sou · GZB38 · 2012-01-01 00:00:00 — Det tredje stycket motsvarar det nuvarande andra stycket, förutom att hänvisningen till första stycket ändrats till att hänvisa till första och andra styckena. Förutsättningar för egna examensmål och andra avvikelser 13 § I paragrafen har det lagts till en hänvisning till 19 kap. 14 § skollagen (2010:800) om avvikelser från vad som annars gäller för nationella program i fråga om struktur, innehåll och examensmål i gymnasiesärskolan, enligt detta förslag till ändring i skollagen. I paragrafen har även lagts till en hänvisning till bilaga 4 till skollagen, enligt detta förslag till ändring i skollagen. 18 § I paragrafen har det lagts till en hänvisning till 19 kap. 45 § tredje stycket skollagen (2010:800) om interkommunal ersättning vid riksrekrytering inom gymnasiesärskolan, enligt detta förslag till ändring i skollagen. 26 § Paragrafen har ändrats på det sättet att för gymnasieskolan gäller 7 kap. 1–10 §§ och för gymnasiesärskolan 7 kap. 11 §. 30 § Paragrafen har ändrats på det sättet att för gymnasieskolan gäller 7 kap. 1–10 §§ och för gymnasiesärskolan 7 kap. 11 §. 31 § I paragrafen har lagts till i vilken omfattning specialidrott får förekomma inom gymnasiesärskolan. Behörighet, urval och förfarande vid antagning Urval till nationella program i gymnasiesärskolan 11 § Paragrafen är ny. Urval regleras nu i 13 kap. 18 § gymnasieförordningen (2010:2039). I sak motsvarar den bestäm- melsen det som till gällde enligt 6 kap. 1 b § förordningen (1994:741) om gymnasiesärskolan. Enligt denna bestämmelse ska urvalsgrunden vara den som har störst behov av utbildningen. Detta är svårtolkat. Därför föreslås, av hänsyn till elevernas rättssäkerhet, i stället urvalsgrunden bäst förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Betyg, gymnasieexamen, gymnasiesärskoleexamen och prövning I rubriken har gymnasiesärskoleexamen lagts till. Betygssättning av gymnasiearbetet respektive gymnasiesärskolearbetet 1 § I paragrafen och i rubriken närmast före paragrafen har gymnasiesärskolearbetet lagts till. 4 § I paragrafen och i rubriken närmaste före paragrafen har gymnasiesärskoleexamen lagts till. 8 § I paragrafens första punkt har gymnasiesärskolearbetet lagts till. I paragrafens andra punkt har förtydligats att beslut om att inte sätta betyg avser gymnasieskolan. 10 kap. utbildning för döva och hörselskadade inom gymnasieskolan samt riksrekryterande utbildning inom gymnasiesärskolan för elever med utvecklingsstörning i kombination med ytterligare funktionsnedsättning Rubriken har ändrats på det sättet att gymnasieskolan samt riksrekryterande utbildning inom gymnasiesärskolan för elever med utvecklingsstörning i kombination med ytterligare funktions- nedsättning har lagts till. 1 a § Paragrafen är ny. 2 § I paragrafens första stycke har det förtydligats att stycket avser gymnasieskolan. Paragrafens andra stycke är nytt. 4 § Paragrafen har ändrats genom att gymnasiesärskolan har lagts till. 10 § I paragrafen har det lagts till att kommunen har rätt till interkommunal ersättning även vid utbildning för elever med utvecklingsstörning i kombination med ytterligare funktions- nedsättning. Övriga regler om gymnasieskolan respektive om gymnasiesärskolan Rubriken har ändrats på det sättet att respektive om gymnasie- särskolan har lagts till. 12 § Det andra stycket om gymnasiesärskolan är nytt. Bestämmelser som är gemensamma för gymnasiesärskolan och gymnasieskolan Bestämmelser i 1 kap. 1 § Paragrafen är ny. Enligt paragrafen gäller följande bestämmelser i 1 kap., enligt detta förslag till ändringar i förordningen, i gymnasiesärskolan: 1 § förordningens innehåll, 2 § bestämmelser som gäller gymnasiesärskolan, 3 § definitioner utom definitionerna yrkesutgång och yrkesämnen, 4 § ämnesplaner, 6 § nya kurser, och 8 § lokala programråd. 2 kap. Huvudmän och 3 kap. Lärotider för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan 2 § Paragrafen är ny. Av paragrafen följer att 2 och 3 kap. gäller för gymnasiesärskolan. Detta regleras nu i 1 kap. 2 § gymnasie- förordningen (2010:2039). Bestämmelser i 4 kap. Utbildningens innehåll och omfattning 3 § Paragrafen är ny. Enligt paragrafen gäller följande bestämmelser i 4 kap., enligt detta förslag till ändringar i förordningen, gäller i gymnasiesärskolan: 1–6 §§ om nationella program, nationella inrikt- ningar, gymnasial lärlingsutbildning, gymnasiearbete respektive gymnasiesärskolearbete och programfördjupning gäller i gymnasie- särskolan. Bestämmelsen i 7 § om individuellt val gäller i gymnasiesär- skolan, utom punkt 3 i andra stycket om kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet. Bestämmelserna i 11–21 §§ om svenska som andraspråk, arbets- platsförlagt lärande och modersmålsundervisning gäller i gymnasie- särskolan. Bestämmelser i 5 kap. Avvikelser inom de nationella programmen 4 § Paragrafen är ny. Enligt paragrafen gäller följande bestämmelser i 5 kap., enligt detta förslag till ändringar i förordningen, i gymnasiesärskolan: 1–5 §§, 9–13 §§ , 15–20 §§ och 23–31 §§. Bestämmelsen i 14 § gäller både gymnasiesärskolan och gymnasieskolan, utom tredje stycket som bara gäller gymnasie- skolan. Bestämmelse i 7 kap. Behörighet, urval och förfarandet vid antagning som gäller i gymnasiesärskolan 5 § Paragrafen är ny och hänvisar till en ny bestämmelse i 7 kap. 11 §. Bestämmelser i 8 kap. Betyg, gymnasieexamen, gymnasiesärskole- examen och prövning 6 § Paragrafen är ny. Enligt paragrafen gäller följande bestämmelser i 8 kap., enligt detta förslag till ändringar i förordningen, i gymnasiesärskolan: 1–2 §§ om betygssättning och kunskapskrav på gymnasiesärskolearbetet, 4 § om när gymnasiesärskoleexamen ska utfärdas, 8–9 §§ om betygskatalog och 28 § om att får meddela föreskrifter om utformning av dokument. Bestämmelse i 9 kap. Stödåtgärder 7 § Paragrafen är ny. Av paragrafen följer att bestämmelsen i 9 kap. 9 § om studiehandledning på modersmålet gäller i gymnasie- särskolan. Det följer nu av 1 kap. 2 § gymnasieförordningen (2010:2039). Bestämmelser i 12 kap. 8 § Paragrafen är ny. Av paragrafen följer att bestämmelserna i 12 kap. 1–5 §§ om anmälningsskyldighet vid frånvaro, ledighet, när en elev anses ha slutat utbildningen och barn till svenska med- borgare i utlandet, gäller i gymnasiesärskolan. Bidrag till huvudmän för fristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolor 9 § Paragrafen är ny. Av paragrafen följer att 14 kap. gäller i gymnasiesärskolan. Det följer nu av 1 kap. 2 § gymnasie- förordningen (2010:2039). 15 kap. Övriga bestämmelser 10 § Paragrafen är ny. Av paragrafen följer att 15 kap. gäller i gymnasiesärskolan. Bidrag till huvudmän för fristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolor 3 § I paragrafen har det lagts till en hänvisning till 19 kap. 47 § skollagen (2010:800) om grundbelopp i gymnasiesärskolan, i enlig- het med detta förslag till ändring i skollagen. 7 § I paragrafen har det lagts till en hänvisning till 19 kap. 48 § skollagen (2010:800) om tilläggsbelopp i gymnasiesärskolan, i enlighet med detta förslag till ändring i skollagen. Omfattningen av bidragsberättigad gymnasieutbildning respektive gymnasiesärskoleutbildning 8 § I paragrafens första stycke har det lagts till att bestämmelserna i detta stycke gäller både i gymnasieskolan och i gymnasiesärskolan. I det andra stycket har det förtydligats att bestämmelserna i detta stycke endast gäller i gymnasieskolan. 9 § I paragrafen har det lagts till en hänvisning till 19 kap. 49 § andra och fjärde styckena skollagen (2010:800) om riksprislistan i gymnasiesärskolan, i enlighet med detta förslag till ändring i skollagen. Nationella inriktningar på de nationella programmen i gymnasieskolan och programgemensamma ämnen för respektive poäng I rubriken till bilagan har det lagts till att bilagan avser de nationella programmen i gymnasieskolan. Nationella inriktningar på de nationella programmen i gymnasiesärskolan och programgemensamma ämnen för respektive poäng Bilagan är ny. Den har utformats i enlighet med det som enligt bilaga 1 gäller för gymnasieskolan. 3Förslag till förordning om ändring i förordningen (1992:736) om vuxenutbildning för utvecklingsstörda 1 kap. allmänna bestämmelser 3 § Paragrafen motsvarar delvis 1 kap. 3 §. Programmålen för gymnasiesärskolans nationella program bör inte gälla för särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå. Vuxna efterfrågar sällan utbildning i hela program. Dessutom varierar yrkeslivets krav och den enskildes behov. Programmålen för särskild utbildning för vuxna på grund- läggande nivå finns i förordningen (SKOLFS 1994:27) om särskilda programmål för de delar av vuxenutbildning för utvecklingsstörda som motsvarar den obligatoriska skolan. Om denna förordning utgår måste paragrafen göras om. 1 § Paragrafen motsvarar delvis 2 kap. 1 §. Det ska få finnas del- kurser i all särskild utbildning för vuxna därför att det ökar flexibiliteten i utbildningen och möjligheten att anpassa den till olika elevers behov. 9 a § Paragrafen motsvarar delvis 2 kap. 9 a §. Den har formulerats i enlighet med det som gäller för vuxenutbildning enligt 2 kap. 18 § förordningen (2002:1012) om vuxen- utbildning. Att utbildningen syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den utbildning som gymnasiesärskolan ska ge framgår redan av 21 kap. 4 § andra stycket skollagen (2010:800). 9 b § Paragrafen är ny. Orienteringskurser bör finnas som stöd för personer som inte studerat att välja kurs och som ett stöd för dem att inse vad det innebär att studera. Paragrafen motsvarar delvis det som gäller för orienterings- kurser som lokala kurser inom vuxenutbildning enligt 2 kap. 6 § förordningen (2002:1012) om vuxen- utbildning. I 2 kap. 6 § förordningen (2002:1012) om vuxen- utbildning första stycket används begreppet studerande. För att ha samma terminologi som i skollagen (2010:800) används här i stället begreppet elev. 9 c § Paragrafen är ny. Genom att kurserna poängsätts blir utbildningens innehåll och nivå tydligare. Det blir också lättare för lärarna att möta eleverna på deras nivå och bygga in en progression i utbildningen. Urval mellan behöriga sökande till särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå Rubriken har ändrats på det sättet att gymnasial särvux har ändrats till särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå. 6 § Paragrafen har delvis formulerats i enlighet med det som gäller vid urval till utbildning inom gymnasial komvux enligt 3 kap. 8 § förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning. Förslag om ändring i studiehjälpsförordningen (2000:655) 1 § I paragrafen har det lagts till att studiehjälp i form av inackorderingstillägg får lämnas till elever i gymnasiesärskolan. Allodi, M. W. och Fischbein, S. (2000) Boundaries in school: educa- tinal settings for pupils perceived as different. Allodi, M. W. (2005). Specialpedagogik i en skola för alla: gran- skning av specialpedagogiska verksamheter i en svensk kommun. Arbetsförmedlingen, , och Social- styrelsen (2008) Strategi för fler personer med funktionshinder i arbete. 2008/67727/5:3 (AF), dnr. (FK), dnr. 01-2008:627 (SV) och dnr. 72-649/2007 (SoS). , , , och , M. (2010) Vågar lite mer – studerandes erfarenheter av längre folkhögskolekurser riktade till personer med utvecklingsstörning. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM). CSNFS 2001:6 Centrala föreskrifter och all- männa råd om studiehjälp Departementspromemoria (2009) Särskilda program och behörighet till yrkesprogram, U2009/5552/G. , E. och Kaev, L. (2009) Rapport från inspektion av gymnasie- särskolan i . 30/11- 11/12 2009. Utbildnings- förvaltningen, . , P. och , B. (2007) Hur mycket påverkas studie- resultat av resurser? (2009) Från idiot till medborgare. Linikko, J. (2009) Det gäller att hitta nyckeln - Lärares syn på undervisning och dilemman för inkludering av elever i behov av särskilt stöd i specialskolan. Mineur, T., , , , M. (2009) Livssituationen för unga vuxna med lindrig utvecklingsstörning – en kunskapsöversikt baserad på skandinavisk forskning 1998 -2009. (2004) Att vara i särklass. Om delaktighet och utanförskap i gymnasiesärskolan. (2008) Delaktighet i olika världar –om övergången mellan gymnasiesärskola och arbetsliv. rapportserie för arbetsintegrerat lärande. (2010). Vad hände sen? En intervjustudie med ungdomar som avslutat gymnasiesärskolan. , J., Wennemo, I., , A-M. och , L. (2010) De andra , då? Om behovet av att utveckla yrkesutbildningen för dem som inte börjar på högskola. Rapport nr 24/2010. , C., Rydberg-Lif, S. och , L. (2009) Ninjakoll 2 – Livet efter skolan. Regeringens proposition 1987/88:113 Om kompetensinriktad vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux Regeringens proposition 1990/91:85 Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Regeringens proposition 1991/92:94 Om ändrat huvudmannaskap för särskolan och särvux m.m. Regeringens proposition 2000/01:72 Vuxnas lärande och utveck- lingen av vuxenutbildningen Regeringens proposition 2005/06:148 Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m. Regeringens proposition 2008/09:199 Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan Regeringens proposition 2009/10:89 Bäst i klassen - en ny lärar- utbildning Regeringens proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet Regeringens proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen Regeringens proposition 2010/11:20 Legitimation för lärare och förskollärare Regeringens skrivelse 2005/06:151 Kvalitet och samverkan – om utbildning för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning. Regeringens skrivelse 2009/10:166. Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och grunden för en strategi framåt. , J och , D. (2008) Det går med små, små steg, man tänker inte på det förrän man börjar prata om det. Special- pedagogiska rapporter och notiser Nr 2. (2009) Specialpedagogik i mångfaldens . Specialpedagogiska rapporter och notiser Nr 4. SFS 1962:381 Lag om allmän försäkring SFS 1986:378 Lag om förlängt barnbidrag SFS 1991:1110 Lag om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor SFS 1992:736 Förordning om vuxenutbildning för utvecklingsstörda SFS 1993:387 Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade SFS 1994:741 Förordning om gymnasiesärskolan SFS 1994:895 Förordning om svenskundervisning för invandrare SFS 1995:667 Förordning om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan SFS 2000:655 Studiestödsförordning SFS 2001:453 Socialtjänstlag SFS 2002:1012 Förordning om vuxenutbildning SFS 2007:1349 Förordning om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning SFS 2008:756 Förordning om statsbidrag för handledarutbildning SFS 2009: 1214 Förordning med instruktion för SFS 2010:900 Plan och bygglag SKOLFS 1994:1 Förordning om läroplan för det obligatoriska skol- väsendet (lpo) SKOLFS 1994:2 Förordning om 1994 års läroplan för de frivilliga skolformerna (lpf94) SKOLFS 1994:13 Förordning om särskilda programmål för gym- nasiesärskolans nationella program SKOLFS 1995:3 om nationella kurser i gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen för utvecklingsstörda SKOLFS 2001:23 Allmänna råd om rutiner för utredning och beslut om mottagande i den obligatoriska särskolan SKOLFS 2001:25 föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för yrkesträning inom individuella program i gymnasiesärskolan SKOLFS 2001:26 föreskrifter om kursplaner för verksamhetsträning inom individuella program i gymnasiesärskolan SKOLFS 2002:1 allmänna råd om kurser i gymnasiesärskolans nationella program SKOLFS 2002:2 föreskrifter om kursplaner och betygs- kriterier i ämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska, matematik, samhällskunskap, religionskunskap, naturkunskap och estetisk verksamhet för nationella och specialutformade program i gymnasiesärskolan och gymnasial särvux samt i idrott och hälsa för nationella och specialutformade program i gymnasiesärskolan SKOLFS 2009:20 allmänna råd om studie- och yrke- sorientering SKOLFS 2010:32 föreskrifter om ansökan om riks- rekryterande idrottsutbildning Skolinspektionen (2009) Varannan i mål. Om gymnasieskolors (o)förmåga att få alla elever att fullfölja sin utbildning (2000) Hur särskild får man vara? En analys av elev- ökningen i särskolan. Regeringsuppdrag om särskolan. (2002) I särskola eller grundskola. Rapport nr 216. (2002) Efter skolan. Rapport nr 223. (2002) Gysär 2002:01 Gymnasiesärskolans nationella och specialutformade program. Programstrukturer, kursplaner och kommentarer. Kurs- och ämnesregister. (2002) Gysär 2002:2 Gymnasiesärskolans individuella program. Kursplaner och kommentarer. Kurs- och ämnesregister. (2005 ) Handikapp i skolan. Rapport nr 270. (2006) På andras villkor – skolans möte med elever med funktionshinder (2006) Kommunernas särskola. Elevökning och variation i andel elever mottagna i särskolan. (2009) Diskriminerad, trakasserad, kränkt? Barns, elevers och studerandes uppfattningar om diskriminering och trakasserier. Rapport nr 326. (2009) Med samverkan är allt möjligt. Inspiration för arbete med övergång till arbetsliv och vuxenliv inom gymnasiesär- skolan och särvux. (2009) Kunskapsbedömning i särskola och särvux. Dnr U 2008/1230/S. (2010) Redovisning av uppdrag om nationella råd för yrkesprogrammen. (2010) Risk för IG - gymnasierektorer om skolornas stöd till elever som riskerar att inte nå målen. aktuella analyser 2010. (2010) Skapa och våga - Om entreprenörskap i skolan. Serie: Forskning för skolan (1968) Läroplan för särskola, Skola för grund- undervisning (1973) Läroplan för särskolan, Lsä 73 SOU 2003:35 För den jag är: Om utbildning och utvecklingsstörning. SOU 2004:98 För oss tillsammans: Om utbildning och utvecklings- störning. SOU 2007:87 Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. SOU 2008:27 – en reformerad gymnasieskola. SOU 2009:85 Gymnasial lärlingsutbildning – Hur blev det? SOU 2010: 19 Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. SOU 2010:75 Gymnasial lärlingsutbildning – utbildning för jobb. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2009) Redovisning av regeringsuppdrag angående gymnasieutbildning för elever med funktionshinder, SPSM:s dnr. ALL 2009/403. Statskontoret (2010) Kommunernas ersättning för elever i specialskolan. Szönyi, K. (2005) Särskolan som möjlighet och begränsning: elev- perspektiv på delaktighet och utanförskap. för Development in Special Needs Education (2008) Övergripande indikatorer för bedömning som främjar inkludering. (2000) Normalisering och kategorisering – om handi- kappideologi och välfärdspolitik i teori och praktik för personer med utvecklingsstörning. promemoria U2010/5775/G Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare ska föreslå en framtida utformning av gymnasiesärskolan. En principiell utgångspunkt ska vara att gymnasiesärskolans utbildningar ska kunna anpassas individuellt inom ramen för de olika studievägarna. Utredarens förslag ska vara anpassat till den struktur som regeringen föreslagit i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan 2008/09:199). Utredaren ska även utreda vilka konsekvenser förslagen får för vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) på gymnasial nivå och föreslå nödvändiga förändringar. Utredaren ska därutöver bl.a. analysera konsekvenserna av ett eventuellt införande av en utökad rätt för gymnasiesärskolans elever att studera i en annan kommun än hemkommunen eller i motsvarande utbildning i en fristående gymnasiesärskola. Vidare ska utredaren analysera konsekvenserna av en utvidgning av målgruppen för den s.k. riksgymnasiesärskolan för döva och hörselskadade elever i till att omfatta även elever med utvecklingsstörning i kombination med synskada och ytterligare funktionshinder. Uppdraget ska redovisas . Barn i allmänhet ska tas emot i . Barn som bedöms inte kunna nå upp till kunskapsmål därför att de har en utvecklingsstörning har rätt att tas emot i särskolan. Särskolan är en egen skolform för elever med utvecklings- störning. Elevgruppens behov är skiftande, vilket ställer stora krav på särskolans innehåll och utformning. I förslaget till en ny skollag, som presenteras i promemorian Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (Ds 2009:25), delas särskolan upp i två skolformer, grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Dagens gymnasiesärskola ska ge en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och ska, så långt det är möjligt, motsvara den utbildning som ges i gymnasieskolan. Ungdomar har rätt att efter skolpliktens upphörande tas emot i gymnasie- särskolan, om styrelsen för särskolan i hemkommunen bedömt att de inte kan gå i gymnasieskolan därför att de har en utvecklings- störning. Varje kommun är skyldig att erbjuda dessa ungdomar utbildning i gymnasiesärskolan. I gymnasiesärskolan går såväl elever som har gått i den obligatoriska särskolan som elever som fått sin tidigare utbildning i . Elever som fått sin utbildning i den obligatoriska särskolan har enbart rätt till utbildning på ett individuellt program i gymnasieskolan, om styrelsen för särskolan i hemkommunen bedömt att de inte ska tas emot i gymnasiesärskolan för att de bedöms kunna gå i gymnasieskolan. I gymnasiesärskolan anordnas nationella, specialutformade och individuella program, vilka alla är fyraåriga. Det finns åtta nationella program. Varje kommun ska erbjuda de elever som bedömts kunna gå på ett nationellt program ett urval av olika program. Styrelsen för särskolan avgör om en elev i gymnasie- särskolan ska gå på ett nationellt, specialutformat eller individuellt program i gymnasiesärskolan. I förslaget till ny skollag anges att kommunerna ska sträva efter att urvalet av nationella program ska vara allsidigt. I promemorian föreslås vidare en skyldighet för rektor att samråda med eleven innan beslut fattas om vilket program eleven ska gå. För elever som tillhör särskolans personkrets finns en s.k. riks- gymnasiesärskola för döva och hörselskadade. Riksgymnasie- särskolan för döva och hörselskadade anordnas på statens uppdrag av kommun. Förutsättningarna för uppdraget regleras i avtal mellan staten och kommun. /09 gick totalt 9 339 elever i gymnasiesärskolan. Elevantalet har stadigt ökat . Av eleverna var kvinnor och män. Nästan alla elever gick i gymnasiesärskolor med huvudman. av eleverna gick i fristående gymnasiesärskolor och i skolor drivna av ett landsting. Totalt 104 kommuner hade ingen gymnasiesärskola i egen regi. Av alla elever i gymnasiesärskolan gick på ett nationellt eller specialutformat program och på ett individuellt program (i yrkesträning och i verksamhetsträning). Gymnasial särvux syftar till att ge vuxna med utvecklings- störning kunskaper och färdigheter motsvarande dem som ung- domar kan få på nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskolan. Utbildningen bedrivs i form av fristående kurser och eleverna kan välja att studera en enda kurs eller en kombination av kurser. För gymnasial särvux gäller kursplaner och betygskriterier för gymnasiesärskolans nationella och special- utformade program. I ovan nämnda promemoria om en ny skollag föreslås att benämningen vuxenutbildning för utvecklingsstörda ska ersättas med särskild utbildning för vuxna. Totalt studerade 4 907 personer inom särvux 2008. I 69 kom- muner bedrevs ingen särvuxundervisning. I 33 kommuner fanns inga särvuxelever folkbokförda. Inom gymnasial särvux studerade 1 370 personer. Av deltagarna var kvinnor och män. Andelen deltagare har fördubblats /97. Alla barn och ungdomar i har rätt till utbildning. En viktig princip för regeringens politik är att skapa en skola av hög kvalitet där den enskilde elevens behov och önskemål så långt som möjligt får styra och där organisation och utformning av undervisningen tillåts variera utifrån detta. Det är av stor vikt att det finns goda förutsättningar för utbyte och samverkan mellan skolformerna. Gymnasiesärskolan är frivillig och ska innehålla utbildningar av hög kvalitet.