sou · H0B359 · 2012-09-11 00:00:00 — En nyhetskanal borde enligt redovisningen av produktionskostnader vara en förhållandevis dyr kanal att producera. Kostnader för andra nya kanaler torde inte uppgå till . SR sänder radiokanalerna P1, SR Minnen, P2 Klassiskt, SR Sisuradio, P3 , P4 Radioapans knattekanal, SR Världen och DAB Event via dagens digitala sändningar i marknät. UR sänder i SR Minnen. Vi föreslår att SR:s och UR:s medelstilldelning höjs under nästa tillståndsperiod som kompensation för ökade distributionskost- nader för digitala sändningar och ökade kostnader för program- produktion. Medelstilldelningen bör knytas till de krav som ställs på nätets täckningsgrad. För att möjliggöra en höjning av medelstilldelningen bör SR och UR i ett underlag till , vilket t.ex. kan lämnas i samband med remissvaren på detta betänkande, precisera de extra kostnader som uppstår för distribution och programproduktion under nästa tillståndsperiod (se även avsnitt 7.2.2). Av detta under- lag bör framgå i vilken takt SR och UR anser att näten ska byggas ut för att nå 95 procents befolkningstäckning vid slutet av till- ståndsperioden och hur många kanaler bolagen skulle vilja sända. I de övergripande synpunkterna på Myndigheten för radio och tv:s strategi för tillståndsgivningen framkom att det krävs en sam- ordning mellan utbyggnaden för kommersiella programbolag och SR. Vi anser att våra förslag att tilldela SR ett frekvenslager i 174– , att SR:s tillstånd förenas med krav på 95 procents befolk- ningstäckning och att medelstilldelningen till SR och UR höjs under nästa tillståndsperiod ger SR förutsättningar att agera som en motor för digitalradioutbyggnaden. Detta ger de kommersiella program- bolag som sökt och tilldelats tillstånd incitament att i samverkan med SR bygga ut digitalradio i . De kommersiella programbolagen har tidigare framfört att de koncessionsavgifter man betalar för sina FM-sändningar har gjort att lönsamheten i branschen varit låg. Regeringen har beslutat om en nivåsänkning av koncessions- avgifterna för analoga kommersiella tillstånd utfärdade före med , vilket innebär en sänkning med . Tillstånden går ut . gäller nya regler för tillståndsgivning av analog kommersiell radio. Tillstånd ska fördelas genom ett slutet anbuds- förfarande och sändningsavgiften ska anges till ett engångsbelopp för hela tillståndsperioden. För att stimulera en utbyggnad av digitalradio från de kom- mersiella programbolag som sänder i FM skulle en ytterligare sänkning av dagens koncessionsavgifter () kunna övervägas. 11.10 En översyn av marknadsutvecklingen Förslag: En översyn av marknadsutvecklingen i och internationellt görs i samband med den halvtidsöversyn som föreslås i kapitel 4. En samlad bedömning ska då visa om det går att besluta om ett släckningsdatum för SR:s och de kom- mersiella programbolagens FM-sändningar. Om en övergång till digitalradio ska ske i måste fatta beslut om en nedsläckning av SR:s och de kommersiella programbolagens FM-sändningar. Att driva två parallella infrastrukturer är långsiktigt varken samhällsekonomiskt försvarbart eller frekvenseffektivt. Det ger inte heller privata aktörer incitament att investera i ny teknik. Det är dock för tidigt att fatta ett sådant beslut. och har upprättat kriterier som om de uppfylls leder till att de aktuella FM-sändningarna släcks ned . då regeringen i dessa länder fastslog kriterier som om de uppfylls leder till en släckning fanns det redan utbyggda digitalradionät för såväl public service-bolag som kom- mersiella bolag. I sänder SR ett utbud av digitalradiokanaler i ett nät som täcker av befolkningen och för de kom- mersiella bolagen finns inga reguljära sändningar och inga nät utbyggda . Vi anser därför att inte befinner sig i en situation där det är aktuellt att sätta ett släckningsdatum. Vi föreslår att en översyn av utvecklingen såväl inom som i övriga görs i samband med den halvtidsöversyn som föreslås i kapitel 4. Avsikten med denna översyn ska vara att granska hur marknaden har utvecklats och ta ställning till om det är aktuellt med en nedsläckning och en övergångsplan. En sådan översyn är en viktig vägledning inför nästa tillstånds- period i de analoga näten. De kommersiella programbolagens tillstånd att sända analog radio gäller till . Ett ställningstagande från riksdag och regering om en släckning av SR:s och de kommersiella programbolagens FM-sändningar skulle vara en viktig signal för många berörda parter. Program- bolagen kan göra bättre bedömningar av hur stora kostnader de får för parallella sändningar, konsumenter som köper en ny radio- mottagare riskerar inte att köpa en med fel teknik, tillverkare av utrustning vet vad som kommer att efterfrågas och kan styra sin utveckling och produktion, och biltillverkare vet vilken mottagar- utrustning som bör monteras i bilar. Ju längre det förekommer parallella sändningar desto högre blir kostnaderna för programbolagens utsändning. kan en övergång till digitalradio inte ske för snabbt med tanke på lyssnarna och framför allt på att en stor del av radiolyssnandet sker i bil. Vid översynen ska det göras en samlad bedömning av om det går att besluta om ett släckningsdatum för de aktuella FM-sändning- arna. I denna översyn bör ingå en utvärdering av om det finns ett programutbud som ger lyssnarna ett mervärde i form av ett större utbud och en större mångfald i förhållande till dagens FM-sänd- ningar, hur de kommersiella aktörerna agerat, hur många hushåll som köpt digitalradiomottagare inklusive mottagare i bilar och hur prisutvecklingen på och utbudet av radiomottagare ser ut. En viktig parameter för ett land av storlek är också utvecklingen i andra länder, t.ex. påverkas priser och utbud av radiomottagare av hur stor efterfrågan totalt är. Frekvensmässigt är det även intressant, vilket vi beskrivit tidigare, hur våra grannländer agerar. Om regeringen vid denna översyn bedömer att det går att bestämma ett släckningsdatum för de analoga sändningarna bör en övergångsplan tas fram. Om regeringen gör bedömningen att ett släckningsdatum och en plan för övergången inte kan beslutas bör en ny översyn av marknadsutvecklingen göras inom en treårs- period. När en övergångsplan läggs fram måste den innehålla krav på SR:s sändningar. SR:s digitalradiosändningar måste ha samma täck- ning och redundans som dagens FM-nät om riksdag och regering fortsatt anser att beredskapskraven ska läggas på detta nät och att alla medborgare ska kunna ta emot radio via marknätet på samma sätt som innan SR:s. Därför måste en övergångsplan innehålla planer för SR:s utbyggnad till 99,8 procents täckning och i vilken takt FM-kanalerna ska släckas ned. Vid ett beslut om ett släckningsdatum skulle en möjlighet att finansiera de extra kostnader som uppstår vid parallellsändningar från det att beslutet fattas fram till nedsläckningen vara att upprätta ett distributionskonto på samma sätt som gjordes vid övergången till digital-tv via marknät. Vid övergången till digital-tv i marknätet upprättades ett särskilt distributionskonto (prop. 2000/01:94) för att utjämna de ökade kostnaderna för parallellsändningar över en längre tidsperiod. Medel motsvarande kostnaderna för programföretagens analoga sändningar fördes från rundradiokontot till distributionskontot. fick SVT och UR medel motsvarande kostnaderna för både de analoga och digitala sändningarna från distributionskontot . Det underskott på distributions- kontot som därmed uppkom under uppbyggnadsskedet täcktes genom lån i . Efter det att tv-sändningarna i det analoga marknätet upphörde har betalningarna från rund- radiokontot till distributionskontot motsvarande kostnaderna för de analoga sändningarna fortsatt. Eftersom kostnaderna för digitala sändningar är lägre än för analoga kommer underskottet att vara återbetalt vid utgången av 2013. Distributionskontot kommer därmed att kunna avvecklas. kommer SVT och UR därmed återigen få medel för sina distributionskostnader från rundradiokontot. En liknande modell skulle kunna användas vid en övergång från FM till digitalradio. När det gäller radio skulle förmodligen parallell- sändningsperioden behöva vara längre, framför allt ur ett lyssnar- perspektiv eftersom det måste ske ett utbyte av ett stort antal radio- mottagare i såväl i hemmen som i bilar. Ett antal olika indikativa övergångs- och kostnadsscenarier har beskrivits i avsnitt 11.8. 11.10.1 Information till lyssnarna, detaljhandeln etc. Vid beslut om ett släckningsdatum är det viktigt att alla som berörs av övergången informeras på ett bra sätt. genomförde en lyckad digital-tv-övergång i marknätet och det finns erfarenheter att dra av hur detta genomfördes. Programbolagen har en viktig del i detta arbete men man kan även tänka sig att t.ex. Myndigheten för radio och tv kan spela en viktig roll i informationsarbetet. Det är inte bara lyssnarna som behöver information utan även t.ex. radio- handlare och biltillverkare. Förslag: Myndigheten för radio och tv och PTS ges i uppdrag att presentera en lösning för närradions fortsatta sändningar . Närradion berörs inte direkt av den aktuella tillståndsgivningen eftersom det rör sig om tillstånd för kommersiell digital radio men påverkas ändå indirekt. Mycket talar för att SR och de kommersiella programbolagen i tillståndsgivningen för kommersiell radio kommer att förorda tek- niken T-DAB+. System som T-DAB+ lämpar sig bäst för program- bolag som vill sända över större områden. För aktörer som sänder över begränsade geografiska områden som t.ex. närradion i lämpar sig T-DAB+ mindre bra. Samma problem finns i de länder som har infört T-DAB eller T-DAB+ och har lösts genom att motsvarigheten till närradio sänder vidare i FM tillsvidare. Det måste finnas en tillfredställande lösning för närradion innan beslut fattas om att släcka ned SR:s och de kommersiella program- bolagens FM-sändningar. Myndigheten för radio och tv och PTS bör därför ges i uppdrag att presentera en lösning för närradions fortsatta sändningar. Underlaget bör lämnas till regeringen . 11.11 Användning av rundradiospektrum Bedömning: Regeringen bör fatta ett övergripande beslut kring den nationella rundradiospektrumanvändningen. Regeringen har avsatt frekvensutrymme för digitalradio i frekvens- bandet 174–och Myndigheten för radio och tv har utlyst tillstånd för digital kommersiell radio i detta band med sista ansök- ningsdag . Vi föreslår att en utbyggnad av digitalradiosändningar bör göras i detta frekvensband. Vid beslutades att vid nästa konferens, som planeras äga rum 2015, allokera det s.k. 700-bandet till mobila tjänster. Om regeringen skulle vilja avsätta dessa frekvenser för mobila tjänster tas frekvensutrymme från dagens tv-sändningar i marknät. Om man fortsatt vill ha samma frekvensutrymme för tv-sändningar skulle en möjlighet kunna vara att flytta vissa sändningar till band III, 174–där frekvenser är avsatta till digitalradio. Detta skulle dock innebära att bandet inte alls skulle kunna användas till digitalradio. Möjligheten att planera en nationell mux för tv i detta band försvåras dock om våra grannländer och använder bandet för digitalradio. har fattat beslut om kriterier som om de uppfylls leder till att FM-sändningarna släcks ned 2017 eller 2019. däremot har avslutat sina digitalradiosändningar i 174–och strävar mot att använda banden för tv-distribution. Regeringen bör fatta ett övergripande beslut kring den nation- ella rundradiospektrumanvändningen. I detta övervägande bör vårt förslag om en digitalisering av radion i 174–ingå. Förslag: Den nya lagen om finansiering av radio och tv i allmän- hetens tjänst, med undantag för bestämmelserna om hur pre- liminära avgifter beräknas i 7 §, och övriga författningsändringar bör träda i kraft , då lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst ska upphöra att gälla. Den gamla lagen ska fortfarande gälla i fråga om skyldighet att betala radio- och tv-avgift för tiden före den nya lagens ikraftträdande. Efter det att Radiotjänst i avvecklats ska vad som anges i lagen om Radiotjänst i i stället avse Kammarkollegiet. Straffbestämmelserna som gäller den som underlåtit att fullgöra sin anmälningsskyldighet, lämnat ofull- ständiga eller oriktiga uppgifter i en anmälan eller lämnat oriktiga uppgifter vid fullgörandet av uppgiftsskyldighet bör däremot inte tillämpas efter ikraftträdandet av den nya lagen. Ärenden enligt den gamla lagen som inte ännu är avgjorda när Radiotjänst i avvecklas ska överlämnas till Kammarkollegiet. Med hänsyn till den tid som kan beräknas behövas för remissför- farande, fortsatt beredning inom och riksdags- behandling bör den nya lagen om finansiering av radio och tv i all- mänhetens tjänst och övriga författningsändringar kunna träda i kraft . Lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst bör upphävas. Den nya lagen, med undantag för bestämmelserna om hur preliminära avgifter beräknas i 7 §, och övriga författningsändringar ska tillämpas fullt ut efter ikraftträdandet. För beskatt- ningsåren 2014 och 2015 ska preliminära avgifter enligt övergångs- bestämmelserna beräknas till ett belopp som motsvarar av de sammanlagda beskattningsbara förvärvsinkomster som enligt beslut om slutlig skatt enligt 56 kap. 2 § skatteför- farandelagen (2011:1244) fastställts och begränsats enligt bestäm- melserna i 4 §. Beräkningen ska bara göras för de som enligt 2 § anses som avgiftsskyldiga. Enligt övergångsbestämmelserna ska vidare, i enlighet med all- männa principer, den gamla lagen tillämpas i fråga om skyldighet att betala radio- och tv-avgift för tiden före den nya lagens ikraftträdande. Efter det att Radiotjänst i () avvecklats ska vad som anges i lagen om RIKAB i stället avse Kammarkollegiet. I enlighet med legalitetsprincipen bör straffbestämmelserna som gäller den som underlåtit att fullgöra sin anmälningsskyldighet, lämnat ofull- ständiga eller oriktiga uppgifter i en anmälan, eller lämnat oriktiga uppgifter vid fullgörandet av uppgiftsskyldighet i 22 § i den gamla lagen inte tillämpas efter ikraftträdandet av den nya lagen. Den ändrade lagstiftningen ger inte uttryck för en ändrad inställning till gärningarnas straffbarhet. Det kan emellertid inte anses vara fråga om gärningar som varit straffbelagda på grund av då rådande särskilda förhållanden. Det finns därför inte förutsätt- ningar, enligt 5 § lagen (1964:163) om införande av , att fortsättningsvis tillämpa bestämmelserna. kommer det att finnas parallella system för finansiering och uppbörd av avgifter för radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst och verksamhet som är direkt anknuten till den. För radio- och tv-avgift som avser tiden fram till den nya lagens ikraftträdande kommer äldre bestämmelser att tillämpas. Beträffande tillämpningen av bestämmelserna om beslut om avgiftsskyldighet m.m. och när avgiftsskyldigheten upphör i 9–11 §§ har följande uppgifter inhämtats från RIKAB. Något formellt beslut om avgiftsskyldighet fattas inte före det att faktura utfärdas. I stället formuleras beslut direkt i text i fakturan. Någon avgiftsskyldighet enligt äldre bestämmelser kommer inte att löpa efter den nya lagens ikraftträdande. Den period som anges i fakturor som utfärdas ska således endast avse tid fram till den nya lagens ikraftträdande. Ärenden enligt den gamla lagen som inte ännu är avgjorda när RIKAB avvecklas ska överlämnas till Kammarkollegiet. Äldre bestäm- melser om omprövning och överklagande kommer fortsatt att gälla för beslut om avgiftsskyldighet och om påförande av avgifter som hänför sig till tiden före den nya lagens ikraftträdande. Någon bortre tidgräns för omprövning föreskrivs inte i bestämmelserna i 15 §. Enligt uppgift från RIKAB gäller merparten av omprövningar ärenden i samband med registrering av en ny radio- och tv-avgift, i samband med att hushållet får sin första faktura. På årsbasis börjar omkring 220 000 nya hushåll betala avgift. fattar RIKAB cirka 15 000 omprövningsbeslut där avgiftsskyldig- heten för hushållet vidhålls. RIKAB uppskattar att av de som får ett omprövningssbeslut överklagar beslutet. överlämnas omkring 150 ärenden till förvaltningsrätten för pröv- ning. fanns ungefär 20 ärenden hos förvaltningsrätten som inte var avgjorda. Normalt avgör domstolen ärendena inom en månad. Äldre bestämmelser om bevakning och eftergift av fordringar kommer fortsatt att gälla beträffande radio- och tv-avgifter enligt den gamla lagen. Enligt uppgift från upp- gick fordringarna till . Av beloppet avsåg obetald radio- och tv-avgift och resterande del av påförda avgifter. 13 Konsekvenser av förslagen I det här kapitlet redogör vi för de konsekvenser av förslagen som anges i kommittéförordningen (1998:1474). Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäk- terna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäkts- minskningar för staten, kommuner eller landsting, ska kommittén föreslå en finansiering (14 §). Om förslagen har betydelse för den kommunala självstyrelsen, ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, kon- kurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större före- tags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjlig- heterna att nå de integrationspolitiska målen (15 §). Om betänkandet innehåller förslag till nya eller ändrade regler, ska förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet (15 a §). Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 13.1SR, SVT och UR Förslaget att samtliga programföretag bör erbjuda ett visst utbud på det nationella minoritetsspråket jiddisch och andra minoritets- språk (kapitel 4) kan innebära en viss kostnadsökning för framför allt SVT, som inte har någon verksamhet på jiddisch och andra minoritetsspråk. SVT:s merkostnader för tillgänglighetstjänsterna (kapitel 5) uppgår, enligt vår bedömning, vid inledningen av kommande sänd- ningstillståndsperiod till högst . Kostnaderna vid utgången av nästa tillståndsperiod är svåra att uppskatta eftersom det är programföretagen själva som närmare avgör omfattningen av respektive tjänst inom ramen för de övergripande krav som regeringen beslutar om. Vår bedömning är dock att kostnaderna vid utgången av nästa tillståndsperiod kan komma att uppgå till . Om SVT ska bekosta den infrastrukturella investeringen av ett system för taligenkänd textning uppgår kostnaderna för det, enligt SVT:s beräkningar, till fördelat . De ökade kraven på programföretagens public service-redovisningar (kapitel 10) bedömer vi kommer att öka kostnaderna för program- företagen något, om än marginellt, bl.a. för anlitandet av extern expertis. Ovanstående kostnadsökningar anser vi bör kunna rymmas inom programföretagens nuvarande ekonomiska ramar, vilka enligt vårt förslag i kapitel 7 ska räknas upp . I kapitel 11 föreslår vi att medelstilldelningen till SR och UR höjs under nästa tillståndsperiod som kompensation för ökade kostnader för distribution och programproduktion i samband med digitalradioutbyggnaden. Förslaget om en ny finansierings- och uppbördsmodell (kapitel 6), slutligen, kommer att minska kostnaderna för programföretagen med eftersom de inte kommer att behöva finansiera verksamheten vid dotterbolaget . Vi före- slår att programföretagens medelstilldelning minskas med mot- svarigheten till respektive bolags ägarandel. Förslaget till ny finansierings- och uppbördsmodell leder till att företag inte kommer att behöva betala radio- och tv-avgift. betalade cirka 36 700 företag i avgift. Före- tagen slipper också den administrationskostnad som är förknippad med själva betalningen av avgiften. Den kostnaden bedömer vi dock som ringa. Tv-handlare kommer inte längre behöva skicka in uppgifter om försålda tv-mottagare till RIKAB vilket leder till att kostnaden för denna hantering försvinner. fick RIKAB drygt en miljon inrapporterade uppgifter på försålda tv-mottagare från drygt 600 försäljningsställen runt om i landet. Radio och tv i allmänhetens tjänst är per definition marknadsstörande. Vår bedömning är dock att en rad av de förslag som lämnas i det här betänkandet kommer att få en positiv effekt på små och stora företags arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga på mediemarknaden. Förslaget till ny finansierings- och uppbördsmodell leder till att företag och andra juridiska personer inte kommer att behöva betala radio- och tv-avgift. betalade cirka 36 700 företag i avgift. och en mer långsiktig finansiering av programföretagens verksamhet ger mer stabila förutsättningar även för andra företag. Med våra förslag till skrivningar i anslagsvillkoren blir det tydligt att programföretagens verksamhet även fortsatt ska vara inriktad på det programutbud som regleras i sändningstillstånden. Övrigt utbud ska ha en nära koppling samt komplettera och utveckla detsamma. Vi menar att sändningstillstånden bör ses över och tydliggöras. SVT och SR bör fortsätta att fördjupa, utveckla och vidga kultur- utbudet på det sätt som skett. Vi föreslår preciserade krav när det gäller utbudet på fyra av de nationella minoritetsspråken och teckenspråk samt att alla bolag måste ha viss verksamhet på jiddisch och andra minoritetsspråk. Vi föreslår att kraven på till- gänglighetstjänster skärps. Vi föreslår när det gäller förhandspröv- ningen att vad som avses med försöksverksamhet tydliggörs i anslagsvillkoren. Vi föreslår att sidoverksamheter beskrivs över- gripande i anslagsvillkoren och att ett förbud mot produkt- placeringar förs in i sändningstillstånden för SVT och UR. Vidare föreslår vi åtgärder för att förbättra programföretagens public service-redovisningar generellt samt specifika krav vad beträffar övriga intäkter, inklusive sponsring, och andra kommersiella samarbeten. Den momskompensationsmodell vi föreslår kommer att förbättra konkurrensneutraliteten mellan tjänster som program- företagen utför i egen regi och tjänster som upphandlas på marknaden. En digitalisering av den marksända radion innebär, avslutningsvis, en möjlighet för kommersiella programbolag att sända nationellt. Digitaliseringen påverkar således de kommersiella programbolagens konkurrensvillkor positivt. En övergång till digitalradio ger möjlighet för befintliga aktörer att sända fler kanaler och nya tjänster och för helt nya aktörer att etablera sig, under förutsättning att de tilldelas tillstånd. I FM-bandet finns begränsat utrymme. Förslaget till ny finansierings- och uppbördsmodell kommer att leda till ökade kostnader för ett par myndigheter. har gjort den preliminära bedömningen att kostnaden för uppbörden kommer att uppgå till högst . Kammarkollegiet kommer med vårt förslag till ny finansierings- och uppbördsmodell att ansvara för förvaltningen av samt utbetal- ningarna från rundradiokontot och det nya momskompensations- kontot. Kammarkollegiet har preliminärt bedömt kostnaden för hanteringen till högst . Vi föreslår att ovanstående kostnader finansieras genom att medel från rundradiokontot anvisas till statsbudgetens inkomstsida på samma sätt som delar av Myndigheten för radio och tv finansieras (se prop. 2011/12:1 utg.omr. 1 och 17). Förslaget till ny finansierings- och uppbördsmodell kommer också att leda till minskade kostnader för ett par myndigheter. Enligt uppgift från uppgår myndighetens merkostnad för hanteringen av gäldenärer som enbart har skulder avseende nuvarande radio- och tv-avgift till . Även Domstolar kommer att få minskade kostnader, om än mer marginellt.