sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — I kategorin ingår vanligen allt som inte klassificeras som skönlitteratur eller litteratur för barn- och unga. Med andra ord bildar det en slags stor övrigtpost som innehåller allt från present- böcker och självhjälpsböcker till böcker om filosofi och samhälls- frågor. Att kategorin ser ut på detta vis gör att den kvantitativt sett kan domineras av böcker som inte i sig är särskilt intressanta ur kulturpolitisk synvinkel, t.ex. kokböcker. Antalet nya titlar och nya utgåvor av facklitteratur hos Förläg- gareföreningens medlemsförlag har totalt sett legat kring 1 400 16 Den särskilda redovisningen av skönlitteratur i den senaste statistiken från Nationalbiblio- grafin ger vid handen att KB registrerat 292 nya svenska diktsamlingar 2011 (se bilaga 2, tabell 9). Andelen återutgivning förefaller vara mycket låg, kring av antalet svenska titlar var nya upplagor 2011. En viss minskning kan iakttas . Svensk facklitteratur i original Översatt facklitteratur i original Se bilaga 2, tabell 15 för uppgifter om . Anm.: menar med facklitteratur all allmänlitteratur som inte klassificeras som skönlitteratur eller litteratur för barn- och unga. Med andra ord innefattas inte heller här t.ex. läro - medel. Antalet nya titlar och nya utgåvor av svensk facklitteratur ligger strax under 1 000 stycken . Det finns en viss variation men det är svårt att se någon långsiktig trend. De översatta titlarna är betydligt färre än de svenska originalen i denna kategori. Det kan noteras att antalet svenska original genomgående är mer än dubbelt så många som de översatta. De minskningar som kan iakttas för både svensk och översatt facklitteratur har skett från en hög nivå och utgivningen förefaller totalt sett vara relativt stabil . Även för facklitteraturen kan det, sett över en längre tidsperiod, noteras att de tryckta volymerna successivt ökat, både totalt och per titel (se t.ex. bilaga 2, tabell 15). Upplagorna för till exempel reprint i pocket är dock inte alls är lika stora som för de skön- litterära böckerna, den genomsnittliga tryckta upplagan i detta format är ungefär hälften så stor för facklitteratur. Som nämnts ovan kan man inte dra några slutsatser för specifika genrer av utvecklingen inom den utgivning som redovisas som facklitteratur. Detta beror bl.a. på att kategorin är för vid för att fånga något meningsfullt i detta avseende. Det beror också på att facklitteraturen utmärks av en omfattande utgivning, särskilt av kvalificerade titlar, på andra förlag än de som är medlemmar i (se kapitel 8). Att undersöka utgivningen på området närmare via Nationalbibliografin är också svårt eftersom titlarna fördelas på många olika ämnesområden. Vi har ändå följt utvecklingen för vissa kategorier som är, relativt sett, precisa och kan antas vara av kultur- politiskt intresse då de innefattar sakprosa som ofta läses av en intresserad allmänhet. Ämnesområdena är filosofi och psykologi (D), litteraturvetenskap (G), konst, musik, teater och film (I), historia (K), biografi med genealogi (L) och samhälls- och rätts- vetenskap (O).17 Ser man till dessa ämnesområden kan inga minskningar i registreringen noteras för den senaste tioårsperioden, varken vad gäller antalet nya verk eller upplagor. Snarare syns tendenser till ökningar inom alla kategorier. Inom vissa ämnesområden, som kategorierna I och O, är ökningarna förvisso så pass stora att det bör handla om ändrade registreringsrutiner. Även i andra kategorier går dock antalet titlar relativt stadigt upp. Det intres- santa här är tendensen, inte de absoluta talen. Även om siffrorna ger vid handen att det ges ut ett relativt stort antal titlar inom respektive kategori så bör man hålla i minnet att det publiceras en stor andel doktorsavhandlingar inom flera av dessa områden. Utgivning av barn- och ungdomslitteratur När det gäller barn- och ungdomslitteraturen finns det mer precisa källor att tillgå än för skön- och facklitteraturen. Främst i form av Svenska barnboksinstitutets statistik. Inledningsvis är det dock av 17 Se bilaga 2, tabell 5. Det är värt att påpeka att valet av kategorier naturligtvis inte betyder att det enbart är inom dessa ämnesområden som det finns en utgivning av värde för en läsan- de allmänhet. Detta urval ska snarare ses som ett stickprov inom några relevanta kategorier. intresse att se till utgivningen hos medlems- förlag . Svensk barn- och ungdomslitteratur i original Översatt barn- och ungdomslitteratur i original Se bilaga 2, tabell 16, för uppgifter om . Anm.: Föreningens siffror bör tolkas med försiktighet då de har påverkats relativt kraftigt av att förlag lämnat respektive gått med (se bilaga 2, tabell 22). De kraftiga svängningar i antalet barn- och ungdomstitlar kan även förklaras av t.ex. Pixiböcker, dvs. små billiga böcker som vissa år ges ut i stora mängder. medlemsförlag ger totalt sett ut fler titlar barn- och ungdomslitteratur i original än . Antalet utgivna svenska originaltitlar har trendmässigt ökat, även om svängningarna mellan år är relativt kraftiga (delvis beroende på det statistiska underlaget). En kraftig minskning kan noteras för antalet titlar översatt barn- och ungdomslitteratur, dock från höga nivåer. Utgivningen av svenska original har vuxit sig större än utgivningen av översatta titlar. Både det totala antalet tryckta volymer och den genomsnittliga upplagan per titel förefaller relativt stabil, om än ökande, sett vad gäller barn- och ungdomslitteratur (se t.ex. bilaga 2, tabell En förklaring till att volymerna inte ökat på samma sätt som för skönlitteratur är att barn- och ungdomslitteraturen inte har en lika omfattande pocketutgivning som skönlitteratur för vuxna. kartlägger i samband med den s.k. bokprovningen utgivningen av barn- och ungdomslitteratur under föregående år. Bortsett från ett visst bortfall beroende på sent inskickade böcker – uppskattningsvis kring – är statistiken tämligen heltäckande.18 Statistiken sträcker sig delvis men är mer specifikt indelad . Översatt barn- och ungdomslitteratur, nya verk Se bilaga 2, tabell 11. Det är intressant att notera att siffrorna pekar mot samma allmänna trender som i statistik. För det första bekräftas bilden av att det successivt getts ut allt fler titlar. Vidare har kategorin översatt barn- och ungdomslitteratur även här 18 tillämpar samma gräns, , för när boken ska vara inkommen för att räknas till ett visst år. Även i statistik utesluts läromedel. Dessutom tar man inte med de titlar som utgivits helt oförändrade . ökat kraftigt under och sedan fallit tillbaka, för att i princip vara lika stor som den svenska. statistik visar en relativt stor och successiv ökning av utgivningen , från totalt sett strax under 1 000 titlar i början av perioden till över 1 300 . Andelen översättningar har genomgående varit fler än de svenska originalen, ett mönster som funnits . Främst rör det sig om titlar från de engelska språkområdena som översätts (se vidare kapitel 12). Den kraftiga övervikten för över- satta titlar under berodde dock främst på den starka mangaboom som sedermera ebbat ut. Förklaringar som anförts till den markanta ökningen av antalet utgivna titlar totalt sett är den sänkta bokmomsen 2002, större barnkullar och just mangaboomen.19 Som visat har också förlagens nettointäkter per exemplar av barn- och ungdomsböcker stigit till skillnad från annan utgivning.20 Det senare bör ha bidragit till att det varit attraktivt att satsa på denna typ av utgivning. Om man både räknar antalet nya verk och antalet nya upplagor tyder registreringen hos på att det ges ut kring dubbelt så många titlar barn- och ungdomslitteratur som redovisas hos . En förklaring är att det etablerats en rad nya förlag som enbart eller delvis ger ut barn- och ungdomslitteratur. Det finns också tecken på att dessa uppstickare pressat de stora förlagen att hålla uppe utgivningstakten. har kring hälften av de titlar som registrerats av getts ut på mindre förlag (se nästa kapitel för en kategoriindelning av förlagen).21 Genrer inom barn- och ungdomslitteraturen har sedan bokprovningen inleddes kart- lagt tendenser i utgivningen och institutet gör även vissa under- indelningar av utgivningen som visar på viktigare trender. Utgivningen delas numera in i följande kategorier: bilderböcker, 19För en analys av institutets statistisk se , Dragonball, LasseMaja och Twilight: Utgivningen av barn- och ungdomslitteratur i –2010, i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10). Ökningen i total utgivning inom barn- och ungdomslitteraturen bekräftas i Kungl. statistik och syns särskilt tydligt om man jämför över en längre tidsperiod (se bilaga 2, tabell 2). 20Se Bohlund, Bokmarknaden , s. 37–38. 21Warnqvist, Dragonball, LasseMaja och Twilight, s. 337 och 347–348. kapitelböcker (för barn i åldern 6–), mellanåldersböcker, ungdomsböcker, faktaböcker, tecknade serier, sagor, samlingar, poesi och sångböcker. Bilderböcker är klart vanligast och står för kring av titlarna. Därefter kommer kapitelböcker, mellanåldersböcker och ungdomsböcker – utgivningskategorier som alla ligger kring 250 titlar . Även faktaböcker och tecknade serier är relativt stora kategorier, med över hundra titlar i normalfallet. Mer ovanliga utgivningskategorier är sagor, samlingar av olika slag, sångböcker och poesi specifikt för barn och unga. Denna indelning i underkategorier visar att de senare årens ökning i utgivningen hänför sig till vissa delar av utgivningen.22 Utgivningen av bilderböcker har ökat med och flera nya förlag som satsat på sådana har etablerats . Även kapitelböckerna har ökat i antal, vilket är intressant mot bakgrund av att det tidigare framförts kritik mot att det funnits för få titlar riktade till barn i åldern 6–. En viktig förklaring till denna ökning är den kraftiga uppgången för deckare inom barn- och ungdomslitteraturen. Dessa vänder sig ofta till nybörjarläsarna i denna ålderskategori. har också ökat tydligt i antal . En förklaring till det är att flera nya förlag satsat på böcker som befinner sig i gränslandet mellan ungdomsbok och vuxenbok. Den trend som fått störst genomslag i utgivningen är dock mangaboomen som innebar en ökning med flera i kategorin tecknade serier. är det dock få förlag som längre ger ut manga. Att denna utgivning fallit bort kan även för- klara den nedgång i de totala siffrorna som kan noteras . Utgivning av litteratur på nationella minoritetsspråk har fem nationella minoritetsspråk: samiska, meänkieli, finska, chib och jiddisch.23 De nationella minoritetsspråken har olika förutsättningar för utgivning av litteratur, bl.a. varierar 22För en närmare tolkning av utvecklingen se Warnqvist, Dragonball, LasseMaja och Twilight, s. 337–341. 23Se språklagen (2009:600) och lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritets- språk. Följande allmänna information om minoritetsspråken är hämtad från , antalet personer som talar respektive språk eller varietet av språket. Vidare är den skriftspråkliga kulturen olika utvecklad. Finska språket har på många sätt en särställning vad gäller litteratur genom tillgången till den finska bokmarknaden. Ett transnationellt litterat- urutbyte finns i viss mån även på vissa av de andra minoritets- språken, t.ex. samiska och jiddisch. Samiska talas i de norra delarna av , och samt på i . I talas samiska av cirka 7 000 personer totalt sett. Samiska är inte ett enhetligt språk utan består av flera olika varieteter. Skillnaderna kan vara stora och nästan varje varietet har sitt eget skriftspråk. Den största varieteten i är nordsamiska som talas av cirka 6 000 personer i landet. Sydsamiska och lulesamiska talas av cirka 500 personer vardera. Meänkieli (tornedalsfinska) talas främst i sex kommuner i : , , , , och . I hela kan det enligt uppskattas att uppemot 75 000 personer talar meänkieli i någon utsträckning. Finska talas av en stor grupp i . Efter har stora finska befolkningsgrupper bildats i storstäderna och på industriorter i södra och . Även har en betydande finskspråkig befolkning. Den finska som talas i är samma som i . talar cirka 300 000 personer i finska. chib i består av olika varieteter, bl.a. kale, lovari, svensk (resanderomani), kaldaras och arli. De olika varietet- erna är ömsesidigt förståeliga i varierande grad. var chib i huvudsak ett muntligt språk. Skriven blir allt vanligare, men något helt enhetligt skriftspråk finns ännu inte. Någon form av talas av cirka 40 000 svenskar. Jiddisch är ett germanskt språk med inslag av hebreiska och slaviska språk. Jiddisch skrivs traditionellt med hebreiskt alfabet även om det också förekommer med latinskt alfabet. Om- kring 4 000 svenskar talar och förstår jiddisch i olika utsträckning. För de allra flesta jiddischtalande i är det dock inte förstaspråk. De nationella minoritetsspråken är svagt representerade i utgiv- ningen i . De större förlagen har inte (med något enstaka undantag) gett ut litteratur på dessa språk och den utgivning som kommer till stånd sker på mindre specialiserade förlag, genom vissa organisationers försorg eller i form av egenutgivning. Förlaget , som grundades av Författarcentrum, har som en del i verksamheten att ge ut böcker på minoritetsspråk i original och översättning. har Podium gett ut böcker på (både på kalderas, lovari och resanderomani), jiddisch och samiska (både nordsamiska, lulesamiska och sydsamiska). Totalt rör det sig om ett tjugotal titlar i ett antal olika översättningar. Vad gäller meänkieli kan konstateras att stått för merparten av utgivningen på språket under den senaste tjugoårsperioden.24 Förlagen Kaamos och Barents Publisher har tillsammans gett ut ett 50-tal titlar på meänkieli –2011. Till detta kan läggas utgivningen av ett tjugotal titlar på Meänkielen förlaaki. I det senare fallet rör det sig dock främst om ordböcker. finns inga samiskt inriktade förlag i . fanns förlaget girjjit, som –1997 gav ut totalt 46 böcker på företrädesvis nordsamiska.25 Viss utgivning har också som nämnts kommit till stånd genom Podium. Annars är import från den viktigaste vägen att tillgå samiskspråkig litteratur. I finns flera förlag som får stöd från bl.a. det norska för bokproduktion. Situationen vad gäller litteratur på präglas av att de olika romska språken i liten utsträckning är standardiserade och kodi- fierade. Ansträngningar har gjorts (bl.a. av Myndigheten för skolutveckling) för att åstadkomma läromedel på de olika varieteterna men den litterära utgivningen utöver det är nästan obefintlig.26 Undantag utgör ungefär ett tiotal titlar som getts ut , bl.a. av Podium och bok- förlaget . Ett sätt att spegla utvecklingen inom olika litteraturkategorier är att se till de uppgifter som skapas i hanteringen av det statliga utgivningsstödet. Förändringar i antalet ansökningar kan tyda på 24För en närmare beskrivning se , Litteraturens villkor i – en kartläggning (, 2012), s. 19–21. 25Gärdemalm & , Litteraturens villkor i , s. 22. 26Se , Det romska språket och romsk språkvård i (och folkminnen, 2008), s. 54–55. förändringar inom centrala delar av utgivningen, dvs. just de litteraturkategorier som kan komma ifråga för stöd. Ser man till antalet ansökningar inom ny svensk skönlitteratur framgår det att de generellt legat kring 400 1990/91. En viss nedgång kan iakttas och antalet ansökningar var under 2010, även om det sedan åter ökade något 2011. Inom kategorin skönlitteratur översatt till svenska noteras en viss ökning av både ansökningar och bifall om man jämför bakåt i tiden.27 Inom facklitteraturen (svenska original och översättningar till- sammans) har antalet ansökningar och bifall legat relativt stabilt över den senaste tjugoårsperioden. Ansökningarna ligger genom- gående mellan cirka 300 och 350 och antalet bifall en bit över 100, ofta närmare 150. 2011 inkom dock hela 407 ansökningar. Inga tydliga trender kan urskiljas i de variationer som finns år . I kategorin barn- och ungdomslitteratur (svenska original och översättningar tillsammans) har antalet ansökningar varierat kring 400 . Det var generellt sett något färre då snittet är under 400. ligger snittet över 400 . En påtaglig minskning har dock skett de senaste två redovisade åren, om än från en hög nivå. Antalet bifall har succes- sivt ökat något inom stödordningen. Sammantaget ger detta få indikationer på dramatiska föränd- ringar inom dessa delar av utgivningen. Snarare kan sifforna tolkas som att andelen kvalificerad litteratur som kan komma ifråga för stöd är tämligen . Ett undantag är möjligen skön- litteratur där trenden är en minskning inom ny svensk skönlittera- tur för vuxna men en ökning av den översatta. Denna utveckling kan bero på flera saker. En förklaring kan vara en minskning i utgivningen vad gäller svensk skönlitteratur hos de etablerade förlagen, har upplagegränsen för stöd sänkts vilket inne- bär att något färre ansökningar skickas in. Att många små förlag numera har en kvalitetsutgivning av översatt litteratur kan ha bidragit till att antalet ansökningar inom översatt skönlitteratur har ökat.28 27En sammanställning av antalet ansökningar och bifall i några centrala litteraturkategorier finns i bilaga 2, tabell 30. 28Ny svensk skönlitteratur fick tidigare en mycket stor andel av det totala utgivningsstödet, något som förändrats (se kapitel 9). Som väntat framgår det också att bifallen minskat relativt kraftigt . Det är knappast enbart relaterat till antalet ansökningar När det gäller försäljningen per litteraturkategori finns i princip enbart statistik att tillgå. De utanförstående förlag som är verksamma på allmänlitteraturmarknaden har en omsättning som enlig föreningen själv uppskattningsvis motsvarar av marknaden. Det bör hållas i minnet när man tolkar de tillgängliga uppgifterna. Fakturerad försäljning exkl. moms (priser) Se bilaga 2, tabell 18. Anm.: Förlagen redovisar nettointäkter vid försäljning till återförsäljare och konsumentpriser vid direkt - försäljning. ingår inte försäljning från bokklubb i statistiken, vilket var fallet . I stället ingår försäljning till bokklubb. Det innebär att sifforna inte är helt jämförbara bakåt . Försäljning till februarirean ingår vilket den inte gjort tidi gare. Marknaden för allmänlitteratur har enligt föreningens statistik vuxit betydligt och . En påtaglig upp- gång första år är också tydlig och bakom den eller kvaliteten på ansökningarna, utan även ett uttryck för förändringar i policy vad gäller stödet till just ny svensk skönlitteratur. starka uppgången kan man bl.a. se effekten av momssänkningen 2002. De ekonomiskt sett bästa åren var 2003–2007 med en total försäljning i dagens penningvärde. Därefter har försäljningen åter gått ner och ligger på ungefär samma nivå som . växte försäljningen i takt med eller till och med snabbare än den privata konsumtionen, därefter har gapet mellan dessa åter ökat då konsumtionen fortsatt stiga som förlagens försäljning sjunkit.29 I följande diagram presenteras det totala antalet sålda volymer uppdelat på nya titlar (frontlist) och äldre titlar (backlist) för medlemsförlag. Se bilaga 2, tabell 21, för uppgifter om . 29 Som påpekat sätter denna utveckling press på branschstrukturen då kostnaderna för förlagen kan förväntas öka snabbare än försäljningen. Se Bokmarknaden , s. 17 f. Det är även intressant att notera att försäljningen till utlandet ökat hos medlemsförlag (se vidare kapitel 12). Som framgår av diagrammet har antalet sålda volymer ökat relativt kraftigt jämfört med föregående. Ett intressant faktum är att antalet sålda backlistvolymer förvisso visar en tendens att öka om man jämför och , men ökningen är svagare än för nya titlar. Antalet sålda backlisttitlar är intressant eftersom denna försäljning är mycket viktig för förlagens ekonomi. Många har förväntat sig att internethandelns expansion skulle få till följd att äldre titlar skulle komma att stå för en större andel av försäljningen. Dessa siffror pekar dock inte på en sådan tendens: den stora ökningen i totalt antal sålda volymer förklaras av de nya titlarna och andelen sålda volymer nya titlar av det totala antalet ligger något högre än . statistik medger också en uppdelning av försäljningen på litteraturkategorier. I följande diagram presenteras sifforna för den senaste tjugoårsperioden. 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 Se bilaga 2, tabell 18, för uppgifter om . Anm.: Försäljning uppdelat per litteraturkategori understiger total försäljning då förlagen inte alltid redovisat med denna detaljeringsgrad. Försäljningssiffrorna påverkas av förändringar i medlems- förlagens sammansättning. Ökningen 2003 för barn- och ungdomslitteratur och facklitteratur beror t.ex. till stor del på tillkommande förlag. Se vidare bilaga 2, tabell 22. Efter en stabil utveckling ökade försäljningen av skönlitteratur relativt starkt från momssänkningen . Därefter har den sjunkit kraftigt. Minskningen är anmärkningsvärd och gäller som det verkar både svensk och översatt skönlitteratur även om den översatta minskat mer (den skarpa nedgången kan förvisso ha förstärkts av frånvaron av en utländsk bästsäljande författare som ).30 I reala termer ligger den totala försäljningen av skönlitteratur på samma nivå som . Försäljningen av facklitteratur har, sett över , ökat relativt starkt. Ovanstående diagram illustrerar facklitteraturens ökade betydelse för medlemsförlag; efter att skönlitteraturen minskat är detta numera den största litteraturkategorin försäljningsmässigt. Detta är intressant mot bakgrund av det ibland har antagits att informationskällor på internet skulle komma att ersätta många facklitterära böcker och att läsningen av facklitteratur ser ut att minska.31 Barn- och ungdomslitteraturen har haft en jämnare utvecklings- kurva än de andra kategorierna, även om de s.k. kan ses i en stigande försäljning. En relativt stabil försäljning är påtaglig i denna kategori. 7.6Utgivning och försäljning i särskilda format Läsarnas tillgång till litteratur är inte bara beroende av vad som ges ut utan också av i vilket format tillgängliggörandet sker. Av särskilt intresse ur denna synvinkel är dels utvecklingen för billighets- format som pocketboken och fenomen som ljudboken, men kanske framför allt e-boken som är på frammarsch. 30Uppgifter om försäljningens fördelning på svensk och översatt litteratur samlas bara in för det föreningen benämner original vilket gör att en fullständig uppdelning av siffrorna på svensk och översatt skönlitteratur inte är görlig. 31Till del är dessa till synes motstridiga tendenser med all säkerhet en effekt av statistikens utformning. När facklitteratur beskrivs i läsvaneundersökningarna innefattas bl.a. läromedel som inte är med i försäljningsstatistik. Den billiga pocketboken har kommit starkt . Utvecklingen speglas t.ex. i statistiken från . bör det noteras att pocketbokens första stora uppsving var redan på 1960-talet.32 Under den första pocketboomen stod originalpocket för en större andel av utgiv- ningen än vad fallet är då formatet oftast utnyttjas för reprint. Tryckta volymer (tusental) Se bilaga 2, tabell 17. Diagrammet visar tydligt hur pocketboken ökat starkt . Antalet nya titlar och upplagor hos medlems- förlagen ökade kraftigt , sedan följer en nedgång, även om utgivningen åter ökat något. Försäljningsmässigt har pocket- formatet gått mycket starkt . Försäljningen har enligt siffror i det närmaste tredubblats (se bilaga 2, tabell 18). 32 Se t.ex. , I litteraturens mittfåra: Månadens bok och svensk bokmarknad (Makadam förlag, 2006), s. 44. Ser man till antalet tryckta volymer per titel framgår det att medelupplagan i det närmaste har fördubblats . Den stora ökningen av medelupplagan sker . efter momssänkningen ökade sedan titelantalet som volymerna i princip var oförändrade. Kurvorna följer i övrigt varandra grovt sett och medelupplagan ligger kvar på höga nivåer. starka utveckling är naturligtvis betydelsefull ur ett tillgänglighetsperspektiv. I ovanstående siffor kan det förvisso inte utläsas vilken litteratur som ges ut i detta format.