sou · GZB360 · 2012-01-01 00:00:00 — Svenska bedriver man så många projekt (3 000–4 000 per projektperiod) att bevakning behövs av den egna verksamheten. För detta har man skapat fem temagrupper i samarbete med forskare på olika lärosäten som ska samla in kunskap från projekten och sprida den vidare. Dessutom finns processtöd till temagrupperna för att detta ska fungera bra. Försäkring bedriver omvärldsbevakning på uppdrag av parterna. Från uttrycktes tveksamhet till en alltför bred nyhetsbevakning eftersom den då skulle kunna riskera att bli för tunn och ointressant. Bland forskarna menade de flesta att nyhetsbevakning redan bedrivs av dem själva inom sina respektive fält. De uppgav att de håller sig uppdaterade genom Internet, till exempel PubMed, men även genom konferenser, nyhetsbrev, nätverk, handledning av doktorander bedömningar av forskningsprojekt och artiklar. Däremot bedömdes det som en viktig funktion för det övriga samhället, såväl praktiker som politiker. En av kommentarerna löd: Så det är framför allt för regeringens del som det här skulle vara viktigt, inte för forskarna. Den forskare som inte själv håller koll är snabbt ute ur branschen. Medan de flesta var positiva till samordning av bevakning och förmedling av strategiska områden gick ett par forskare ett steg längre och pekade på vikten av kompetenta mottagare: Det krävs också folk på departementsnivå som kan ta till sig kunskapen och föra den vidare. Flera betonade också vikten av långsiktig nyhetsbevakning. De arbets- och miljömedicinska klinikerna har försökt bygga nationella nätverk men upplever en osäker situation pga. den tillfälliga finansieringen. Forskare med närmare anknytning till forskningens praktiska tillämpning verkade mer positiva till nyhetsbevakning. En av dessa sa: Ett skulle ha till uppgift att systematiskt gå igenom vetenskaplig litteratur och även ha en överblick över grå litteratur och hemsidor för att sedan förmedla detta under olika rubriker. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare skulle vara mycket värdefullt, inte minst för oss som arbetar i gränslandet mellan forskning och utveckling av verksamheter och som lämnar förslag på åtgärder till företagshälsovård och skyddsombud eller håller utbildningar i de här frågorna. 3.3Upprätta och underhålla publikationsdatabaser över svensk arbetsmiljöforskning Representanterna som intervjuades var samtliga positiva till sådana databaser. Arbetsgivar- och branschorganisationerna var inte emot publikationsdatabaser men påpekade att om sådan skall drivas av en framtida kunskapsaktör så bör organiseringen vara flexibel och kostnadseffektiv. Teknikföretagen menade att de borde upprättas i nära samarbete med biblioteken för att undvika dubbelarbete. Statliga myndigheter och departement Statliga myndigheter och departement var något tveksamma till denna punkt eftersom sådan service redan tillhandahålls genom Internet och bibliotek. Med undantag av Arbetsmiljöhögskolan (se nedan i avsnitt 3.6.) var de intervjuade svagt positiva till förslaget men ansåg inte att det är ett högprioriterat område. Forskningsfinansiärerna var positiva till att ha databaser och register samlade på ett ställe men inga starka åsikter om detaljerna. FAS menade att det vore viktigt om en framtida aktör kunde bidra till Resultat från intervjuer med forskare och avnämare att det blir enklare för forskare och andra att få tillgång till publikationsdatabaser. Bland forskarna fanns såväl negativa som positiva åsikter. De som var negativa menade att bra forskning går att hitta på Internet genom söktjänster som PubMed och eller Google. Vissa menade att det i så fall vore bättre att använda och utveckla de aktörer som redan finns i , exempelvis Nationella Datatjänst (SND), sammanställningar som görs av de arbets- och miljömedicinska klinikerna, Arbline och . Ytterligare andra ifrågasatte varför just arbetsmiljöforskningen skulle särbehandlas. De forskare som var positiva till förslaget menade framför allt att en sådan databas skulle vara till nytta för praktiker, till exempel företagshälsovården, och vikten av att ha både publicerad och opublicerad, s.k. grå litteratur, samlat på ett ställe. Flera framhöll att en sökmotor som omfattar flera databaser skulle underlätta sökningar och att en nationell aktör skulle lösa den osäkra situation som råder då varken Arbline eller de arbets- och miljömedicinska klinikerna har stabil framtida finansiering. Så här uttryckte sig en av forskarna: Det är inte den mest högprioriterade uppgiften. Det mesta som publiceras och är av något värde ligger på nätet. Däremot skulle det kanske vara på plats att tillhandahålla någon form av sökhjälp, till exempel för företagshälsovården och skyddsombuden så att de kan få hjälp att hitta rätt. Som forskare har man tillgång till kommersiella tjänster som universitetsbiblioteken köper in, till exempel Web of Science, PubMed och , men det är dyrt att prenumerera på dem. Google används ju också allt mer. För gemene man är det den viktigaste källan. Men där kan det vara svårt att avgöra vad som är seriös kunskap och vad som är mindre seriöst. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare 3.4Upprätta och underhålla register över svenska forskargrupper inom arbetsmiljöområdet De intervjuade fackliga representanterna var för ett sådant register, vilket skulle underlätta kontakter med forskare inom ett specifikt område vid behov. Arbetsgivar- och branschorganisationerna såg ett värde i en översikt av forskargrupper men återigen med förbehållet att det borde ske på ett flexibelt och kostnadseffektivt sätt. I en sammanfattande PM som överlämnades till från Teknikföretagen står följande: Vi har svårt att överblicka vem som gör vad inom området, även om vissa kontaktnät naturligtvis finns. Via har vi bl. a. försökt få en bild av var kurser och forskning kring arbetsmiljö och arbetsvetenskap bedrivs och vad de/den innehåller, men det har varit svåröverblickbart. Statliga myndigheter och departement De myndigheter och departement som intervjuades var positiva till en systematisk överblick över svenska forskargrupper men tveksamma till genomförbarheten eftersom forskare ofta är verksamma inom flera olika forskningsfält och dessutom tenderar att röra på sig mellan olika forskningsmiljöer. En myndighet föreslog att den framtida kunskapsaktören skulle kunna hjälpa forskare och andra att hitta sådan information och även initiera forskningssamarbeten mellan forskare och mellan forskare och praktiker. De flesta informations- och utbildningsaktörer såg detta som något angeläget. En av de intervjuade efterlyste även ett kalendarium där journalister och andra kan följa vad som händer i forskarvärlden, t.ex. konferenser. En annan föreslog att ett urval av de bästa Resultat från intervjuer med forskare och avnämare forskningsprojekten skulle kunna presenteras på kunskapsaktörens hemsida med möjlighet att gå in på de olika medverkande för att se vilken profil de har. En tredje aktör efterlyste en samlad bild av forskarna eftersom man upplevde svårigheter att bli insläppta i forskarnas egna nätverk och föreningar. för Vidareutbildning inom Arbetsmiljöområdet () menade att denna punkt skulle vara till stor hjälp i deras arbete. Antalet svenska kursdeltagare och NIVA-kurser organiserade i har sjunkit stort sedan ALI:s nedläggning, vilket enligt delvis kan förklaras med att deras svenska intressentregister med 7 000 svenska namn sedan ALI:s nedläggning inte längre uppdateras. Arbetsmiljöhögskolan, vars arbete med uppdragsutbildning genererar automatiskt kunskap om aktiva forskargrupper, uttryckte tveksamhet till behovet av ett register eftersom det anser att det är relativt lätt att ta reda på vilka forskare som håller på med vad genom Internet. Forskningsfinansiärerna var positiva till att en samlande punkt för databaser och register. FAS och har egna intressentregister som kanske skulle kunna användas tillsammans med de uppgifter som finns hos Försäkring. En av de intervjuade nämnde ett samarbete mellan forskningsfinansiärerna vid man forskning.nu där funktionen expertsvar för journalister ska möjliggöra kontakter med forskare inom ett speciellt ämne. Problemet med denna funktion, enligt personen, är att den inte har en tillräckligt stark identitet och därför inte används i den utsträckning som vore möjlig. Forskarna var nästan genomgående positiva. En av dem sa: Det skulle vara väldigt bra att ha en sådan förteckning. Inom forskarvärlden är vi visserligen en ganska liten familj, men alla känner inte varann och dessutom finns det forskare inom områden som gränsar till arbetsmiljön som det kan vara bra att känna till. Ett sådant register skulle också vara bra för folk utanför forskarvärlden som journalister, myndigheter, fackliga organisationer, arbetsgivarorganisationer och de som jobbar inom företagshälsovården. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Enligt en medlem av det FAS-finansierade nätverket för forskning om företagshälsovård är ett nationellt register under uppbyggnad men nätverket oroar sig för framtiden då anslaget tar slut. Några ansåg att en internetportal vore bra som samlar de register som finns. Där skulle svenska forskargrupper kunna presenteras med länkar till deras hemsidor, något som framför allt skulle vara av nytta för avnämarna och utländska intressenter. Andra menade att det borde finnas en informationstjänst som kan besvara de förfrågningar som tidigare gick till och som framför allt skickas till och de arbets- och miljömedicinska klinikerna. Forskare som var tveksamma till förslaget menade att det skulle kräva mycket arbete att sköta ett sådant register och att det även kan vara komplicerat, vilket erfarenheter från visade då ett register över svenska arbetslivsforskare upprättades nedläggningen. Andra menade att forskare inom respektive forskningsfält känner till sina kollegor och i andra fall relativt lätt kan ta reda på det genom Internet, till exempel via . 3.5Tillhandahålla webbportal/länksamling med svenska aktörer på arbetsmiljöområdet Detta framhölls av de fackliga organisationerna som bra och nödvändigt. De intervjuade var positiva till en webbportal men bara om den är av så hög kvalitet att den kan bidra med något utöver den information som finns att tillgå på de portaler som redan finns. Flera påpekade att de webbsidor som finns inte används i någon stor utsträckning pga. alltför snäv inriktning och otillräcklig kvalitet. påpekade att en sökportal, där man genom länkar kan söka informationen själv, kan vara bättre än en innehållsportal. En sådan skulle även vara enklare att administrera. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Statliga myndigheter och departement De myndigheter och departement som intervjuades var positiva. Från Företagshälsovårdsdelegationen framhölls att deras hemsida är välbesökt och att många ringer, vilket tyder på att behovet finns. De intervjuade informations- och utbildningsaktörerna har i allmänhet egna portaler eller hemsidor och var i varierande grad positiva till förslaget. Alla pekade på vikten av att portalen uppnår och lyckas hålla mycket hög kvalitet. Arbetslivsjournalisterna menade att synergieffekter skulle vara möjliga genom samarbete med och utbyggnad av , som är finansierad av ett antal myndigheter. Metodicum såg behovet av en övergripande portal av hög klass men menade att det kan vara svårt att hålla en sådan uppdaterad. Några föreslog att webbverksamheten skulle kunna läggas ut på entreprenad till en professionell firma. Ett annat förslag var att överlåta ansvaret till användarna genom att låta intresserade personer lägga upp sin forskning eller forskningsbehov på webben för att på så sätt skapa kontakter med andra forskare och användare. Även forskningsfinansiärerna var positiva till förslaget. Den intervjuade personen från FAS framförde vikten av att underlätta för den som söker information genom att noga välja ut länkar och tillhandahålla en sökmotor: Det tror jag är en bra funktion för en aktör. Länka och koppla vidare, men risken är att den blir en passiv anslagstavla med en lång lista av länkar, så det är viktigt att fånga upp och se vad som är relevant i olika sammanhang. Jag trior att alla i den här branschen lider av, om inte drunkningsdöd så i alla fall snorklingssyndrom. Man mäktar inte med. () Ska man ha en webbportal måste man även ha en enklare sökmotor för oftast om man följer en länk så kommer man till en ny hemsida och så måste man söka där. Jag tror även att de är bra att ha en slags anslagstavla som ger överblick, där man kan se vad som är på gång. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare I stort sett alla de intervjuade forskarna såg en webbportal som en naturlig del av den nya aktörens ansvarsområden där nyhetsbevakning, register, länksamling och annat presenteras för allmänheten: Det saknas och det vore jättebra om det fanns. Det vore utmärkt att ha en övergripande webbportal med sammanställningar av forskningsenheter, forskare och forskningsprojekt, men också utbildningsenheter och kurser, liksom konsulter och andra aktörer, så att man kan hitta allt på samma ställe. Flera initiativ finns redan, till exempel de arbets- och miljömedicinska klinikernas hemsida och samarbetet kring företagshälsovårdsforskning, men situationen för dessa är osäker pga. tidsbegränsad finansiering. Flera påpekade vikten av kvalitetsgranskning och att en ny portal borde vara bättre och annorlunda än alla de portaler som redan existerar. Några föreslog att ansvaret för webbinnehållet skulle decentraliseras till olika högskoleinstitutioner som skulle utses som nationell expertresurs inom olika områden. Den mest tveksamme forskaren menade att de portaler som redan existerar, bland andra , fungerar bra både för forskare, media och andra brukare. 3.6Erbjuda biblioteksservice på arbetsmiljöområdet Alla de fackliga organisationer som intervjuades var positiva till biblioteksservice, helst av den typ som fanns på . LO menade att många av deras medlemmar inte klarar av att hitta informationen via Internet och att det slags biblioteksfunktion som fanns på , med en lättillgänglig samling samt kunnig och hjälpsam personal, borde finnas i den nya organisationen. Organisationerna som kontaktades var i allmänhet tveksamma till behovet av biblioteksservice. menade att forskare söker sin egen information och att ett särskilt bibliotek skulle vara Resultat från intervjuer med forskare och avnämare För egen del menade att de varken har kunskap, tid eller resurser att söka information från bibliotek och att organisationens främsta intresse är tillämpningen av forskningen. SKL saknar och hade tidigare ett eget bibliotek, vilket även det är nedlagt. I intervjun med sades följande: Det är väl frågan om man ska ha det hos sig. Det finns ju universitetsbiblioteken och det finns ju många sätt att sammanlänka bibliotek. Även från Teknikföretagens sida saknades behovet av en särskild biblioteksservice: Vi får tyvärr erkänna att vi i begränsad omfattning använder den biblioteksservice som redan finns, bl. a. via universiteten och det gäller även bibliotek, som ligger på Universitets bibliotek Statliga myndigheter och departement Myndigheterna och departementet var tveksamma till denna punkt. menade att ett särskilt bibliotek inte behövdes eftersom man kan söka på Internet och uppsöka vanliga bibliotek, särskilt i ljuset av att få specialområden har ett eget bibliotek De intervjuade aktörerna hade delade meningar om denna punkt. Arbetslivsjournalisterna menade att de saknar den hjälp och de kontakter de fick genom . Arbetsmiljöhögskolan, som tillsammans med FALF) numera organiserar Arbline, menar att det inte behövs ett bibliotek eftersom det redan har återuppstått, om än i annorlunda skepnad. Databasen har förts över till bibliotek på och finns tillgänglig i samarbete med Libris som en nationell resurs på . För att kunna låna böcker krävs emellertid medlemskap i . har fortfarande en del av ALI-bibliotekets monografier, medan delar av litteraturen körts till . Strategiska medel har skjutits till från att köpa in ny litteratur och finansiera Resultat från intervjuer med forskare och avnämare delar av en bibliotekarietjänst. Nyinköpt litteratur består till största möjliga del av e-böcker och en viktig del av databasen består av s.k. grått material, dvs. opublicerad litteratur som examensarbeten och rapporter. Bland de tillfrågade forskningsfinansiärerna rådde delade meningar om ett arbetsmiljöbibliotek. såg en möjlighet att kunna sprida de egna rapporterna genom ett sådant. På uttrycktes tveksamhet då man inte upplevt att någon saknar . Från FAS föreslogs att ett existerande bibliotek kunde utses till att vara ansvarsbibliotek för arbetsmiljöfrågor, till exempel ett universitetsbibliotek, med uppgift att främja en positiv utveckling för bibliotek och IT-stöd: Bibliotek är ju ett ganska gammaldags begrepp. Informationen flyter ju omkring överallt. Att ha en infrastruktur när det gäller IT, var det finns böcker, tidskrifter och hur man kommer åt dom. Däremot att ansvara för det själv kanske blir svårt. Inte ens vi har ju ett bibliotek, man hinner inte riktigt. I denna fråga skiljde sig forskarnas åsikter åt. Några enstaka menade att det inte är nödvändigt eftersom universitetsbiblioteken och Arbline fungerar väl: Det känns mindre angeläget. Det mest digitaliseras och finns tillgängligt på webben. Sitter man på universitet har man tillgång till nästan alla vetenskapliga tidskrifter i elektronisk form. Allt som kommer från universiteten egenpubliceras också där och kan hämtas gratis. Så det här sköter sig delvis av sig själv. Några tyckte att ett stort arbetslivsbibliotek liknande det som fanns på borde inrättas med såväl publikationer som den opublicerade grå litteraturen: Det vore suveränt om ett skulle kunna ha denna service, speciellt för högskolor och mindre universitet som inte har råd med PubMed eller liknande databaser. Dessutom finns ett stort antal rapporter från universiteten som aldrig kommer ut där, men som det vore bra att hålla koll på, framför allt för praktikerna. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Majoriteten av de tillfrågade menade emellertid att en begränsad biblioteksresurs borde skapas, även om delade meningar rådde om hur den skulle begränsas. Flera menade att en fysisk lokal för inte var nödvändig men att en sökmotor eller virtuellt webb-bibliotek skulle vara användbart. Någon efterlyste tillgång till sådana tidskrifter som inte finns på biblioteken. En annan efterlyste tillgång till standarder, vilket är komplicerat och dyrt. Flera nämnde vikten av kunnig personal som skulle kunna ge vägledning eller beställa den litteratur som behövs, eventuellt genom en telefontjänst on demand. 3.7Samordna/bevaka nationella register/databaser med relation till arbetsmiljön De fackliga organisationerna menade att det vore bra att samla länkar till register och databaser på ett ställe. De organisationer som tillfrågades menade att en sådan funktion skulle vara av nytta om den fanns samlad på ett ställe av en opartisk organisation som förmedlar information om var kunskap och resurser finns. håller på att bygga en egen databas: . Den bygger på data från årliga telefonintervjuer med 5 000 svenskar som genomförts med frågor om hälsa, arbete och företagshälsovård. har en databas med goda exempel på arbetsmiljöarbete. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Statliga myndigheter och departement Myndigheterna och departementet tyckte att denna funktion låg på gränsen till det nödvändiga för en ny aktör. Informations- och utbildningsaktörerna uttryckte sig inte direkt negativt om en denna punkt men ansåg inte heller att det är ett högprioriterat område. Arbetsmiljöhögskolan har fått ett uppdrag genom företagshälsovårdsdelegationen satt bygga upp en casedatabas där praktiker ska kunna bygga case för företagshälsovårdsutbildningar. Syftet med den är att skapa en pedagogisk databas som läggs i anslutning till Arbline. Forskningsfinansiärerna var positiva till ökad överblick över vilka register som finns och hur de kan användas. Både FAS och har intresse och ansvar för att sådana finns inom arbetsmiljöområdet. Försäkring skiljer sig från de andra finansiärerna genom sin arbetskadedatabas som ofta används den forskning som de finansierar. FAS påpekade att det skulle vara intressant att tillhandahålla policyrelevant, evidensbaserad kunskap liknande den verksamhet som bedrivs av (): Då handlar det ju () om att utveckla metoder för mätanalyser och ge stöd till systematiska översikter och kartläggningar . Att ha databaser och register samlade på ett ställe. () Mycket går ju åt två spår. Det ena spåret handlar om att nyttiggöra forskning. Den förra modellen handlade mer om att komma ut i kapillärerna, till skyddsombuden. Spåret nu verkar mer gå åt hur ska politiken kunna använda kunskapen och fatta kloka beslut. Båda delarna är ju viktiga men inte bara databaser utan att göra kunskapsöversikter. Resultat från intervjuer med forskare och avnämare Nästan alla forskare var positiva till denna samordning utom ett par som menade att funktionen redan finns och fungerar väl genom och Nationella Datatjänst (SND) i : Detta finns redan i viss mån på och om det ska byggas ut bör det ligga där. Vi har bra databaser men de används inte av forskarna. Det ser jag som det stora problemet. Det finns bra databaser här på SND i , de arkiverar och bjuder tjänstvilligt ut av allt som finns. Jag ser ingen anledning till att just arbetsmiljön ska ha en speciell funktion för detta. Några föreslog att aktören skulle kunna göra olika databaser tillgängliga på organisationens webbportal. Flera tyckte att aktören skulle kunna gå ytterligare ett steg genom att även kvalitetsgranska registren, agera som påtryckare och identifiera behov. Någon menade att organisationen borde förbättra indikatorerna i de offentliga register och undersökningar för att få en mer detaljerad bild av vad som händer i svenskt arbetsliv: Den offentliga statistiken har ett fåtal indikatorer, till exempel sjuktal och antal anmälda arbetsskador. Dessa kan fördjupas betydligt. Om man tittar på EU:s arbetsmiljöbarometrar så utvecklas arbetsmiljö inte på ett bra sätt, i synnerhet inte för kvinnor. Men enligt den svenska statistiken ser man inte motsvarande sak. Troligen mäter man inte samma sak. För att samhället ska veta var man ska sätta in sina insatser måste vi ha en gemensam bild av hur verkligheten ser ut. detta är inte främst ett behov för forskningen, utan för prioriteringen av samhällets insatser. 3.8Genomföra återkommande nationella arbetsmiljöundersökningar Från fackligt håll framhölls vikten av en avgränsning mellan roll som tillsynsmyndighet och den nya organisationens roll att ge service till forskare och kunskapsuppbyggnad. TCO och LO menade därför att denna uppgift även fortsättningsvis borde ligga på men att en eventuell ny kunskapsaktör skulle kunna samarbeta med och för att utveckla och vårda den nationella Resultat från intervjuer med forskare och avnämare LO föreslog vidare att den nya aktören skulle kunna bidra med en mer samordnad statistikbehandling ab och . De tillfrågade organisationerna var tveksamma till att överlämna ansvaret från /SCB utom som menade att de olika aktörerna skulle kunna samarbeta. och Byggindustrier påpekade att det största problemet är den sjunkande svarsfrekvensen, vilken ifrågasätter undersökningens relevans. Statliga myndigheter och departement Myndigheterna och departementet var negativa till att denna funktion skulle föras över från eller delas. Departementet menade att arbetet måste utvecklas och göras bättre men att bör ha det ansvaret. menade att om de skulle förlora den uppgiften skulle det skicka fel signaler till omvärlden – att regeringen medvetet försökte försvaga verkets position. Dessutom utgör statistiken en stomme i det analysarbete som nu försöker bygga upp och utöka.