sou · H0B383 · 2012-12-11 00:00:00 — Utöver vad som framgår av citatet ovan, bör som exempel på SCB:s samverkan med universitet och högskolor även nämnas att flera av myndighetens användarråd för statistik har forskare som medlemmar. Som framgått av avsnitt 14.2.1 finns vid myndigheten också ett vetenskapligt råd. Ledamöter i rådet är f.n. åtta professorer i stati- stik eller näraliggande discipliner, varav fem från svenska och tre från utländska institutioner, samt från SCB generaldirektören, över- direktören och chefen för utvecklingsavdelningen. Rådet har till uppgift att bistå SCB i frågor om metoder och kvalitet i statistiken och kan även bistå andra myndigheter med ansvar för officiell statistik i sådana frågor. Enligt årsredovisningen hade rådet två möten detta år. 14.4Ny instruktion för SCB En del i mitt uppdrag är att med utgångspunkt i den genomförda översynen och analysen föreslå en ny förordning med instruktion för SCB. Nedan beskriver jag först gällande rätt. Därefter samman- fattas de förslag om förändringar gentemot gällande instruktion som jag har lagt fram i tidigare kapitel. De överväganden och förslag avseende instruktionen som inte har redovisats i föreliggande betänkande återfinns i avsnitt 14.5. SCB:s uppgifter och verksamhet regleras främst i förordning (2007:762) med instruktion för . Jag har på ett antal ställen i betänkandet redogjort för olika delar av instruk- tionen. Nedan görs en samlad beskrivning. SCB ansvarar för officiell statistik och för annan statlig statistik (1 §). Instruktionen erinrar i 2 § om att förordningen om den offi- ciella statistiken reglerar uppgifter för SCB och anger att myndig- heten utöver de uppgifter som framgår av förordningen om officiell statistik har till uppgift att utveckla, framställa och sprida statlig statistik, samordna överlämnandet av statistiska uppgifter till inter- nationella organisationer, och att samordna det statliga statistik- Enligt denna paragraf i instruktionen får SCB även be- driva sådan tjänsteexport som är förenlig med myndighetens upp- gifter och verksamhetsområde. Enligt 3 § ska SCB särskilt svara för att fastställa konsument- prisindex, och göra långsiktiga prognoser och analyser enligt sär- skilda beslut av regeringen. I mån av resurser ska SCB också utföra uppdrag inom sitt verksamhetsområde åt en annan myndighet (4 § första stycket). SCB får åta sig uppdrag enligt första stycket även från andra uppdragsgivare (4 § andra stycket). I 5 § finns en uppräkning av de register som SCB får behandla uppgifter i. Det rör sig om registret över totalbefolkningen (RTB), register med folk- och bostadsräkningar (FoB), fastighetstaxerings- registret, utbildningsregistret (UREG), arbetskraftsundersökningarna (), företagsdatabasen (), utrikeshandelsregistret, inkomst- och förmögenhetsregistret (IoF), sysselsättningsregistret (ÅRSYS), mervärdesskatteregistret, kontrolluppgiftsregistret, yrkesregistret, register med undersökningar om levnadsförhållandena i samhället (), lantbruksregistret vid , registret över för brott lagförda personer vid , bilstatistik- registret vid Trafikanalys, och registret med data för integrations- studier (STATIV). Genom att reglera alla de register som SCB får behandla uppgifter i får man till stånd ett författningsreglerat ändamål, vilket förutsätts i PUL. 6 och 7 §§ reglerar hur SCB:s ledning ska se ut. I 8–19 §§ finns bestämmelser om särskilda organ. SCB har ett råd för den officiella statistiken (8 §). Rådet är rådgivande och ska bistå de statistikansvariga myndigheterna när det gäller principiella frågor om den officiella statistikens tillgänglighet, kvalitet och användbarhet samt i frågor om att underlätta uppgiftslämnandet. Rådet ska utarbeta en årlig rapport om den officiella statistiken. Det ska också föra en förteckning över statistikansvariga myndigheter och produkter. Rådet ska vidare verka för samarbete mellan de stati- stikansvariga myndigheterna samt för utveckling och förvaltning av ett statistiknätverk. Vid SCB finns också ett vetenskapligt råd (10 §). Det veten- skapliga rådet har till uppgift att bistå SCB i frågor om metoder och kvalitet i statistiken. Rådet får även bistå andra myndigheter med ansvar för officiell statistik i sådana frågor. Det finns även två nämnder knutna till SCB, en nämnd för kon- sumentprisindex och en (11 §). handlägger enligt 12 § frågor om beräkningar av konsumentprisindex och avgör i samband med detta frågor av principiell natur rörande tillämpningen av de grun- der som gäller för indexberäkningarna. Nämnden är också ansvarig för att främja en utveckling av metoderna för beräkningarna av konsumentprisindex. handlägger frågor om beräkningar av byggnadsindex och avgör i samband med detta frågor av prin- cipiell natur som rör tillämpningen av de grunder som gäller för indexberäkningarna (13 §). Nämnden ska också främja en utveck- ling av metoderna för beräkningarna av byggnadsindex. I 14–17 §§ regleras hur ledamöterna i nämnderna ska utses och när nämnderna är beslutföra. Här framgår bl.a. att ordföranden och de andra ledamöterna i nämnderna förordnas av myndigheten för längst . I förordnar dock regeringen en av de andra ledamöterna. Vidare finns reglerat att ett antal av ledamöterna i respektive nämnd ska förordnas efter förslag från olika myndigheter och organ. T.ex. när det gäller konsument- prisindexnämnden bl.a. efter förslag från och (15 §). När det gäller byggnadsprisindexnämnden bl.a. efter förslag från , Byggherreforum och Industrins byggmaterialgrupp (16 §). Ärendena i båda nämnderna avgörs efter föredragning (18 §) och nämndernas beslut får inte överklagas (19 §). I förordningen finns också bestämmelser om anställningar (20– 21 §§), personalansvarsnämnd (22 §) och tillämplighet av vissa förord- ningar (23 §). I 24 § anges att SCB ska ta ut avgifter för uppdrag enligt 4 § och för tjänsteexport. 14.4.2Sammanfattning av förslag om förändring av SCB:s instruktion Mina förslag avseende SCB och statistiksystemet har presenterats löpande i kapitlen 6–14. De förslag som berör SCB:s instruktion och föranleder ändringar i denna jämfört med gällande rätt samman- fattas nedan. Utpekande av SCB som NSI Som jag redogjort för i kapitel 12 saknas ett egentligt utpekande av att det är SCB som är NSI, även om det i praktiken verkar råda konsensus om att så är fallet. Genom de kommande föränd- ringarna av EU:s statistikförordning förväntas de nationella stati- stikbyråerna (NSI) få en förstärkt roll avseende bl.a. samordning. Jag har därför i avsnitt 12.3.2 föreslagit att det tydligt ska framgå av SCB:s instruktion att SCB är NSI. Detta genom att det där anges att SCB har till uppgift att fullgöra de uppgifter som enligt en EU-rättsakt ska fullgöras av den nationella statistikbyrån (NSI). Med denna reglering blir det också enligt min uppfattning möjligt för SCB att fungera som beledsagare vid kommissionens landsbesök. Uppgift för SCB att ha huvudansvaret för och samordna arbetet med självutvärderingar som föranleds av De föreslagna förändringarna avseende EU:s statistikförordning innehåller krav på att medlemsstaterna ska upprätta s.k. åtaganden om förtroende för statistiken. Jag har som redogjorts för i av- snitt 12.3.3 föreslagit att SCB enligt sin instruktion ska ges huvud- ansvar och en samordnande roll i arbetet med den självutvärdering som ska ligga till grund för årliga rapporter till EU- kommissionen om efterlevnaden av kraven i EU:s statistikförord- ning. Därmed skapas förutsättningar för att ska kunna upp- fylla kravet på att skicka in årsrapporter till kommissionen. De självutvärderingar som SCB ska samordna bör bygga på underlag från de övriga myndigheter som framställer europeisk statistik. Uppstramad reglering av SCB:s uppdragsverksamhet Som framgått av avsnitt 14.3.1 anser jag att det finns skäl att för- tydliga och strama upp regeringens styrning av SCB:s uppdrags- verksamhet. Verksamheten ska fortfarande regleras i instruktionen, men vissa förtydliganden bör göras i denna. I nu gällande för- ordning anges beträffande uppdragsverksamheten att myndigheten i mån av resurser ska utföra uppdrag inom sitt verksamhetsområde åt en myndighet. Myndigheten får åta sig uppdrag enligt första stycket även från andra uppdragsgivare. budgetåret 201221 ska uppdrag rörande officiell statistik prioriteras före annan avgiftsfinansierad verksamhet. Jag anser att riktlinjerna för uppdragsverksamheten behöver förtydligas mot bakgrund av regeringens uttalande om säljverksamheter. Som ett led i detta anser jag att det av instruktionen bör framgå att SCB ska prioritera uppdrag avseende officiell statistik. Det ska också i instruktionen anges att uppdragsverksamheten ska hållas skild från myndighetens övriga verksamhet. Den uppdragsverksamhet där det främst finns skäl att strama upp regleringen är de uppdrag som myndigheten får åta sig från andra uppdragsgivare än myndigheter. Det är viktigt att dessa upp- drag tydligt faller inom verksamhetsområdet och att de i huvudsak utförs inom områden där de inte bidrar till att snedvrida konkur- rensen. Jag anser därför att det av instruktionen ska framgå att myndigheten får åta sig uppdrag från andra uppdragsgivare än myn- digheter i den mån verksamheten inte snedvrider konkurrensen på marknaden. Rådet för den officiella statistiken ska granska verksamheten Som framgått i avsnitt 12.3.2 anser jag att det, utöver de självutvär- deringar som baseras på EU-krav, i det svenska statistiksystemet även löpande bör genomföras översiktliga granskningar av bl.a. statistikens kvalitet och tillgänglighet, t.ex. genom stickprov eller tematiskt. Jag har föreslagit att denna uppgift bör ges till Rådet för den officiella statistiken. Jag förslår därför att en bestämmelse med sådan innebörd ska införas i SCB:s instruktion. Sammansättningen i Rådet för den officiella statistiken ändras Jag har i avsnitt 12.3.4 diskuterat Rådet för den officiella statistiken och dess sammansättning. Som där framgår anser jag att rådet bör utökas till att omfatta SCB:s generaldirektör som ordförande och ytterligare tolv ledamöter som ska utgöras av generaldirektörer för statistikansvariga myndigheter. Sex av dessa bör pekas ut av rege- ringen och komma från , , Social- styrelsen, , och Statens 21 Regleringsbrev för avseende , regeringsbeslut II 8, Fi2010/3159, Fi2011/2699, Fi2011/5283 (delvis), . Övriga sex bör komma från resterande statistikansvariga myndigheter och utses av SCB på motsvarande sätt som är fallet enligt gällande rätt. Även detta bör framgå av SCB:s instruktion. 14.5Kompletterande överväganden och förslag avseende instruktionen 14.5.1Nämnderna för konsumentprisindex och byggnadsindex Utredningens förslag: Nämnderna för konsumentprisindex och byggnadsindex ska inte längre vara beslutande. Av författning ska framgå att det ska finnas en och en knutna till SCB. Nämndernas uppgifter och sammansättning ska liksom tidigare regleras i in- struktionen. SCB har ett antal råd, nämnder och arbetsgrupper som stöd i sin verksamhet. En del av dessa regleras i instruktionen medan andra, t.ex. och arbetskraftsundersök- ning har inrättats av SCB och regleras av myndigheten. I instruktionen regleras som framgått av redogörelsen för gällande rätt insynsrådet, rådet för den officiella statistiken, vetenskapliga rådet och nämnderna för konsumentprisindex och byggnadsindex. De råd som finns vid myndigheten är rådgivande. När de gäller nämnderna för konsumentprisindex och byggnadsindex ska de däremot båda avgöra frågor av principiell natur rörande tillämpningen av de grunder som gäller för indexberäkningarna. Nämndernas beslut får enligt instruktionen inte överklagas. Enligt dagens reglering är allt- så dessa båda nämnder beslutande. I de fall det har angetts att det ska finnas ett beslutande organ ska ledamöterna utses av rege- ringen. Jag har i kapitel 4 beskrivit de s.k. peer reviews som gjordes åren 2006–2008 av hur EU:s medlemsstater, inklusive EES, lever upp till EU:s Code of Practice22. Den peer review som gjordes avseende SCB och det svenska statistiksystemet23, talar för att vid en europeisk jämförelse ligger långt framme i bl.a. kvalitetshänseende 22Peer reviews behandlade i första hand de nationella statistikbyråerna, men i rapporterna ges också en översiktlig redogörelse för ländernas statistiksystem. 23Peer review on the implementation of Statistics Code of Practice. Country visited: . och det redovisades få klagomål på hur Code of Practice implemen- terades i . I peer reviewen framfördes dock även viss kritik. Bland annat ifrågasattes om det är förenligt med Code of Practice (nu riktlinjer för europeisk statistik) att regeringen, som det anges i SCB:s in- struktion, ska förordna en av ledamöterna i myndighetens . Man hade också invändningar mot att dessa båda nämnder var beslutande. Av de rekommendationerna som läm- nades av peer review teamet framgår att det anser att man för att undvika missförstånd och oklarheter bör begränsa nämndernas roll till att vara rådgivande. I praktiken förefaller nämnderna i huvudsak ha en rådgivande roll, låt vara att de kan avgöra frågor av principiell natur rörande tillämpningen av de grunder som gäller för indexberäkningarna. Jag kan hålla med om att det kan ifrågasättas att en nämnd har denna beslutsrätt. Utvecklingen inom EU betonar allt starkare NSI:s själv- ständiga ställning. Särskild vikt läggs vid att tillse att de nationella statistikbyråerna är självständiga och fria från regeringens inflyt- ande. Att då i svensk rätt ha ett regelverk som innebär att en av de tyngre produkterna, KPI, har en nämnd knuten till sig med viss beslutanderätt rimmar illa med denna utveckling. För att betona SCB:s självständighet gentemot regeringen anser jag att nämnderna för konsumentprisindex och byggnadsindex ska vara rådgivande. Jag anser att det ska framgå av instruktionen att dessa båda nämnder ska finnas vid SCB. Även deras uppgifter och sammansättning bör framgå av instruktionen. I syfte att betona SCB:s självständighet anser jag också att regeringen inte längre ska för- ordna en av ledamöterna i . Hur ledamöterna i övrigt utses i nämnderna har jag däremot inte sett skäl att pröva, utan utgår från att reglerna i dessa hänseenden för- blir som i dag.24 Likaså har jag inte undersökt om namnen på de organ, som enligt instruktionen ska föreslå ledamöter i nämnderna, i samtliga fall är angivna med sina aktuella namn. Det får ankomma på regeringen att vid behov införa sådana ändringar.25 Detta förslag anser jag ligger i linje med den pågående EU- utvecklingen. Mot bakgrund av att nämndernas beslutanderätt är 24Det bör dock noteras att med detta förslag skulle det för en av ledamöterna i saknas uttalade krav i instruktionen om antingen vem som ska föreslå förordnandet eller vederbörandes kompetensprofil. 25Det har framförts att fyra av de organisationer som enligt instruktionen ska föreslå ledamöter i byggnadsindexnämnden ska ha bytt namn. Det skulle vara Byggherreforum, Industrins byggmaterialgrupp, Svenska och . relativt begränsad bedömer jag att konsekvenserna av att nämnderna görs rådgivande inte blir så stora i praktiken. 14.5.2Det ska framgå av författning att SCB får besluta om avgifternas storlek i verksamheten Utredningens förslag: Liksom enligt gällande instruktion ska SCB ta ut avgifter för sin uppdragsverksamhet och för tjänste- export. Det ska framgå av instruktionen att SCB får disponera avgiftsinkomsterna och meddela föreskrifter om avgifternas stor- lek, dvs. besluta om storleken på avgifterna. I avsnitt 9.3.1 redogjorde jag för hur SCB:s rätt att ta betalt för sin uppdragsverksamhet är reglerad. Som där konstaterats framgår en- ligt instruktion endast att SCB ska ta ut avgifter för uppdrag enligt 4 § och för tjänsteexport. Av regleringsbrevet för , och även av tidigare regleringsbrev, framgår sedan att myndigheten ska besluta om storleken på avgifterna för den verksamhet som anges i 4 § i instruktionen och disponera avgiftsinkomsterna. Enligt 8 kap 1 § regeringsformen gäller krav på förordningsform för regeringens föreskrifter. Att SCB får besluta om avgifter och disponera avgiftsinkomsterna bör därför framgå av instruktionen. Införandet i instruktionen bör inte innebära någon förändring i praktiken då sakförhållandena redan framgår i regleringsbrevet. 14.5.3Vissa konsekvenser av delbetänkandet Utredningens bedömning och förslag: Av SCB:s instruktion ska framgå att myndigheten ska bistå forskningen med data. SCB:s arbete med mikrosimuleringsmodeller bör eventuellt regleras i myndighetens instruktion eller i särskild ordning. Detta är dock avhängigt av hur uppdrag av- seende samordning av registerforskningen slutligt utformas. Om den fortsatta beredningen av uppdrag leder till att SCB fortsatt ska arbeta med mikrosimuleringsmodeller, bör regeringen reglera detta antingen i SCB:s instruktion eller i särskild författning. I utredningens delbetänkande Registerdata för forskning (SOU 2012:36) framhölls att det är angeläget att det i myndighetsin- struktionerna för dagens stora dataägande myndigheter skrivs in att de ska bistå forskningen med data och att de i detta syfte ska sam- verka med den myndighet som ges ansvar för att samordna frågor om registerforskning. Enligt vad SCB har uppgett till utredningen är detta en omfattande verksamhet för myndigheten, som inte nämns instruktionen. Mot denna bakgrund föreslår jag att upp- giften att bistå forskningen med data skrivs in i SCB:s instruktion. Vidare har SCB i utredningsarbetet påtalat ett behov av att i ins- truktionen eller i särskild författning reglera den uppgift myndig- heten utför avseende s.k. mikrosimuleringsmodeller. I delbetänkandet beskrev jag sådana modeller som att de tar registerforskningen vidare genom att det underliggande datamaterialet används för experiment och scenarier.26 Mikrosimuleringsmodeller har använts i ett stort antal projekt där kort- och långsiktiga effekter av hypotetiska eko- nomiska reformer har bedömts med hjälp av myndigheternas registerdata. De används också i regeringens planering av den eko- nomiska politiken. Som exempel kan nämnas SCB:s modell Fördel- ningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar (FASIT) som togs fram i samband med utredningen av skatterefor- men och vars användning fortfarande ökar. FASIT används nu inför i stort sett alla regelförändringar i skatte- och transfereringssystemet. Av dagens instruktion framgår inte att SCB ska arbeta med mikrosimuleringsmodeller, varför det – givet dagens situation – finns skäl att reglera detta, antingen i instruktionen eller möjligen i särskild författning. I delbetänkandet föreslog jag emellertid att drift och utveckling av FASIT och liknande mikrosimulerings- modeller bör läggas på den myndighet som ges ansvar för att sam- ordna registerforskningen. Som framgått av avsnitt 14.1 har rege- ringen i den lämnade forsknings- och innovationsproposi- tionen27 föreslagit att denna samordningsroll bör ges till Vetenskaps- rådet. Av propositionen framgår dock inte de närmare detaljerna om vad uppgift kommer att omfatta, t.ex. om det ska inkludera ansvar för mikrosimuleringsmodeller. Först när Veten- skapsrådets uppdrag väl har preciserats, kan man alltså bedöma om, och i sådana fall hur, SCB fortsatt ska arbeta med mikrosimule- ringsmodeller. 26SOU 2012:36, s. 46. 2012/13:30, Forskning och innovation. Mot denna bakgrund redovisar jag inget förslag om att arbetet med mikrosimuleringsmodeller ska regleras i SCB:s instruktion. Om den fortsatta beredningen av uppdrag leder till att SCB fortsatt ska arbeta med mikrosimuleringsmodeller, anser jag dock att regeringen bör reglera detta i författning. I detta kapitel beskrivs och analyseras konsekvenserna av mina för- slag, i enlighet med 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). I direktiven anges också att jag särskilt ska belysa de ekonomiska konsekvenserna och lämna förslag till finansiering samt även bedöma och redovisa förslagens konsekvenser av betydelse för miljön. I det följande ges först i avsnitt 15.1 en allmän beskrivning av förslagens karaktär. Därefter redovisas i avsnitten 15.2 till 15.4 för- slagens konsekvenser med utgångspunkt i de berörda paragraferna i kommittéförordningen. 15.1Allmänt om utredningens förslag Min övergripande uppgift är att se över och systemet för den officiella statistiken och analysera för- och nack- delar med ett centraliserat respektive decentraliserat statistiksystem. Statistik om olika samhällsområden är en mycket viktig informa- tionskälla i en demokrati och tillgången till statistik kan ses som en rättighet för alla medborgare. Den officiella statistiken ger en över- gripande bild av samhället och ökar medborgarnas möjlighet till insyn. Statistiken används också som grund för politiska beslut, för den allmänna debatten, för forskning, för utvärdering m.m. Stor enighet råder om vikten av att det produceras statistik som belyser olika aspekter av samhället och som kan användas för ovan nämnda syften. Statistiken ska vara pålitlig, dvs. objektiv och saklig samt även i övrigt av god kvalitet. Sedan den statistikreform som genomfördes är det svenska systemet för officiell statistik decentraliserat, med an- svaret fördelat mellan 27 statistikansvariga myndigheter. Utifrån de erfarenheter som gjorts i utredningsarbetet är min samlade bedöm- ning att det decentraliserade systemet för officiell statistik i huvud- sak fungerar väl . Jag har inte fått några indikationer på att det skulle krävas någon genomgripande förändring av statistiksystemet, utan anser att det decentraliserade systemet både kan och bör upp- rätthållas och att de förändringar som kan behöva göras kan hanteras inom ramen för den befintliga grundmodellen. En väsentlig utgångs- punkt för mina förslag är därför att de i hög grad handlar om att göra ett i grunden väl fungerande system ännu bättre. Av stor betydelse för förslagen är även det faktum att rätts- utvecklingen inom EU spelar en ökande roll för det svenska stati- stiksystemet. bedrivs ett arbete med att revidera EU:s statistikförordning. I kapitel 5 redogjorde jag för de pågående förändringarna inom och dess inverkan på svensk rätt. Mot denna bakgrund kan mina förslag sammantaget sägas ha två syften: att förbättra det svenska systemet för officiell statistik och att leva upp till de krav som ställs på som EU-medlem. Inte sällan sammanfaller de två syftena, dvs. förslag som har sin grund i förändringar på EU-nivå är också väl ägnade att förbättra det svenska statistiksystemets funktionssätt. 15.2Konsekvenser enligt 14 § I 14 § kommittéförordningen anges följande: Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kom- muner, landsting, företag eller andra enskilda, skall en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, skall dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, skall kommittén föreslå en finansiering. På övergripande nivå har utredningens förslag, som nämndes ovan, till syfte att förbättra det svenska systemet för officiell stati- stik. Med hänsyn till den viktiga roll officiell statistik spelar i sam- hället, kan förutsättas att ett bättre fungerande statistiksystem också medför positiva samhällsekonomiska konsekvenser. Ett exempel är att statistiken kan bidra till bättre beslutsfattande i staten och där- med till bättre användande av skattemedel. Att värdera den typen av effekter är dock svårt. Av de förslag som redovisats i tidigare kapitel kan några komma att påverka kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner och landsting. För statens del bedömer jag att det framför allt handlar om följande tre förslag: I kapitel 8 har jag föreslagit att kvalitetskraven i den officiella statistiken ska utvecklas, så att de avspeglar de kvalitetskriterier som finns i EU:s statistikförordning.