sou · H0B365 · 2012-09-27 00:00:00 — Andra stycket ska tillämpas om antalet översättare till verket är högst tre och fråga är om översättare vars upphovsrätt till översättningen fortfarande gäl- ler. för varje hemlån och 3 kronor och för varje lämnas med ett belopp per exemplar som bestäms av styrel- upphovsmän till ett litterärt verk, Finns det två eller tre män, ska ersättningen delas lika litterära verk som till en väsent- lig del består av teckningar, mål- litterära verk som till en väsent- ningar, fotografier eller musikal- lig del består av illustrationer, iska verk får dock styrelsen bestämma en annan fördelning av författarpenningen mellan å annan fördelning av ersättningen ena sidan författare och å andra mellan å ena sidan författare och å andra sidan illustratör, bild- konstnär eller fotograf. med för varje hemlån och och för varje översättare till ett litterärt verk, antalet hemlån och referens- antalet hemlån och referens- det år ersättningen avser. det år ersättningen avser. denna paragraf som för ett visst lägsta årligt belopp under vilket ersättning till enskild upphovs- man inte ska betalas ut. Uppgår ersättningen till mer inte betalas ut. än fyra prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ kronor, ska den minskas med 80 balken, ska den minskas med 80 procent till den del den över- procent till den del den men inte fem prisbasbelopp och procent till den del den över- till den del den överstiger fem prisbasbelopp. Ersättning enligt denna para- graf som för ett visst kalenderår sammanlagt tillkommer en upp- hovsman avrundas nedåt till hela ersättningen till en viss upp- ersättningen till en viss upp- hovsman ska lämnas med högre hovsman ska lämnas med högre belopp än vad som följer av belopp än vad som följer av De medel som tillförs fonden får, utöver individuella ersätt- tarpenningar lämnats och utgifter ningar enligt 6 §, även användas täckta, skall användas till a) pensioner och a) utgifter för styrelsens verk- b) pensionsbidrag och under- stöd till upphovsmän till litterära verk samt understöd till och bokillustratörer, och c) bidrag till särskilda ändamål som avser litterär verksamhet. och bokillustratörer, och Antalet hemlån och referens- exemplar av litterära verk, som avses i 4 och 5 §§, skall bestäm- mas genom årliga stickprovs- undersökningar. Det åligger styrelsen att till- handahålla regeringen erforder- liga uppgifter för bestämmande av de belopp, som jämlikt 4 § skola tillföras fonden. Antalet hemlån och referens- exemplar av litterära verk, som avses i 5 §, ska bestämmas gen- om årliga undersökningar. övergår hans rätt till författar- enligt lagstiftningen om bodel- om bodelning, arv och testa- ning, arv och testamente. Rätt till författarpenning eller Rätt till individuell ersättning översättarpenning, som inte är som inte är tillgänglig för lyft- tillgänglig för lyftning, kan ej ning kan inte överlåtas och får överlåtas och får därför inte därför inte utmätas. översättarpenning eller andel däri efter utgången av det ännu efter utgången av det kalenderår, varå den belöper, icke kunnat tillställas rätt mot- betalas ut till rätt mottagare, tagare, enär upplysning ej vunnits om mottagarens adress eller det, okänd, eller det, beträffande avliden upphovsman till litterärt till litterärt verk, ej styrkts till verk, inte kunnat styrkas till vem vem rätten övergått eller eljest rätten övergått, tillfaller belop- hinder för utbetalning förelegat, tillfaller beloppet fonden. skall bestå av ordförande och ska bestå av en ordförande och tretton andra ledamöter. tretton andra ledamöter. Ordföranden och tre andra ledamöter jämte suppleanter för dem förordnas av regeringen. Av övriga ledamöter utses åtta av , en av Föreningen och en av . För varje ledamot som utses av annan än regeringen ut- ses en suppleant i samma ordning som ledamoten. Ordförande, övriga ledamöt- er och suppleanter utses för högst i sänder. Styrelsen väljer inom sig vice ordförande. Styrelsen skall utse ett utskott som på styrelsens vägnar fattar beslut i frågor om bidrag till dramatiker enligt förordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer samt om bidrag en- ligt förordningen (1998:1369) om statsbidrag för beställning av nyskriven svensk dramatik. Detta utskott skall bestå av en ordförande som styrelsen väljer inom sig och två andra leda- möter som utses efter förslag av . För ledamöterna får utses suppleanter. Utskottet är besluts- fört när samtliga ledamöter är närvarande. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Styrelsen äger i övrigt utse utskott och åt sådant uppdraga att på styrelsens vägnar fatta beslut i den omfattning styrelsen angiver. Ordföranden och tre andra ledamöter förordnas av reger- ingen. Av övriga ledamöter utses åtta av , en av Svenska tecknare och en av . Ordförande och övriga leda- möter utses för högst i sänder. Styrelsen väljer inom sig vice ordförande. Styrelsen får utse arbets- grupper och åt sådana ge i upp- drag att på styrelsens vägnar fatta beslut. Styrelsen ska utse en arbets- grupp som på styrelsens vägnar fattar beslut i frågor om bidrag till dramatiker enligt förord- ningen (1976:528) om bidrag till enligt förordningen (1998:1369) om statsbidrag för beställning av Denna arbetsgrupp ska bestå av en ordförande och en ledamot som styrelsen väljer inom sig och fyra andra ledamöter som utses efter förslag av Hos styrelsen skola finnas en Hos styrelsen ska det finnas en direktör och annan personal, som förordnas av styrelsen. som förordnas av styrelsen. Styrelsen må anlita sakkun- Styrelsen får anlita sakkun- niga och experter för särskilda niga och experter för särskilda kallelse av ordföranden, så ofta kallelse av ordföranden. omständigheterna föranleder det. Styrelsen är beslutför, då utom Styrelsen är beslutför, då utom fungerande ordföranden minst sju fungerande ordförande minst sju ledamöter är närvarande. ledamöter är närvarande. Vid sammanträden ska proto- protokoll, som justeras av ord- verksamhet utgå ur fonden om verksamhet ska betalas ur fonden annat ej föreskrives av reger- om inte annat föreskrivs av sättning till ordförande, leda- sättning till ordförande och leda- möter och suppleanter. Närmare bestämmelser rör- ande arbetet inom styrelsen och utskott samt föreskrifter i fråga om personalen meddelas av styrelsen. Närmare bestämmelser om arbetet inom styrelsen och arbetsgrupper samt föreskrifter i fråga om personalen får med- delas av styrelsen. Styrelsen äger av myndig- Styrelsen får av myndigheter begära de upplysningar och det och det biträde, som erfordras bistånd, som krävs för styrelsens för styrelsens verksamhet och av verksamhet och som kan lämnas myndigheterna kunna lämnas. berättelse över styrelsens verk- samhet under senast förflutna förflutna kalenderår samt revi- derade räkenskaps- och redo- Om inte annat följer av Om inte annat följer av särskilda bestämmelser, får endast sådana beslut av fonden som rör endast sådana beslut av fonden som rör personalfrågor över- överklagas till regeringen. Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté för att analysera litteraturens ställning och identifiera utvecklingstendenser som förväntas kunna påverka litteratur- området framöver. Uppdraget gavs bl.a. mot bakgrund av de förändringar som skett vad gäller läsvanor, läsförståelse och den tekniska utvecklingen. Den kommitté som tillsattes för att utreda litteraturens ställning har antagit namnet (Ku 2011:04). Kommitténs arbete har bedrivits inom ramen för de direktiv som regeringen beslutade (dir. 2011:24). I direktiven anges att kommittén ska lämna förslag på hur litteraturens ställning kan stärkas samt bl.a. bedöma och föreslå vilka statliga insatser som bör göras för att möta de utmaningar som teknikutvecklingen för med sig. En målsättning med förslagen ska vara att de leder till ett ökat läsande och ett rikt utbud av kvalitetslitteratur. I direktiven sammanfattas de områden som ska analyseras i följande sex punkter: litteraturens ställning i skolan, internationellt utbyte på litteraturområdet. För varje område har kommittén i uppdrag att göra en analys av nuläget och att lämna förslag om förändringar av de statliga insats- erna. På vissa områden finns också mer specifika uppdrag. För en närmare beskrivning av uppdraget på respektive område hänvisas till betänkandets bilagedel där regeringens direktiv återges i sin helhet (bilaga 1). 1.1Mål och utgångspunkter för utredningen Enligt direktiven ska kommittén lämna förslag på hur litteraturens ställning kan stärkas samt bl.a. bedöma och föreslå vilka statliga insatser som bör göras för att möta de utmaningar som teknik- utvecklingen för med sig. En målsättning med förslagen ska vara att de leder till ett ökat läsande och ett rikt utbud av kvalitetslitteratur. Utredningens övergripande mål är alltså att stärka litteraturens ställning. Det preciseras i sin tur som att öka läsandet, särskilt bland barn och unga, och att säkra konsumenternas tillgång till kvalitetslitteratur. I det följande beskrivs hur vi har tolkat dessa mål och våra utgångspunkter för den analys som görs i betänkandet. Betydelsen av läsförståelse och förmåga att tillgodogöra sig skriftlig information kan knappast överskattas. Läsförståelse ingår som en viktig komponent i språklig förmåga generellt. Språklig förmåga är grundläggande för att uttrycka sig själv och förstå andras tankar, att reflektera, förstå samband, dra slutsatser och argumentera. Språklig förmåga är också av stor betydelse för att kunna se olika pers- pektiv, leva sig in i olika människors situation och kunna uttrycka empati. En utgångspunkt för utredningen är att målet om ökat läsande bör förstås som att läsande i sig har ett egenvärde, oavsett vad som läses. En god förmåga att läsa kan endast komma till stånd och upprätthållas om människor, och särskilt barn och unga, läser olika typer av texter med viss regelbundenhet. På ett plan är detta tämligen självklart i dagens mediesamhälle. Film och rörlig bild har inte på något sett ersatt det skrivna ordet, snarare innebär kommunikation via internet och i sociala medier att det skrivs och läses mer . Att konstatera detta ger dock inte hela bilden. som läsande i sig har ett egenvärde är det inte desto mindre sant att vad som läses också är av stor betydelse. Det är av stor betydelse att läsförståelsen sträcker sig längre än till vissa grundläggande kunskaper och en förmåga att ta del av korta budskap i snabba informationskanaler. För att utveckla en mer avancerad läsför- ståelse krävs även ett läsande av texter som är mer komplicerade än korta inlägg i forum på nätet. Det krävs även en förmåga till koncentrerad läsning av längre sammanhängande texter, dessa kan vara av både litterär och resonerande art. Det viktiga i samman- hanget är en förmåga att ta till sig och förhålla sig reflekterande till text av en viss komplexitetsgrad. I vilket medieformat dessa texter sedan publicerats har mindre betydelse. Att denna typ av texter är viktiga säger inte heller något om vilken typ, genre eller stil som är att föredra. Texter av detta slag kan förekomma i många olika former, i skönlitterära böcker, tidningsartiklar, bloggar på nätet eller i specialiserad sakprosa. Inte minst är denna bredd viktig att beakta då läsförståelse kommer ur läsande som bygger på läslust och intresse för litteratur. Med andra ord är det troligtvis mycket bättre att barn och unga läser sådant de känner intresse för om alternativet annars är att de inte läser alls. Varför är det då viktigt med en förmåga att läsa längre samman- hängande texter och att utveckla denna djupare läsförståelse? För det första är en mer utvecklad läsförståelse viktig för att som medborgare fullt ut kunna delta i det demokratiska samtalet. En försämrad läsförståelse riskerar att urholka en av grunderna för demokratin. För att ta ställning till gemensamma angelägenheter krävs en god språklig förmåga, och detsamma gäller för att kunna hävda sin egen mening i en offentlig diskussion. För det andra är läsförståelse avgörande för att individen ska få goda förutsättningar i ett kunskapsintensivt samhälle. Utbildning är en av de viktigaste nycklarna till samhällets möjligheter för den enskilde och av stor betydelse för konkurrenskraft i fram- tiden. Läsförståelse är kopplat till teoretiskt tänkande och en förutsättning för framgång i de allra flesta skolämnen. Därför är det också avgörande att denna kompetens tidigt utvecklas. Dessa resonemang rör läsförståelse som en förmåga eller färdig- het och perspektivet blir, hur viktigt det än är, lätt instrumentellt. Man bör därför även anlägga ett mer innehållsligt perspektiv på dessa frågor. Det handlar inte bara om de färdigheter läsning bidrar till, utan också om de värden som är förknippade med läsning och med läsning av en viss typ av texter. Ur ett humanistiskt perspektiv eller ett bildningsperspektiv har läsning av litteratur ett värde i sig. Värdet ligger bl.a. i den estetiska upplevelsen av verket och de specifika erfarenheter som därigenom förmedlas. Värdet av detta är naturligtvis svårare att mäta men bör för den skull inte förringas. Bildningens syfte bör bl.a. vara att ge den enskilde förutsättningar att kunna ta del av dessa konstnärliga uttryck oavsett om de är nya eller gamla. Ur ett humanistiskt bildningsperspektiv ligger också ett särskilt värde i att vara förtrogen med det litterära kulturarvet – eller kanske snarare med de olika litterära kulturarv som utgör världslittera- turens ryggrad. I den, i vid mening, klassiska litteraturen finns berättelser och referensramar som delas av många och litteratur- historien innefattar många av mänsklighetens konstnärliga stor- verk. För en djupare förståelse av dagens konstnärliga uttryck och samhällsutvecklingen i stort, är en kännedom om denna del av historien och kulturarvet av stor betydelse. Om en del av befolk- ningen saknar möjligheter att ta del av detta är det en stor förlust. Enligt direktiven ska kommittén ha som mål att främja ett rikt utbud av kvalitetslitteratur. Detta uppdrag reser naturligen frågan om hur begreppet kvalitet ska förstås och vad som är att betrakta som kvalitativ litteratur. Även om kvalitetsbegreppet ofta är nöd- vändigt att förhålla sig till när det gäller att bedöma vad som ska stödjas med kulturpolitiska medel, innebär det inte att det är lätt att i allmänna ordalag svara på vad som är bärare av estetiska och innehållsliga kvaliteter. I det följande talar vi mot denna bakgrund i huvudsak om kvalificerade texter i motsats till mindre komplexa texter, snarare än om vad som är bra eller dålig litteratur. Inte heller förutsätter vi att vissa genrer är bättre än andra – däremot har vi utgått från att utgivning inom vissa litteraturkategorier som är svagt represen- terade på marknaden kan ha ett särskilt värde för mångfalden i utbudet. Generellt kan också sägas att begreppet mångfald är mer användbart för att peka ut vad som t.ex. är viktigt att främja, eller vilka värden olika aktörer på bokmarknaden bidrar med. På några ställen har det ändå varit nödvändigt att skilja på kvalitetslitteratur och annan litteratur i vår kartläggning, t.ex. när det handlar om att beskriva förlagens utgivningsprofil. I dessa fall har vi i möjligaste mån försökt anlägga ett mer sociologiskt förhållningssätt. Med andra ord har vi utgått från omdömen som olika normgivande instanser står för. Till kvalitetslitteraturen har vi då räknat sådana författarskap och böcker som recenseras i prestigefyllda sammanhang, som behandlas i litteraturhistoriska översiktsverk eller som erhåller litterära priser.1 En särskild variant av detta förhållningssätt har vi kunnat anlägga genom att utgå från de bedömningar som Statens kulturråds arbetsgrupper har gjort av stora delar av den svenska utgivningen. Det litterära systemets betydelse Som vi tolkar målet att främja ett rikt utbud av kvalitetslitteratur rör det inte heller enbart antalet boktitlar i handeln eller vilken typ av litteratur som är tillgänglig för konsumenter och läsare. Mot bakgrund av bredden i vårt uppdrag – preciserat under rubriker som litterära upphovsmän, bokmarknad, tidskriftsmark- nad och internationellt utbyte – är det tydligt att syftet snarare är att analysera vilka förändringar som kan förväntas påverka de generella förutsättningarna för produktion och spridning av kvalitetslitteratur. Med andra ord omfattar uppdraget att analysera det man kan kalla det litterära systemet i stort. För att tillförsäkra läsare i ett rikt utbud av kvalitetslitteratur krävs att alla delar av detta system fungerar. Den mest grundläggande förutsättningen för ett fungerande system är naturligtvis att det finns en läsandets kultur i befolkningen som bär upp det. Som påpekats ovan är det avgörande med utbildade medborgare, en utvecklad läsfärdighet och litterär bildning. En läsandets kultur förutsätter också en livaktig litterär offentlighet i den bemärkelsen att böcker disku- teras, recenseras och debatteras i medier och tidningar. Den yttrandefrihet som garanterar ett fritt meningsutbyte är grund- läggande. Ett väl fungerande system förutsätter även en vital bokmarknad där det finns utrymme för författare, översättare och illustratörer att vara konstnärligt verksamma. Det krävs vidare att det finns förlag och mellanhänder som kan utföra redaktionellt kvalitets- arbete och ta den investeringskostnad som utgivning och mark- nadsföring av böcker innebär, samt att dessa vågar satsa på olika typer av författarskap. Det krävs distributionsmöjligheter och tillgängliga försäljningskanaler för att verken ska kunna möta sin publik och för att intäkter ska genereras som kan bära upp 1 Jfr diskussionen i , Svensk skönlitteratur i världsperspektiv, i Läsarnas marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10), s. 244, och , En författares väg: i det litterära fältet (Gidlund, 1998), kapitel 8. För mångfald och konstnärlig utveckling är det avgörande att internationella impulser kan förmedlas genom utbyte med andra länder, goda språkkunskaper och översättningar. Förhållandena på bokmarknaden har varit föremål för olika statliga insatser för att stödja litteratur som inte fullt ut bär sig på marknadens villkor. Insatserna har tagit sig varierande uttryck – även om mycket också har förblivit sig likt. De första kulturpolitiska insatserna var inriktade på upphovsmännen, sedermera infördes stöd till både förlag och bokhandel. sänktes även momsen på böcker med motiver- ingen att det skulle främja tillgången på litteratur och öka läsandet. Dessa stöd har i hög utsträckning motiverats av att är ett jämförelsevis litet språkområde med en bokmarknad som kan ha svårt att bära upp ett större antal författarskap och en diversifierad utgivning. Som vi ser det är det viktigt att ta fasta på detta i grunden språkpolitiska perspektiv i beskrivningen av litteraturen och bok- marknaden. Att det finns en livaktig litteratur på svenska, som läses och delas av de som bor i , är en förutsättning för det svenska språkets ställning och utveckling. I det följande kommer analysen också i möjligaste mån att utgå från de särskilda betingelser som kan sägas prägla det svenska språkområdet. I och med internationaliseringen och det faktum att engelskan blivit allt viktigare som arbets- och kulturspråk har de språkpolitiska fråge- ställningarna även fått en ny betydelse. talar man ibland om risken för domänförluster på olika specialområden där engelskan kommit att bli dominerande. Översättningar, och särskilt översätt- ningar av facklitteratur, är ur denna synvinkel avgörande för att svenska språket även i fortsättningen ska kunna utvecklas och användas på alla områden i samhället. Vidare ställs det litterära systemet och bokmarknaden i inför nya utmaningar i och med den tekniska utvecklingen och möjligheten för allt större grupper att ta del av information och litteratur på engelska. Sammanfattningsvis kan det sägas att vi, med utgångspunkt i våra direktiv, anlagt ett systemperspektiv på de frågor vi är satta att behandla. Naturligtvis har vi inom ramen för denna utredning inte kunnat kartlägga och bedöma alla frågor i detalj. I stället har vi valt att i stor utsträckning sammanställa och analysera redan tillgänglig kunskap i relation till vad som är känt om framför allt teknik- utvecklingen. I detta arbete har det varit av särskild vikt att bedöma hur tendenser inom vissa delar av systemet kan förväntas påverka andra och hur de statliga insatserna bör förhålla sig till utvecklingen. Enligt direktiven ska kommittén samråda med , , , , , Kungl. , folkbildningsorganisationer och andra berörda myndigheter och institutioner. Kommittén ska också inhämta information från företrädare för bokbranschen och intresseorganisationer på litteraturområdet. Kommittén har under arbetets gång haft återkommande kontakter med de nämnda myndigheterna och institutionerna. Vidare har vi samrått med (U 2011:09), , centrumbildningar på ordområdet och Gruppen för läsning av facklitteratur i skolan (GLÄFS). Utred- ningen har även samrått med företrädare på lokal och regional nivå. Bland annat har besök gjorts i , Västra Götalands- regionen och i . Därutöver har Kommuner och Landsting konsulterats i olika frågor. har kontakter tagits med ett stort antal organisationer, företag och enskilda personer inom litteratur- och tidskriftsområdet. Ett antal större möten till vilka representanter från olika områden bjudits in har anordnats på teman som läsfrämjande, förlagsverksamhet, upphovsmännens villkor, inter- nationellt utbyte, digitalisering och e-böcker, bokhandelns situa- tion och antikvariatsbranschen. Utöver detta har samtal även förts med intresseorganisationer som , , , Nordiska oberoende förlags förening, Föreningen , De litterära sällskapens samarbetsnämnd (DELS), , och . Utredningen har gjort en utlandsresa, till . I och fördes samtal med företrädare för myndigheter, bibliotek, bokförlag, bokhandlar och författarkollektivet. Vidare har samtal förts med företrädare för utländska myndigheter från flera andra länder, bl.a. norska . För att skapa ett bättre underlag för analysen har kommittén tagit fram en större forskninsgantologi i samarbete med medie- forskningsinstitutet och professor . Antologin marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10) innehåller bidrag från ett tjugotal forskare inom olika discipliner och publicerades . Vidare har SCB i två omgångar fått i uppdrag att ta fram statistiska uppgifter för kommitténs räkning, dels om upphovsmännens villkor och dels om bokhandeln. Kommittén har anlitat ekonomen för att analysera utvecklingen i bokhandelsledet (se bilaga 5 och 6) och överbiblio- tekarie har för utredningens räkning beskrivit arbetet med e-resurser vid forskningsbiblioteken (se bilaga 8). Två mindre egna enkätundersökningar har genomförts. Dels har frågor om läsning och litteraturpolitik skickats till kulturråden vid de svenska utlandsmyndigheterna och dels har en enkätundersök- ning ställd till läns- och regionbiblioteken genomförts (se bilaga 7). Vidare har utredningen biståtts i analysen av läsfrämjandeprojekt utomlands av departementsrådet . Kommitténs uppdrag innefattar flera olika delområden och ett antal mer preciserade frågeställningar. Generellt kan sägas att upp- draget är att, utifrån en beskrivning av utvecklingen på respektive område och en analys av de insatser som staten gör, dra slutsatser om behovet av förändringar av den förda politiken. Uppdraget leder till frågor av följande slag: Har förutsätt- ningarna för de statliga insatserna förändrats? Har avsikterna med tidigare reformer realiserats, dvs. har de varit effektiva? Har nya aktörer eller områden dykt upp som inte träffas av befintliga insatser? För att kunna svara på denna typ av frågor krävs dels en genomgång av den förda politiken och dels en analys av utveck- lingen i samhället vad gäller läsande, bokutgivningen, upphovs- männens villkor osv. Mot denna bakgrund är betänkandet indelat i fem tematiska block som vart och ett behandlar en del i vårt uppdrag.