sou · H0B347 · 2012-06-28 00:00:00 — begreppet innefattar både inkomst av arbete och ersättningar som betalats ut från socialförsäkringen och arbetslöshets- försäkringen. Syftet med kontrolluppgifter framgår av 14 kap. 1 § skatteför- farandelagen (2011:1244), SFL. Kontrolluppgifter ska lämnas för andra än uppgiftslämnaren själv till ledning för bl.a. bestämmande av underlag för att ta ut skatt eller avgift enligt inkomstskattelagen (1999:1229), lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa för- värvsinkomster och lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. Kon- trolluppgift ska vidare lämnas för bestämmande av underlag för att ta ut egenavgifter enligt 3 kap. socialavgiftslagen (2000:980), för registrering av skatteavdrag, för bestämmande av skattereduktion, för beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt 59 kap. social- försäkringsbalken, (SFB) för beskattning enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, och lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. och för beskattning utomlands. 2.1.2Uppgifter som lämnas i kontrolluppgift från arbetsgivare m.fl. Kontrolluppgift från arbetsgivare m.fl. lämnas till på blankett KU10. Kontrolluppgiften kan lämnas på papper eller elektroniskt. På blankett KU10 ska arbetsgivaren ange namn, adress och person- eller organisationsnummer samt inkomsttagarens namn, adress och På blanketten ska också avdragen skatt för inkomst- tagaren anges. I ruta 11, kontant bruttolön m.m., ska arbetsgivaren redovisa summan av sådan ersättning (brutto) som arbetsgivaren ska betala arbetsgivaravgifter för. Avgångsvederlag och skadestånd som arbets- givaren betalat på grund av att en anställning upphör räknas som lön och ska redovisas i ruta 11.1 I ruta 12 ska det sammanlagda värdet av skattepliktiga förmåner utom bilförmån och drivmedel vid bilförmån redovisas.2 En skatte- pliktig förmån innebär att arbetsgivaren ställer själva förmånen till den anställdes förfogande, t.ex. fri tidning eller fri semesterbostad. Förmånerna värderas i regel till marknadsvärdet med avdrag för vad den anställde själv betalt för förmånen. Med marknadsvärde avses det pris den anställde skulle ha fått betala om han eller hon själv skaffat motsvarande vara eller tjänst. I vissa fall används en schablon. 2.1.3Uppgifter som lämnas i kontrolluppgift från pensions- och försäkringsutbetalare m.fl. Kontrolluppgift från pensions- och försäkringsutbetalare lämnas på blankett KU18. Ersättningar som betalas ut av och arbetslöshetskassorna utgör i skattehänseende inkomst av tjänst. På blankett KU18 ska och arbetslöshetskassorna lämna uppgift om utbetald ersättning. På blanketten ska anges upp- giftslämnarens namn och adress, inkomsttagarens namn, adress och personnummer samt utbetalad ersättning och avdragen skatt. 1I ruta 11 redovisas även sjuklön, traktamente och bilersättning utöver avdragsgilla schablonbelopp, ersättning för resor mellan bostaden och arbetsplatsen, ersättning för utgift för trängselskatt vid resa med egen bil, ersättning för hemresor, ersättning för restid, avgångsvederlag och skadestånd vid anställnings upphörande, semesterlön och semester- ersättning, semestermedel från en semesterkassa, försäkringspremie där den anställde är förmånstagare, och hyresersättning över marknadsmässig hyra. 2Skattepliktig bilförmån utom drivmedel redovisas i ruta 13 och drivmedel vid bilförmån i ruta 18 på blankett KU10. Figur 2.1 Exempel på hur inkomst av tjänst redovisas på blankett KU10 respektive KU18 föreslog att uppgift om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst och som enligt nuvarande regler lämnas i kontrolluppgift en gång per år3 i stället ska lämnas . Kontrolluppgift som gäller inkomster i inkomst- slagen näringsverksamhet och kapital ska även i fortsättningen lämnas en gång . Månadsuppgiften ska enligt förslaget lämnas elektroniskt, med vissa begränsade möjligheter till dispens från det elektroniska upp- giftslämnandet om särskilda skäl föreligger. Enligt förslaget ska vara mottagare av månadsupp- gifterna. Månadsuppgiften föreslogs få samma innehåll som den nuvarande årliga kontrolluppgiften för intäkt i inkomstslaget tjänst med den skillnaden att uppgifterna lämnas i stället för en gång . Efter årets utgång ska summera beloppen för 3 24 kap. 1 § SFL. varje arbetstagare och överföra dessa uppgifter till inkomstdeklara- tionerna. Arbetsgivarna och andra som lämnar kontrolluppgift om inkomst av tjänst ska då inte längre behöva lämna någon årlig kon- trolluppgift om lön och avdragen skatt. Därutöver ska uppgiftslämnaren ange om det i den utgivna ersätt- ningen ingår sjuklön eller kompletterande ersättningar i samband med sjukdom eller föräldraledighet. föreslog att kontrolluppgiften ska lämnas senast den 12:e efter den kalendermånad som uppgiften avser, förutom för då den ska lämnas senast den 17:e närmast följande månad. Skattedeklaration ska enligt gällande regler lämnas av den som är skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter alter- nativt som har gjort ett skatteavdrag utan att vara skyldig att göra det4. Skattedeklaration ska lämnas varje redovisningsperiod, vilket i normalfallet omfattar en kalendermånad. Det finns i SFL tre typer av skattedeklarationer: arbetsgivardeklaration, förenklad arbetsgivar- deklaration och mervärdesskattedeklaration. Skatteavdrag och arbets- givaravgifter ska redovisas i en arbetsgivardeklaration för redo- visningsperioder. I skattebetalningslagen (1997:483) som gällde innan SFL trädde ikraft benämndes denna deklaration skattedeklaration5. I arbetsgivardeklarationen redovisas nödvändiga identifikations- uppgifter, uppgift om den redovisningsperiod som redovisning lämnas för samt de ytterligare uppgifter som behöver för att kunna beräkna och kontrollera skatten och avgifterna. Här redovisas även den sammanlagda ersättningen från vilken utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag och sammanlagt avdraget belopp6. De uppgifter som lämnats för varje anställd eller annan mot- tagare av ersättning under en månad kommer att ligga till grund för arbetsgivardeklarationen. föreslog att månadsuppgifterna ska summeras av och sedan föras över till en elektronisk arbetsgivardeklaration. 426 kap. 2 § SFL. 510 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483). 626 kap. 18–19 §§ SFL. Den uppgift som lämnas som månadsuppgift kommer i normal- fallet att avse lön eller annan ersättning som utbetalats föregående månad. föreslog att om ersättningen avser annan tid än den aktuella månaden ska uppgiftslämnaren ange detta samt vilken period ersättningen avser, vilket innebär att ersättningen ska periodiseras. exemplifierade detta med när den ersättning som redovisas i månadsuppgiften påverkats av något som har karaktären av en engångsbetalning, t.ex. en bonus, en retroaktiv lön, ett avgångsvederlag eller liknande som gör att redovisningen avviker från vad som är normalt för den anställde. Det samma ska enligt gälla andra ersättningar än lön, exempelvis ersättningar från och arbetslöshetsförsäkringen. Även i dessa fall ska myndigheten eller arbetslöshetskassan ange vilken period ersättningen avser om den avser annan tid än föregående månad. Motsvarande ska gälla om sjuklön eller kompletterande ersättningar vid föräldraledighet eller sjukdom ingår i ersättningen. Samtliga löneutbetalningar som sker under en månad ska redovisas i arbetsgivardeklarationen senast den 12:e och i vissa fall efter löneutbetalningsmånaden. En arbetsgivare kan göra flera löneutbetalningar under en månad. Enligt Månadsuppgifts- utredningens förslag ska en arbetsgivare kunna lämna månadsupp- gifter i samband med varje löneutbetalning, dock senast den dag då arbetsgivardeklarationen för månaden lämnas. Lämnade uppgifter kommer sedan enligt förslaget att summeras av och dessa uppgifter kommer att ligga till grund för arbetsgivardeklara- tionen. föreslog att en lämnad månadsuppgift ska kunna rättas eller ändras fram till den tidpunkt då arbetsgivar- deklarationen för månaden har kommit in till . Det är de månadsuppgifter som är aktuella som ska utgöra uppgifter i arbetsgivardeklarationen. Efter det att beslut om arbetsgivardeklarationen har fattats av måste uppgifts- lämnaren, på samma sätt som gäller , begära omprövning av beslutet om han eller hon upptäcker fel i redan lämnade uppgifter. Ett nytt beslut måste sedan fattas av . 2.1.8Den enskildes möjlighet att ta del av lämnade uppgifter Arbetstagare och andra som har erhållit skattepliktig ersättning ska enligt förslaget med en e-legitimation via en tjänst på kunna kontrollera vilka uppgifter som arbetsgivare och andra uppgiftslämnare har lämnat. Redan månaden efter löneut- betalningen ska det vara möjligt att kontrollera vilka uppgifter som har redovisats till . Genom att kunna kontrollera upp- gifterna ökar tryggheten för arbetstagare och andra inkomsttagare om att skatteavdrag verkligen har redovisats. kom fram till att ett informations- utbyte mellan och vissa andra myndigheter bör genomföras genom s.k. direktåtkomst. Informationsutbyte bör ske även mellan och arbetslöshetskassorna, som inte är myndigheter utan föreningar, i detta fall genom överföring på medium för automatisk databehandling. Både och andra myndigheter och arbetslöshetskassor ska kunna använda månads- uppgiften i sin ärendehandläggning. Det gäller som kan använda uppgiften i ärenden som gäller inkomstrelaterade förmåner, i ärenden om utmätning i lön, socialnämnderna i ärenden om ekonomiskt bistånd, i ärenden om dagersättning till asylsökande, arbetslöshetskassorna i ärenden om arbetslöshetsersättning, Arbetsförmedlingen i ärenden om etableringsersättning till nyanlända invandrare och Åklagar- myndigheten i ärenden om dagsböter. Förändringen leder enligt utredningens förslag till en snabbare, billigare och mer precis hand- läggning. Den enskilde behöver inte lämna inkomstuppgifter i samma utsträckning som och får snabbare ett korrekt beslut. Det informationsutbyte mellan och andra myndig- heter respektive arbetslöshetskassor som utredningen föreslog går enligt att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Utredningen föreslog bl.a. ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som gör att samma grad av sekretess som gäller för uppgifterna hos även ska gälla för uppgifterna när de tagits ut ur skatte- databasen av andra myndigheter. Innehållet i den årliga kontrolluppgiften är enligt nuvarande regler utformat för behov med undantag av arbetsställenummer som är en uppgift som , , efterfrågar. kommer även i fortsättningen att ha behov av samtliga de uppgifter som ingår i den årliga kontrolluppgiften för intäkt i inkomstslaget tjänst och de bör enligt förslag därför även fortsättningsvis ingå i månadsuppgiften. 2.1.11Försäkringskassans behov av uppgifter samrådde med denna kommitté. I betänkande anges att den har övervägt vilka uppgifter kan komma att behöva om ett inkomstunderlag för SGI som baseras på historiska (faktiska) inkomster kommer att införas. I förslaget anges att utgångspunkten för dessa överväganden är att underlaget för social- försäkringsförmåner ska vara de inkomster som ingår i den nuvarande kontrolluppgiften för intäkt i inkomstslaget tjänst, men att vissa delar dock bör hanteras särskilt. föreslog att det i månadsuppgiften ska redovisas om någon del av utgiven ersättning utgör sjuklön eller kompletterande ersättning i samband med sjukdom eller föräldraledighet. Dessa uppgifter behövs inte i handläggning utan denna precisering är avsedd för de mottagande myndigheterna, då i första hand . 2.1.12Uppgift om frånvaro och arbetad tid ansåg att uppgift om frånvaro inte bör ingå i månadsuppgiften. Nyttan av uppgiften uppväger enligt utredningen inte de kostnader detta uppgiftslämnande kan medföra främst för mindre företag. När det gäller uppgift om arbetad tid konstaterade utredningen att uppgiften kan vara till viss nytta i handläggningen av arbetslöshets- och socialförsäkringen enligt nu gällande regler. Utredningen föreslog dock inte att uppgift om arbetad tid ska ingå i månads- uppgiften med hänsyn till det arbete som pågår inom ramen för denna kommittés uppdrag att utforma nya ersättningsregler för de framtida försäkringarna. föreslog att om den parlamentariska socialförsäkringsutredningen skulle finna att arbetad tid borde finnas med bör en enkel definition med ett brett användningsområde väljas. Sammantaget bedömde att förslagen är lönsamma ur ett samlat samhällsekonomiskt perspektiv. Arbets- givare, däribland privata företag, får sänkta administrativa kostnader. Månadsuppgiften som sådan ökar kostnaderna men andra effekter leder till sammantaget sänkta kostnader. De kostnadssänkande effekterna består av att skattedeklarationen underlättas samt att särskilt uppgiftslämnande till myndigheter som närmast avskaffas och reduceras när det gäller arbetslöshetskassorna. gjorde samhällsekonomiska bedöm- ningar av den föreslagna reformen för två olika scenarier. I det ena scenariot antogs att reformeras fastställande av SGI till att baseras på den försäkrades historiska (faktiska) inkomster. I det andra scenariot antogs att nuvarande regler skulle förbli oförändrade. Beräkningarna visar en vinst enligt båda scenari- erna. Vinsten är dock högre vid ändrade regler. Vid en övergång till beräkning av SGI med ett inkomstunderlag bestående av historiska (faktiska) inkomster i socialförsäkringen visar beräkningarna att samhällets investering ger en avkastning (för perioden –2021). Alternativt kan det uttryckas som att varje satsad krona ger tillbaka . Vid oförändrade regler i socialförsäkringen visar beräkningarna att samhällets investering ger en avkastning på . gjorde även en bedömning av hur förslaget kan påverka felen i skatte- och transfereringssystemen. Det rör sig om dagersättningar i socialförsäkringen och om kommunernas ekonomiska bistånd. bedömning var att felen i de båda systemen sammantaget kan minska med ca vid ändrade regler i socialförsäkringen och med ca vid oförändrade regler. inledningsvis som ett resultat av ökade förvaltningskostnader, men de bedöms hämtas in redan efter ett eller . Genom de minskade felen i transfereringssystemen kan omfattande budgetförstärkningar förväntas . Utredningen konstaterade att i den mån införande av SGI baserad på historiska (faktiska) inkomster inte skulle realiseras förväntas betydligt mindre vinster av minskade fel. De kostnadssänkande effekterna för arbetsgivare består i att arbetsgivardeklarationen underlättas och att uppgiftslämnande till myndigheter som , och kommunernas socialnämnder i det närmaste avskaffas och reduceras vad gäller arbetslöshetskassorna. bedömning var att den samlade effekten är kostnadsneutral för före- tagen, utom för de små företagen som bedöms få effektiviserings- vinster. De små företagens administration, menade utredningen, effektiviseras av den tilltänkta e-tjänst som enligt för- slaget kommer att ställa till förfogande. Som framgår av remissam- manställningen nedan vände sig fyra remissinstanser (, , () och ()) mot denna bedömning. Samtliga fyra menar att det finns skäl att tvärtom befara att små företag kommer att drabbas av ytterligare betungande administrations- kostnader. Det gäller i synnerhet de omkring 100 000 företag med anställda som saknar ett it-baserat lönesystem och som är hänvisade till den e-tjänst som ska tillhandahålla. föreslog att de i SFL föreslagna bestäm- melserna ska träda ikraft och att övriga föreslagna bestämmelser ska träda ikraft . betänkande remitterades till 68 remiss- instanser, varav de flesta har yttrat sig. De allra flesta är positiva till att uppgift om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt av tjänst ska lämnas och att vissa myndigheter ges åtkomst till uppgifterna. , Företagarna, avstyrkte förslaget i dess helhet. Även denna kommitté lämnade ett remissvar över utredningens förslag och är i huvudsak positiv till förslagen. Kommittén beton- ade dock i sitt remissvar att den ännu inte tagit ställning till om uppgift om frånvaro och arbetad tid kan komma att vara till nytta för hanteringen av de allmänna försäkringarna. I detta avsnitt redogörs kortfattat för hur remissinstanserna ställer sig till frågorna om rättelser, om uppgifterna ska vara period- iserade, om arbetad tid ska ingå i månadsuppgiften, uppgifts- lämnarbördan, integritet och sekretess samt genomförandetidpunkt. , som tillstyrkte förslaget att arbetsgivare blir skyldiga att lämna kontrolluppgift en gång i stället för som en gång , föreslog att månadsuppgiften ska kopplas samman med arbetsgivardeklarationen och att det blir krav på att arbets- givardeklarationen lämnas elektroniskt. Det bör enligt ske genom att arbetsgivaren direkt i arbetsgivardeklarationen läm- nar uppgift på individnivå avseende löner och avdragen skatt. ansåg att det även bör övervägas om en sanktions- avgift ska införas för den som inte lämnar månadskontrolluppgift för att säkerställa att kontrolluppgifterna lämnas . Enligt bör en lämnad kontrolluppgift kunna rättas av den behörige uppgiftslämnaren även efter det att arbetsgivar- deklarationen har lämnats. I de fall uppmärksammar fel i kontrolluppgifterna ska rättelse synas i de upp- gifter som kan lämnas ut till andra myndigheter. Även ansåg att det bör vara möjligt att rätta en lämnad uppgift senare än då arbetsgivardeklarationen för månaden ska lämnas. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) avstyrkte förslagets utform- ning av månadsuppgiften samt ansåg att ersättning måste kunna hänföras till den månad ersättningen avser. ISF ansåg att förslaget inte är tillräckligt för att månadsuppgiften ska kunna utgöra ett tillräckligt gott underlag för att användas för beslut om SGI och föreslog att ett nytt mer detaljerat förslag tas fram. Det skulle enligt ISF inte gå att använda ett inkomstunderlag som baseras på alla ersättningar som betalas ut under en ramtid enligt kontantprincipen, med anled- ning av retroaktiva utbetalningar och andra administrativa rutiner i olika system. SGI:n skulle för en enskild av administrativa skäl kunna bli känslig för tidpunkten för försäkringsfallet, vilket enligt ISF inte är acceptabelt. För att månadslöner ska kunna periodiseras är det tillräckligt med uppgift om vilken/vilka månader ersätt- ningen avser. Avser utbetalningen , exempelvis vid en retroaktiv löneförhöjning, bör beloppet fördelas proportionerligt . Det förutsätter dock att ordinarie månadslön och retroaktiv lön särredovisas. Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) ansåg när det gäller frågan om periodiseringsunderlag att det hade varit bra om utredningen hade varit tydligare rörande i vilka situationer ett periodiseringsunderlag ska fyllas i. Arbetslöshetskassorna måste veta hur många kronor som avser respektive månad för att kunna använda uppgifterna, i annat fall är månadsuppgiften av ringa användning för arbetslöshetskassorna. () ansåg att det alltid, utan undantag, ska anges vilken löneperiod en lämnad uppgift avser. Det är också, enligt SRF, viktigt att det är tydligt vad som ska anses normalt för den anställde, t.ex. hur semesterersättningar ska hanteras. SRF ansåg att det inte är lämpligt att i lagtext klara ut alla gränsdragningsfrågor utan menade att det är uppgift att i föreskrifter klara ut dessa gränsdragningsfrågor. I sammanhanget kan slutligen nämnas att i sitt remissvar angående sin egen rapportering av månadsuppgiften uppgav att avvikelser avseende ersättning som avser annan period än den aktuella månaden kan innebära problem för . utbetalningar av dagersättningar avser inte sällan en period som sträcker sig över ett kalendermånadsskifte vilket innebär att många av utbetalningar måste markeras. Även SO tog upp arbetslöshetskassornas eget uppgifts- lämnande och påpekade att det inte är möjligt för arbetslöshetskassorna att avgöra vilka kalenderdagar en viss ersättning hänför sig till. 2.2.3Redovisning av arbetad tid Flera av remissinstanserna ansåg att månadsuppgiften med den föreslagna utformningen, dvs. utan uppgifter om arbetad tid, inte kommer att kunna användas som beslutsunderlag för prövning av rätt till ersättning eller ersättningens storlek i administrationen av arbetslöshetsförsäkringen. Ett antal remissinstanser uppgav att de vill att uppgifter om arbetad tid ska inkluderas i månadsuppgiften. Skälen till detta varierar dock. Andra remissinstanser ansåg att det vore värdefullt för statistikproduktion, utvärdering, och forskning. Några remiss- instanser ansåg att uppgift om arbetad tid behövs och skulle vara till stor nytta i socialförsäkringsadministrationen. Datainspektionen var, av integritetsskäl, positiv till att arbetad tid inte föreslås ingå i månadsuppgiften. En närmare redogörelse för remissinstansernas synpunkter i denna fråga finns i kapitel 11, se avsnitt 11.1.1. såg det som positivt att de uppgiftskrav som efter- frågas ska levereras elektroniskt och att de till lämnade uppgifterna ska kunna återanvändas av andra myndigheter och inte levereras av företagen . såg även de före- slagna juridiska lösningarna om direktåtkomst samt det därtill kopplade stärkta sekretesskyddet för de uppgifter som kan vidare- förmedlas som en framkomlig väg och en över tiden hållbar lösning såväl ur ett it-perspektiv som ur ett sekretess- och integritets- Även var positivt till utredningens förslag där syftet är att arbetsgivarnas uppgiftslämnande till olika myndigheter ska effektiviseras genom att uppgiftslämnandet sam- ordnas, servicen till enskilda utökas, myndigheternas kontroll- möjligheter förbättras och korrekta inkomstrelaterade ersättningar lämnas från välfärdssystemen. ansåg däremot att det finns risk för att nya och små företag samt innovationsföretag drabbas av ytterligare betungande administration. delade inte utred- ningens uppfattning att de små företagen skulle komma att få effektiviseringsvinster. Dessa företag kommer enligt i stället att få ökad administration, vilket är oacceptabelt, särskilt som det i detta fall rör sig om att vara en del i en myndig- hetsadministration. Företagarna ansåg att konsekvenserna för de små företagen inte har beaktats tillräckligt. Enligt Företagarna saknar småföretagen ofta egna administrativa resurser och de uppgifter som enligt förslaget ska lämnas finns inte samlade och enkelt till- gängliga i småföretagens löneadministrativa system. Enligt LRF:s uppfattning är osäkerheten i beräkningar av de ekonomiska konsekvenserna för arbetsgivarna mycket stor. Osäkerheten finns både i kostnaden per månadsuppgift och i antalet månadsuppgifter. NNR ansåg att utredningens syfte, och därmed de förslag som följer av den, i första hand är att ge myndig- heterna bättre kontrollmöjligheter och minska felaktiga betalningar knutna till välfärdssystemen. Företagen är alltså inte det primära problemet som avses lösas, men används som problemlösare genom att anmodas lämna mer ingående och frekventa uppgifter om bl.a. inkomst och skatt för sina anställda. För att kunna motivera ett införande av ett sådant förslag, som i princip innebär att företagen blir en del i en myndighetsadministration utan ersätt- ning, menade NNR att det krävs att alla typer av företag och företagsstorlekar tjänar på detta genom att deras totala kostnader minskar eller blir oförändrade. NNR ansåg att utredningen inte kunnat styrka detta då det föreligger osäkerheter om vilka kostnader förslaget får för olika företagstyper och företagsstorlekar. Datainspektionen påpekade att förslaget innebär en ny omfattande insamling av integritetskänsliga uppgifter om enskilda och ett utökat elektroniskt informationsutbyte av dessa uppgifter mellan olika aktörer. Den omständigheten att ska samla in och lagra delvis känsliga uppgifter som inte behövs för myndig- hetens egen verksamhet innebär enligt Datainspektionen ett avsteg från en etablerad princip, nämligen den att den personuppgiftsansvarige enbart ska behandla personuppgifter som denne själv behöver.