sou · H0B31 · 2012-01-17 00:00:00 — En uppskattning av avvecklingskostnaderna åren 2013–2016 finns i tabellen nedan. Tabell 10.2 Uppskattade avvecklingskostnader (mkr) 2013–2016 3 Viss kompensation har gjorts för löneökningar men ingen hänsyn har tagits till eventuellt skilda lönenivåer mellan myndigheter eller andra skillnader. Slutrapporten från för näringsmyndigheter (N 2008:13) från 2011-06-30 (dnr N 2008:13/2011/22) visar på liknande kostnader per uppsagd person. Att notera är att kostnaderna för avveckling av personal är mycket ungefärliga och kan bli högre eller lägre, främst beroende på hur många som måste sägas upp. Kostnaderna för lokalhyra kan bli väsentligt lägre om det går att använda lokalerna i de nya myndigheterna eller om annan hyresgäst kan hittas. I budgetpropositionen för beräknar regeringen att ramanslaget 2013 bör ligga på , för VHS på och för på , dvs. Enligt utredarens förslag bör de två nya myndigheterna sammanlagt anvisas ramanslag för om respektive . Förslaget bör alltså kunna leda till en årlig kostnadsminskning av omkring 25–. Kostnadsreduceringen kan i sin helhet hänföras till minskade kostnader för stödverksamheter och informationsverksamhet. För finns dock risk att avvecklingskostnaderna överstiger kostnadsreduceringarna. För att förslagen ska kunna genomföras inom befintlig ram krävs därmed sannolikt att det antingen går att hitta ny hyresgäst för de befintliga lokalerna eller att dessa, efter vissa förändringar, kan användas i de nya verksamheterna. Tabell 10.3 Ramanslag och avvecklingskostnader 2013–2016 (prisnivå) En effektiv myndighetsstruktu i fråga o Högskolev erket, Ver ket för högskoleservi ce och Intern ationella programko ntoret för utbildning sområdet Beslut vid r egeringssam manträde d en En särskild utredare ska förbereda och lämna förslag till de åtgärder som behö vs för att genomföra en ändamålsenlig oc h effektiv organisering av de verksamheter som bedrivs vid , Verket för högskolese rvice (V HS) och Internation ella programkontoret för utbildningsområdet (IPK). Vidare ska utredaren f öreslå namn på de nya m yndigheterna. Utgång spunkter fö r utredarens arbete ska bl.a. vara att: uppdrag ska renodlas så att verkets huvud- uppgifte r är att svara för kvalitetssäkring o ch tillsyn, sammanföras till en ny myndighet med ansvar för verksamhet av samordningskar aktär sa mt den nya myndighetsstrukturen ska gälla fr.o.m. . Utredaren ska utarbe ta de förslag till författningsändringar som behövs för att genomf öra förslage n. Uppdragets analysfas ska redovisas . Uppdragets genomförandefas ska redovisas s enast . En slutredovisning av uppdraget ska redovisas sen ast 2 012. Genom beslut om propositionen Ett högskoleverk inrättades (prop. 1994/95:165, bet. 1994/95:UbU17, rskr. 1994/95:386). övertog de uppgifter som och Rådet för grundläggande högskoleutbildning hade. Vidare övertog de myndighetsuppgifter som Verket för högskoleservice (VHS) svarade för. beslutade även att VHS:s serviceuppgifter, främst medverkan vid antagning av studenter, upphandling och juridisk service, skulle – så snart det var tekniskt möjligt – föras över till ett helägt statligt bolag med högskolorna som företrädare för staten. I avvaktan på detta renodlades VHS uppgifter till att omfatta enbart serviceuppgifterna och VHS ombildades till en uppdragsmyndighet. Genom beslut av propositionen Tillträde till högre utbildning m.m. återkallade sitt godkännande att lägga ned VHS i syfte att bilda ett servicebolag för verksamheten (prop. 1995/96:184, bet. 1995/96:UbU11, rskr. 1995/96:264). Vidare beslutades att den gemensamma serviceverksamheten skulle bedrivas i myndighetsform. ska förverkliga regeringens politik. Hur den statliga förvaltningen organiseras är ett viktigt styrinstrument för regeringen. Den statliga förvaltningen bör vara organiserad på ett sådant sätt att rättssäkerhet och effektivitet upprätthålls. Ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan olika myndigheter bör vara tydlig. Myndigheter bör som regel inte ha överlappande uppgifter, och rollkonflikter inom en enskild myndighet bör undvikas. En omprövning av inriktningen och omfattningen av en myndighets uppdrag kan aktualiseras till följd av en förändrad inriktning av den förda politiken (jfr prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38). har en förändring av myndighetsstrukturen genomförts inom skolväsendet. Förändringarna har bl.a. inneburit en ändrad ansvarsfördelning mellan myndigheter, där vissa uppgifter som tidigare legat på i stället fullgörs av en särskild myndighet för tillsyn och kvalitetsgranskning, . I propositionen Nya skolmyndigheter (prop. 2007/08:50) anförde regeringen bl.a. att man genom att skilja tillsynsuppgifterna från de föreskrivande, utvecklande och bidragsförmedlande uppgifterna får en tydlig och förutsägbar rollfördelning, vilket i sin tur ger myndigheterna förutsättningar att genomföra sina uppgifter på ett effektivt sätt. ifrågasatte i sitt betänkande om inte granskande roll borde renodlas i större utsträckning (SOU 2008:104). Utredningen ansåg att en sådan renodling skulle vara i linje med den utveckling som bl.a. skett på skolområdet och att det borde övervägas om inte ansvaret för främjande- och serviceuppgifter ska överföras antingen till VHS, till andra myndigheter eller till lärosätena själva. Förstärkt kvalitetssäkring och tillsyn Av 1 kap. 4 § högskolelagen (1992:1434) framgår att verksamheten vid universitet och högskolor ska avpassas så att hög kvalitet nås, såväl i utbildningen som i forskningen och det konstnärliga utvecklingsarbetet. Vidare framgår bl.a. att tillgängliga resurser ska utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten. Universitet och högskolor finansieras i stor utsträckning av statliga medel. Dessa medel ska användas så att bästa möjliga kvalitet uppnås i verksamheten. Regeringens ambition är att stärka universitetens och högskolornas autonomi. Genom propositionen En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor har universitet och högskolor fått ökat självbestämmande inom ramen för myndighetsformen (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337). En konsekvens av detta är att den politiska detaljstyrningen har minskat och att universiteten och högskolorna har fått ett större ansvar att utforma sin verksamhet så att hög kvalitet utvecklas och bibehålls. När den statliga styrningen minskar ökar dock i motsvarande grad statens behov av uppföljning och utvärdering av verksamheten. Det gäller inte minst kvalitetsutvärdering av utbildningens resultat. Därför har ett nytt kvalitetssäkringssystem införts som svarar mot ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). I ett decentraliserat högskolesystem med allt mer autonoma lärosäten får en central roll med ansvar för nationell kvalitetssäkring. Regeringen framhåller i skrivelsen En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn (skr. 2009/10:79) att den offentliga tillsynen är viktig för att stärka efterlevnaden av gällande föreskrifter i lag och förordning. Det behöver finnas en fungerande balans mellan universitetens och högskolornas självbestämmande och statsmakternas behov av styrning och kontroll. Regeringen framhöll i propositionerna att uppdrag bör förtydligas så att verkets huvuduppgift blir att svara för kvalitetssäkring och tillsyn. Samlat stöd och service Universitetens och högskolornas ökade självbestämmande ger nya möjligheter för lärosätena att möta de nya utmaningar och krav som ställs på lärosätena i en föränderlig värld. En decentraliserad och alltmer diversifierad högskolesektor ökar dock behovet av samordning av vissa gemensamma uppgifter i syfte att underlätta för allmänheten, presumtiva studerande samt universitet och högskolor men även för andra intressenter. Det gäller t.ex. system för anmälan och antagning till högre utbildning, tillträdesfrågor, information om högre utbildning i och bedömning av utländsk utbildning. Enligt nuvarande ansvarsfördelning mellan , VHS och IPK finns uppgifter som sinsemellan är närliggande och delvis likartade. Även ansvarar för verksamhet som till vissa delar angränsar till nämnda myndigheters ansvarsområden. Enligt 1 kap. 11 a § högskoleförordningen (1993:100) ska ett universitet eller en högskola ansvara för att studenterna är försäkrade för personskada. Försäkringen ska tecknas genom att för universiteten och högskolorna träffar en överenskommelse med Kammarkollegiet. I syfte att skapa en ändamålsenlig och effektiv myndighetsstruktur bör överlappande och likartad verksamhet koncentreras till en myndighet. uppgift är att bl.a. ansvara för kvalitetssäkring av högskoleutbildning genom kvalitetsutvärdering av utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå samt prövning av tillstånd att utfärda examina. svarar även för tillsynen över verksamheten inom sitt ansvarsområde. Verket har också regeringens uppdrag att genomföra utredningar och uppföljningar som grund för regeringens ställningstagande i olika frågor. Verket har dessutom ansvar för statistik om verksamheten vid universitet och högskolor. Verket svarar därutöver för information om verksamheten och utbildningsutbudet vid universitet och högskolor och för bedömningar av utländska utbildningar. Vidare ska upplåta lokaler och sköta administrativa, föredragande och handläggande uppgifter åt och . är en enrådighetsmyndighet med ett insynsråd. leds av en myndighetschef som utses av regeringen. Verket för högskoleservice (VHS) har till uppgift att på uppdrag av universitet och högskolor biträda vid antagning av studenter, vid bedömning av utländska gymnasiebetyg och med rådgivning och service i fråga om studieadministrativ verksamhet. Myndigheten får utföra andra uppdrag än vad som redovisas ovan och även åt andra än universitet och högskolor. VHS verksamhet är till största delen avgiftsfinansierad av sina uppdragsgivare. VHS är en styrelsemyndighet och leds av en styrelse. Under styrelsen finns en direktör som anställs av myndigheten. Internationella programkontoret för utbildningsområdet Internationella programkontoret för utbildningsområdet (IPK) är det svenska programkontoret för de EU-program och andra internationella program inom utbildningsområdet som regeringen i ett enskilt fall beslutar. Verksamheten omfattar samtliga utbildnings- nivåer, från grundskoleutbildning, gymnasieutbildning, vuxenutbildning och yrkesutbildning till högre utbildning. IPK har, utöver regeringen, Europeiska kommissionen, och (Sida) som uppdragsgivare och finansiärer. IPK handleder och informerar om möjligheterna till internationellt utbyte och samarbete, fördelar stöd till individer och organisationer för aktiviteter inom ramen för utbytes- och samarbetsprogram samt stödjer utbildningsinsatser för internationalisering genom att sprida erfarenheter och resultat från programverksamheten. IPK är en enrådighetsmyndighet med ett insynsråd. IPK leds av en myndighetschef som utses av regeringen. Från anslaget 2:53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. finansieras bl.a. vissa insatser inom högskoleområdet som genomförs av . Det handlar om att informera i utlandet om högre utbildning i , stipendier för studier vid och insatser i samband med programmet North2north. Från anslaget finansieras även åtgärder för att främja undervisning i svenska språket och undervisning om svenska förhållanden på högskolenivå i utlandet. En särskild utredare ska förbereda och lämna förslag till de åtgärder som behövs för att genomföra en ändamålsenlig och effektiv organisering av de verksamheter som bedrivs vid , VHS och IPK. Syftet är att skapa en effektiv och tydlig ansvarsfördelning, där den granskande verksamheten skiljs från den främjande verksamheten och verksamhet som avser meddelande av föreskrifter. Utgångspunkter för utredarens arbete uppdrag ska renodlas och på så sätt stärkas så att verket får en tydlig granskande funktion i högskolesystemet med ansvar för kvalitetssäkring och tillsyn. Det innebär att verket inte längre ska ha några direkta främjandeuppgifter. ska svara för kvalitetssäkring av högskoleutbildning enligt propositionen Fokus på kunskap – kvalitet i den högre utbildningen (prop. 2009/10:139) och regeringens uppdrag till verket om kvalitetsutvärdering av utbildning på grundnivå och avancerad nivå (U2010/4164/UH). ska följa universitetens och högskolornas resursutnyttjande i syfte att bistå regeringen med det underlag regeringen behöver för att säkerställa att högskoleverksamheten är effektiv. ska vidare utöva tillsyn över verksamheten vid universitet och högskolor i syfte att bl.a. trygga rättssäkerheten för enskilda individer. ska vara självständigt i förhållande till universitet och högskolor och utöva sin verksamhet med hög integritet gentemot lärosätena. Med anledning av att universitets och högskolors självbestämmande ökar har regeringen ett ökat behov av en samlad bild över högskoleverksamhetens kvalitet, effektivitet och resultat. ska mot den bakgrunden svara för statistik, analys, utredning och uppföljning inom sitt verksamhetsområde. Uppföljningen ska ha relevans för regeringens politik och svara mot regeringens behov av beslutsunderlag. Slutligen ska upplåta lokaler och sköta administrativa, föredragande och handläggande uppgifter åt och . Den ombildade myndigheten ska liksom vara en enrådighetsmyndighet med insynsråd. VHS, IPK och delar av verksamhet ska sammanföras till en ny myndighet med ansvar för verksamhet av tydlig service- och samordningskaraktär och vissa främjandeuppgifter. Myndigheten ska samordna vissa gemensamma uppgifter, bl.a. systemservice i fråga om antagning m.m., information om högre utbildning samt hantering av utbytes- och samarbetsprogram för alla utbildningsnivåer. Den nya myndigheten ska svara för statistik, analys, utredning och uppföljning inom sitt verksamhetsområde. I detta sammanhang är det av vikt att kompetens på samtliga utbildningsnivåer garanteras. Uppföljningen ska ha relevans för regeringens politik och svara mot regeringens behov av beslutsunderlag. Myndigheten ska ha till huvudsaklig uppgift att bistå såväl sina uppdragsgivare som användare, t.ex. presumtiva studerande och studenter, allmänheten samt uppdragsgivare, med service inom sitt ansvarsområde. Den nya myndighetens verksamhet ska till viss del vara anslagsfinansierad och därutöver uppdragsfinansierad. uppgifter som ska överföras från till denna myndighet omfattar information till sökande och studenter, tillträdesfrågor, inklusive framtagande av högskoleprovet, och bedömning av utländsk högskoleutbildning. I syfte att skilja den granskande verksamheten från den föreskrivande bör den nya myndigheten ha föreskriftsrätt i stället för . När det gäller IPK:s verksamhet ska hänsyn tas till sådana förpliktelser som följer av myndighetens uppgift som svenskt programkontor för programmet för livslångt lärande och övriga internationella program inom utbildningsområdet som myndigheten ansvarar för. Utgångspunkten är att det ska finnas ett programkontor för utbildningsområdet. Universitetens och högskolornas inflytande över den verksamhet som utförs av VHS på uppdrag av lärosätena, t.ex. en samordnad antagning, ska säkerställas. Den nya servicemyndigheten ska därför även fortsättningsvis vara en styrelsemyndighet och ha en tydlig förankring hos användarna. Sammansättningen i styrelsen ska även spegla myndighetens olika verksamhetsområden. Myndighetschefen ska utses av regeringen. Den nya myndighetsstrukturen ska gälla fr.o.m. . Etapp 1: Analysfas I en första etapp ska utredaren föreslå organisation, dimensionering och namn på de nya myndigheterna, överväga om även andra uppgifter ska överföras från till den myndighet dit VHS och IPK förs om detta innebär effektivitetsvinster och synergieffekter samt i förekommande fall lämna förslag till en sådan förändring, överväga om verksamhet som finansieras med medel från anslaget 2:53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. och som bedrivs av i stället ska inordnas i den myndighet dit VHS och IPK förs, redovisa för- och nackdelar med en sådan ordning samt i förekommande fall lämna förslag till en sådan förändring, överväga om den myndighet dit verksamheten i VHS och IPK förs i stället för ska teckna försäkring för studenterna genom överenskommelse med Kammarkollegiet samt i förekommande fall lämna förslag till en sådan förändring, föreslå vilken myndighet som ska ansvara för den samlade högskolestatistiken och vara den statistikansvariga myndigheten inom verksamhetsområdet enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken, ta ställning till om det finns uppgifter som myndigheterna utför som kan utgå, t.ex. till följd av att dessa uppgifter bäst hanteras av universitet och högskolor mot bakgrund av det ökade självbestämmande som regeringen har initierat, med utgångspunkt i den föreslagna organisationen analysera och tydliggöra de gränsdragningar av verksamheter som identifierats, såsom t.ex. statistik, analys, utredning och uppföljning mellan de nya myndigheterna, samt även tydliggöra gränsdragningen gentemot andra berörda myndigheter, pröva och lämna förslag i fråga om den föreskriftsrätt som har enligt förordningen (2008:353) om godkännande för forskningshuvudmän att ta emot gästforskare ska ges till den nya servicemyndigheten eller till någon annan myndighet, belysa eventuella problem som kan uppstå i övergången av verksamheter från berörda myndigheter till den nya organisationen samt föreslå hur dessa på bästa sätt kan lösas, och lämna förslag till anslagsfördelning mellan myndigheterna, upprätta en budget för respektive myndighet och ett budgetunderlag för åren 2014–2016. Etapp 2: Genomförandefas Under en andra etapp av utredningsarbetet ska åtgärder genomföras som krävs för att ett ombildat högskoleverk och en ny myndighet ska kunna inleda sina verksamheter . lämna förslag till verksamhetsmål och instruktion för respektive myndighet samt förbereda anslutningen av den nya myndigheten till det statliga redovisningssystemet och lägga upp redovisningsplaner, föreslå nödvändiga författningsändringar som behövs för ett genomförande, ingå nödvändiga avtal för respektive myndighets verksamhet, bedöma vilken kompetens som är nödvändig för respektive myndighets verksamhet, fullgöra de åtgärder som krävs enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, bemanna myndigheterna med beaktande av reglerna i 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd, och besluta om bemanning av respektive myndighet och i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter. Förslagen ska rymmas inom de ekonomiska ramar som gäller för de berörda myndigheterna. Möjliga besparingar och de ekonomiska, verksamhetsmässiga och personella konsekvenserna av förslagen ska redovisas. Samråd och redovisning av uppdraget Uppdraget ska genomföras i nära dialog med (). Utredaren ska samråda med berörda myndigheter, exempelvis , , , , , , Myndigheten för , och , och med berörda organisationer, exempelvis och . Vidare ska utredaren samråda med och och med andra myndigheter och organisationer i den utsträckning som är nödvändig. Myndigheterna ska lämna det underlag som utredaren begär. Utredaren ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem möjlighet att framföra synpunkter. Etapp 1 ska redovisas . Etapp 2 ska redovisas . En slutredovisning av uppdraget ska redovisas . 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet.