målgruppen för en anställ- ningsform för unga med utbildningsinslag är. Utredningen har under arbetets gång haft möten med före- trädare för arbetsmarknadens parter (såväl från centralorganisa- tionerna som från olika förbund), Företagarna, de politiska ung- domsförbunden, Arbetsförmedlingen, Myndigheten för yrkeshög- skolan, , samt Kommuner och Landsting (avdelningen för lärande och arbetsmarknad). Utredningen har även träffat företrädare för Yrkesåret, och Lärling i butik inom handeln. Samråd har hållits med representanter för yrkesnämnder och med arbetsmark- nadens parter. har beretts tillfälle att lämna synpunkter. genomförde utredningen en konferens med över 100 deltagare. , frilansjournalist, har anlitats för att skriva referat från denna. Utredningen får härmed överlämna betänkandet Utbildnings- anställning (SOU 2012:80). Kort om innehållet i betänkandet ........................................... Målgrupp – unga ................................................... Möjlighet för mindre företag att anställa ungdomar ............. Stöd till arbetsgivare ..................................................... Motiv för utbildningsanställning ............................................ Stödstruktur för utbildningsinnehållet ....................... 1.6.2 Ekonomiska incitament till arbetsgivaren................... Gruppen unga upp till .................................................... Arbetslöshet och sysselsättning.............................................. Etableringsvillkor för unga på svensk arbetsmarknad ........... 2.4En fördjupning om betydelsen av utbildning och Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för unga ........................... Jobbgaranti för ungdomar ............................................ 2.5.2 Exempel på aktiviteter i samverkan ............................. Kommunerna och arbetsmarknadspolitiken .......................... 2.6.4 Finansiell samordning och samordningsförbund........ 2.6.5 Daglig verksamhet för funktionshindrade .................. Ungas etableringsvillkor – en överblick.................................. Möjligheter till anställning ........................................... 3.1.1 Tidsbegränsade anställningar enligt LAS..................... Stimulanser för anställning av unga....................................... Varför anställs inte fler unga?................................................ Den klassiska lärlingsutbildningen ............................ Intresset för lärlingsutbildning ............................................. Yrkesutbildning i gymnasieskolan............................. Lärlingsutbildning för vuxna...................................... Den kollektivavtalsreglerade lärlingsutbildningen ... Oklar betydelse av begreppet lärlingsutbildning ................. Utbildningsinnehåll i anställningen ............................ Innebörden av arbetsplatsförlagt lärande ............................. Det arbetsplatsförlagda lärandets betydelser ....................... 5.3Arbetsplatsförlagt lärande i förhållande till krav på utbildning i anställning .......................................................... 5.4 Kvalitetssäkring av arbetsplatsförlagt lärande ...................... 5.5Exempel på hur arbetsplatsförlagt utbildningsinnehåll 5.5.1 APL och lärlingsutbildning inom gymnasieskolan... 5.6 Byggstenar i ett arbetsplatsförlagt lärande ........................... Upprättande av utbildningsplan ................................ Validering och dokumentation................................... Svårigheter och utmaningar ................................................... vuxenutbildning – En möjlig stödstruktur .... Den kommunala vuxenutbildningen..................................... 6.2.5 Lärlingsliknande utbildningar och vuxlärling– 6.3Vad kan den kommunala vuxenutbildningen bidra med?....157 Uppföljning och dokumentation ............................... 6.4Utbildningsanställning och stöd från den kommunala vuxenutbildningen – steg för steg ......................................... 6.5Förutsättningar inom den reformerade kommunala Ungdomsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken ............... Ökade krav och tilltagande rekryteringssvårigheter ............ 7.4Förhandlingar på EU-nivå om ramprogram för Överväganden och förslag.......................................... 8.2Anställning förutsätter att arbetsgivaren behöver Annan benämning på anställningsformen ............................ I eller utanför lagen om anställningsskydd........................... Ekonomiska stöd baserade på ålder ...................................... Med utgångspunkt i provanställning .................................... Oprövad i arbetet........................................................ 8.7.2 Avslut med kort varsel, utan angivande av skäl ........ 8.8.1 En del av anställningsavtalet....................................... Vad innebär utbildning? 8.8.4 Utformningen av en utbildningsplan ........................ 8.9Utbildningsanställning är tillåten så länge utbildning enligt gällande plan pågår....................................................... Övergång i en tillsvidareanställning...................................... Företrädesrätt till återanställning.......................................... 8.15.1 Befintliga stödfunktioner ........................................... Den kommunala vuxenutbildningen ska kunna ge stöd i 8.16.3 Villkor för statsbidrag................................................. 8.16.4 Avtal mellan den kommunala vuxenutbildningen 8.16.6 Beräkning av statsbidrag ............................................. Ekonomiska incitament till arbetsgivaren ............................ Uppföljnings- och utredningsuppdrag ................................. 9.2Hur kompletterar utbildningsanställning övriga insatser för att underlätta för unga att etablera sig på 9.3 Har utbildningsanställning någon ungdomars incitament att inleda eller slutföra sina 9.4Överlappar den nya anställningsformen andra anställningar med utbildningsinnehåll?................................. 9.5 Utbildningsanställning i förhållande till ............ Bakgrund och syfte ................................................................ Enkel att använda ................................................................... 10.6.1 Effekter för kvinnor respektive män ......................... 10.6.2 Effekter för sysselsättning av unga............................ 10.6.3 Effekter för sysselsättning av unga utrikes födda..... 10.6.4 Effekter för ungas kompetensutveckling .................. 10.6.5 Effekter för kompetensutveckling på 10.6.6 Effekter för användandet av olika 10.6.7 Effekter för flödet mellan olika anställningsformer och även in och ur 10.6.8 Effekter för företag och särskilt små företags incitament att anställa unga........................................ 10.6.9 Effekter för den kommunala vuxenutbildningen ..... 10.7.1 Förutsättningar för kalkylerna................................... 10.7.2 Statsfinansiell kalkyl ................................................... 10.7.3 Samhällsekonomisk kalkyl ......................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:80) om 11.2Förslaget till förordning om statsbidrag för vuxenutbildning i samband med en (1982:80) om anställningsskydd ........................................... 11.3Förslaget till förordning om statsbidrag för utbildningsanställning enligt lagen (1982:80) om Bilaga 1 Kommittédirektiv ............................................................. Bilaga 2 Förteckning över utredningens kontakter ...................... Lärlingsprovanställning – en väg för unga att etablera sig på arbetsmarknaden? Bilaga 4 Beskrivning från några kommuner om samarbetet mellan arbetslivet och den kommunala Kommunens vuxenutbildning – ett tillämpbart system med kurser på olika nivåer och utifrån individuella förutsättningar och behov ........................... Förslag till lag om utbildningsanställning ....................... GS Facket för skogs-, trä- och grafisk bransch Lagen (1982:80) om anställningsskydd Lagen (1976:580) om Facket för Service och Kommunikation Lärlingsutbildning för vuxna, se förordning (2010:2016) om statsbidrag för lärlingsutbildning för vuxna Av kommittédirektivet (2011:87) framgår följande. Utredningen ska föreslå en ny tidsbegränsad anställningsform med utbildnings- innehåll. Anställningen ska endast kunna erbjudas en person som är , under som längst 18 månader. Anställningen förut- sätter en överenskommelse mellan arbetsgivaren och arbetstagaren om ett utbildningsinnehåll. Löne- och anställningsvillkor ska regle- ras på sedvanligt sätt genom avtal och ingår inte i utredningens uppdrag. Av kommittédirektivet framgår även att den nya anställnings- formen ska underlätta för unga kvinnor och män att etablera sig på arbetsmarknaden och särskilt stimulera mindre företag att anställa. Anställningsformen måste vara attraktiv för arbetsgivare så att dessa väljer att anställa, bland annat genom att vara lätt att förstå och använda sig av. Det finns olika möjligheter till såväl arbetsplatsför- lagt lärande som tidsbegränsade anställningar. Detta regleras dels i författning, dels i kollektivavtal. Den nya anställningsformen ska komplettera övriga möjligheter. Utredningen ska lämna förslag på en ny anställningsform med utbildningsinnehåll för unga. Utredningen kan konstatera att kra- vet på att anställningen ska innehålla utbildning medför att anställ- ningsformen innehåller ett åtagande, som kan vara särskilt svårt för små företag att hantera. Utredningen lämnar därför även förslag som innebär att den kommunala vuxenutbildningen kan lämna stöd när utbildningsinnehållet utformas. Ett sådant stöd ger också bättre möjligheter att kvalitetssäkra lärandet på arbetsplatsen. stimulera företag att använda utbildningsanställning och kompen- sera arbetsgivaren för utbildningsåtagandet lämnar utredningen också förslag på ekonomiska incitament till arbetsgivaren. Utredningens förslag innehåller åtgärder som kan få betydelse både . Införandet av en ny anställningsform ger omgående möjlighet att träffa anställningsavtal med utbild- ningsinnehåll. Förslaget om att den kommunala vuxenutbildningen kan med- verka för att utveckla och stödja lärandet på arbetsplatserna vid en utbildningsanställning kan på lång sikt leda till en bättre samverkan mellan arbetsliv och skolväsende där utbildning i större utsträck- ning utformas i relation till arbetlivets krav, den enskildes behov av kompetensutveckling och arbetsgivares aktuella önskemål. I kommittédirektivet används benämningen lärlingsprovanställ- ning. Utredningen ska om det bedöms lämpligt, föreslå en annan benämning. Utredningen konstaterar att begreppet lärling används i många olika sammanhang. Lärlingsbegreppet är traditionellt kopplat till de yrkesutbildningar som kombinerar utbildning med anställning och som leder till ett bestämt yrke. I skolväsendet används benäm- ningen lärling för elever i yrkesprogram, vars utbildning till stor del utförs på en arbetsplats. Dessa lärlingar är inte anställda. Benäm- ningen används också av arbetsmarknadens parter i de kollektivav- tal som reglerar utbildning eller färdigutbildning i ett yrke. Den nya anställningsformen kommer inte ha utbildning för ett visst yrke som mål. Provanställning är en etablerad anställningsform i lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) och i kollektivavtal. Den befintliga anställningsformen är förknippad med särskilda förut- sättningar som inte föreslås för den nya anställningsformen. För att undvika ytterligare begreppsförvirring anser utredningen att den nya anställningsformen ska ha en annan benämning. Utred- ningen anser att det är utbildningsinnehållet som är det utmär- kande för denna nya anställningsform. En lämplig benämning är därför utbildningsanställning. I eller utanför LAS Den nya anställningsformen ska enligt kommittédirektivet i första hand regleras i LAS. LAS är den generellt tillämpliga lag som bland annat innehåller bestämmelser om tidsbegränsade anställningar. Huvudregeln i svensk rätt är att anställning ska vara tills vidare, endast i LAS sär- skilt angivna tidsbegränsade anställningar är tillåtna. Det är möjligt att göra avsteg från LAS genom kollektivavtal. av löntagarna omfattades 2010 av kollektivavtal (inklusive s.k. hängavtal). Utredningen konstaterar att parterna i stor utsträckning använt möjligheten att göra avsteg från LAS såvitt avser tidsbegränsade anställningsformer. Det är framför allt mindre företag som inte omfattas av kollek- tivavtal. Enligt kommittédirektivet ska anställningsformen utfor- mas på sådant sätt att den är tillämplig på hela arbetsmarknaden, särskilt med beaktande av små företags behov. Anställningsformen ska vara lätt att förstå och använda sig av. Utredningen har analyserat om det har någon betydelse för i vilken omfattning anställningsformen kan tillämpas om den place- ras i LAS eller i speciallag. Utredningen har också analyserat om placeringen har någon betydelse för enkelheten. Enligt många kollektivavtal, främst inom de branscher som har tradition av lärlingar, ska endast kollektivavtalets bestämmelser om tidsbegränsade anställningar tillämpas. Andra kollektivavtal inne- håller formuleringen För andra tidsbegränsade anställningar gäller följande i stället för vad som anges i 5 och 6 §§ LAS. Den mest vanliga formuleringen i kollektivavtalet är att LAS gäller med föl- jande tillägg eller ändringar. Av internationella åtaganden framgår att staten ska undvika att ingripa i befintliga kollektivavtal. Det är svårt att bedöma om en ny anställningsform skulle blir direkt tillämplig i större omfattning om den placerades i en speciallag istället för i LAS. Om en reglering i speciallag skulle leda till ett större genom- slag innebär det ett större ingrepp i befintliga kollektivavtal. Detta motiverar en placering i LAS. Även enkelhet motiverar en placering i LAS. Eftersom LAS är den generellt tillämpliga lag som innehåller tidsbegränsade anställ- ningar leder en placering i LAS av en ny bestämmelse om en tids- begränsad anställning till att tillåtna anställningsformer är samlade i Då kan de allmänna befintliga bestämmelserna i stor utsträckning tillämpas även på den nya anställningsformen. Utredningen ska enligt kommittédirektivet analysera för- och nackdelar med att införa en begränsning av i vilken ålder en arbetstagare tidigast ska kunna ingå en utbildningsanställning. De befintliga anställningsformerna i LAS har inte någon nedre åldersgräns. En förklaring kan vara att det finns begränsningar i andra bestämmelser. Enligt arbetsmiljölagen, får en person inte arbeta före det kalenderår denne fyller eller fullgjort sin skolplikt. Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen det nionde skolåret, dock senast när en elev fyllt . Den som är är omyndig och föräldrarna ska ge sitt samtycke för att ett anställningsavtal ska vara giltigt. Ett skäl för att införa en nedre åldersgräns för anställning skulle kunna vara att förhindra att ungdomar arbetar i stället för att läsa på gymnasiet. I enstaka fall kan det finnas förutsättningar för en arbetsgivare och en minderårig arbetstagare att ingå överenskom- melse om en anställning med utbildningsinnehåll trots att möjlig- heterna för den minderårige att utföra arbete är begränsad bland annat enligt arbetsmiljöregler. En utbildningsanställning kan vara ett alternativ för ungdomar som inte önskar studera vidare. Utred- ningen anser att det är en fördel att inte införa en nedre åldersbe- gränsning för utbildningsanställning. Enligt kommittédirektivet ska en utbildningsanställning vara lätt att förstå och använda sig av. Utredningen har vid kontakter blivit uppmärksammad på att förekomsten av olika åldersgränser i samband med insatser för unga försvårar arbetsgiva- rens möjligheter att förstå och använda sig av dessa. Utredningen ställer sig tveksam till om den i kommittédirekti- vet angivna åldersgränsen, anställning för den som är , är den mest lämpliga. Istället bör någon av de befintliga ålders- gränserna användas. Enligt utredningens bedömning bör även en mer omfattande översyn av åldersrelaterade bestämmelser göras för att reglerna ska bli lättare att förstå och använda sig av. Även ur perspektivet av livslångt lärande kan det finnas behov av att se över åldersgränsen. Enligt kommittédirektivet ska utredningen vid utformningen av den nya anställningsformen ta sin utgångspunkt i de nuvarande reglerna om provanställning i LAS. Provanställning är en tidsbe- gränsad anställning som kan avslutas med kort varsel utan angi- vande av skäl. Utredningen föreslår att utbildningsanställning också ska gå att avsluta med kort varsel utan angivande av skäl. Utbildningsanställning skiljer sig från övriga anställningsformer i LAS genom att den ska innehålla utbildning. Arbetsgivaren kan behöva pröva om denne klarar av det extra åtagandet som kravet på utbildningsinnehåll innebär. Utredningen anser därför att det är rimligt att anställningen ska kunna avbrytas utan angivande av skäl. Genom att använda samma tidsfrister som för provanställning i LAS är reglerna enkla att förstå. En provanställning övergår i en tillsvidareanställning om den inte avslutas före prövotidens utgång. Även de tidsbegränsade anställningsformerna allmän visstidsanställning och vikariat övergår i tillsvidareanställning. Utredningen föreslår att utbildningsanställning övergår i tillsvi- dareanställning om den inte avslutats före anställningstidens utgång. Övergångsregeln motiveras av att anställningen med utbildning förväntas leda till att arbetstagaren får den kunskap och kompetens som arbetsgivaren efterfrågar och ska anställ- ningen omvandlas till en tillsvidareanställning. Utbildningsanställning ska kunna pågå som längst 18 månader. Reglerna i LAS ger en arbetstagare företrädesrätt till återanställning efter mer än sammanlagt tolv månaders anställning , under förutsättning att anställningen avslutats eller inte lett till fortsatt anställning på grund av arbetsbrist. Företrädes- rätten gäller även för tidsbegränsat anställda enligt 5 § LAS, dock inte för arbetstagare . Bestämmelserna om företrädesrätt är kompletterad med en rätt för tidsbegränsat anställda att få besked om huruvida arbetstagare har företrädesrätt till återanställ- ning eller ej, när denne varit anställd hos arbetsgivaren mer än . En utbildningsanställning måste, enligt kommittédirektivet, vara attraktiv för arbetsgivare så att dessa väljer att anställa. Reglerna om företrädesrätt till återanställning anförs inte sällan som ett skäl till att arbetsgivare i vissa situationer väljer att inte anställa. En konse- kvens av att låta även utbildningsanställning ge företrädesrätt efter tolv månaders anställning skulle kunna vara att arbetsgivare endast erbjuder tolvmånadersanställningar, för att förhindra att arbetsta- garen får företrädesrätt. En företrädesrätt i utbildningsanställning skulle även medföra att arbetsgivaren efter tolv månaders anställning måste motivera varför en anställning avslutas. Anställningen skulle då i själva verket endast kunna avslutas utan angivande av skäl . Utredningen föreslår att arbetstagare med utbildningsanställ- ning inte har företrädesrätt till återanställning. Om anställningen övergår i en tillsvidareanställning, eller arbetstagaren senare får en annan anställning enligt LAS hos samma arbetsgivare, är utredningens bedömning att även den tidigare anställningstiden som utbildningsanställd får tillgodoräknas för företrädesrätt. Den nya anställningsformen kommer att skilja sig från övriga anställningsformer i LAS genom att anställningen ska innehålla utbildning. Det är upp till arbetsgivaren och arbetstagaren att komma överens om vad detta utbildningsinnehåll ska bestå av. Erfarenheterna visar att det arbetsplatsförlagda lärandet måste kvalitetssäkras. En sådan kvalitetssäkring kan ske genom en utvecklad stödstruktur. Utbildningsplanering, handledning, upp- följning och dokumentation är viktiga byggstenar i den stödstruk- tur som behöver byggas upp kring utbildningsanställningen. Utredningen föreslår att utbildningsplanen ska vara skriftlig. Planen ska innehålla detaljer om utbildningen mål, olika delmo- ment och uppgifter om hur utbildningen ska genomföras och följas upp samt hur stor andel av den genomsnittliga arbetstiden som utbildningens beräknas omfatta under olika perioder av anställ- ningen. Av planen ska även framgå vem eller vilka som är handle- dare. Målet för utbildningen ska arbetstagaren och arbetsgivaren gemensamt komma överens om. Genom att uppställa krav på att planen ska ha ett visst innehåll ges en struktur för lärandet. Arbetsgivaren får också bättre förut- sättningar att tillhandahålla det överenskomna utbildningsinnehållet. Utredningen föreslår att anställning endast är tillåten så länge utbildning enligt gällande utbildningsplan pågår. Utgångspunkten är att utbildning ska lämnas under hela anställ- ningstiden. I en utbildningsanställning kommer utbildningen, for- merna för denna och målen att variera mellan såväl individer som arbetsplatser. Det är troligt att även omfattningen av utbildning kommer variera . Utbildningsinnehållet är en del av anställningsavtalet. Anställ- ningen bygger på att arbetsgivaren och arbetstagaren är överens om utbildningsinnehållet. Till skillnad från såväl utbildning på arbets- plats inom den gymnasiala lärlingsutbildningen, som lärlingsutbild- ning enligt kollektivavtal, kommer det inte finnas någon tredje part som avgör hur utbildningsinnehållet ska se ut eller om det är till- räckligt i form av tid och innehåll. Arbetsgivaren är ansvarig för att utbildning genomförs enligt anställningsavtalet.