sou · H0B352 · 2012-08-24 00:00:00 — Precis som för småhusen kan det eventuellt behövas kompletterande relationstal för att be- akta byggnaders olika återstående livslängd och antal lägenheter. För lantbruk behövs det normeringstal för produktiv skogsmark (kr/ha och/eller kr per m³sk) och (kr/ha). Relationstal för andra ägoslag kan bli aktuellt om uppgifter om användningssätt och markens avkastningsförmåga finns att tillgå, t.ex. som för ägoslagen betesmark och skogligt impediment. Tillhandahållandet av nomeringstalen kan ske på ett flertal olika sätt. Den modell som det skissats på bygger på att ett antal tjänster utvecklas som hanteras med IT-stöd. I Lantmäteriets perspektiv finns både externa och interna intressenters behov av fastighetsvärden och normeringstal. Lantmäteriet kommer att bygga upp ett särskilt register över normeringstal. Registrets innehåll ska kunna tillgäng- liggöras för olika verksamheter. För detta krävs en databas, en applikation och en tjänst för åtkomst. Explicit för Lantmäteriet har fastighetsinskrivningen behov av en tjänst som jämför köpeskilling med fastighetens värde för att bestämma stämpelskatt vid ansökan om lagfart. I det sammanhanget behöver verksamheten utveckla ett nytt system som möjliggör en uträkning av dessa fastighetsvärden. För externa intressenter som behöver normeringstalen och en enklare tjänst för att beräkna ett separat värde per fastighet behöver en webbtjänst utvecklas. Vidare bör Lantmäteriets fastställda nor- meringstal publiceras och för det krävs antingen en interaktiv karta eller en enklare funktion med kartor som visar områden och nor- meringstal i PDF-format. Övrigt tillhandahållande där dagens leve- ransformat och övriga funktioner i systemet behöver anpassas har bedömts kunna rymmas inom ramen för ordinarie förvaltning av FR. Lantmäteriet har vidare gjort en översiktlig bedömning av kost- naderna för ett förfarande med normeringstal som redovisar värden för olika typer av fastigheter och ägoslag, se avsnitt 7.2.1.4. Avveckling av bostads- och lantbrukstaxeringen 3.4.3.4Ändringar i gällande författningar Som nämnts ovan krävs ändringar i dels lagen (1971:171) om sär- skilt uppskattningsvärde på fastighet, dels lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter. I lagen om särskilt uppskattningsvärde på fastighet krävs en ändring i 1 § andra stycket 3 genom en hänvisning till 7 kap. 16 § första stycket 1 FTL så att även de byggnadstyper och ägoslag om- fattas vilka undantagits från värdering inom ramen för avvecklings- förslaget. Lagen utvidgas således till att även omfatta småhus, ägar- lägenhet, flerbostadshus och tomtmark till sådana byggnader, eko- nomibyggnader, , betesmark, produktiv skogsmark samt skogligt impediment. Vidare måste det av lagen framgå vem som ska fastställa nor- meringstal för dessa fastighetstyper och ägoslag, samt vad som av- ses med normeringstal. Detta bör lämpligen ske i en ny paragraf, 2 a §, i vilken det slås fast att med normeringstal avses schablo- niserade värden att användas för att beräkna marknadsvärdet för fastigheter samt att normeringstalen ska fastställas av Lantmäteriet för sådan egendom som undantas från värdering enligt 7 kap. 16 § första stycket 1 FTL. Lantmäteriet bör ges i uppdrag av regeringen, t.ex. inom ramen för myndighetens regleringsbrev, att vidare ana- lysera modellen för framtagande och presentation av normerings- talen, liksom vilken typ av formell process som bör tillämpas där- vid, bl.a. hur normeringstalen ska beslutas. Innan systemet med normeringstal är uppbyggt och etablerat, kan det under en över- gångsperiod fortfarande vara möjligt att lägga taxeringsvärdet till grund för vissa myndighetsbeslut eller beslut inom andra verksam- heter. Under förutsättning att några förändringar inte har skett av taxeringsenheten (fastighetsbildning eller om- eller tillbyggnad) kan en uppräkning ske av taxeringsvärdena baserat på fastighetspris- index. Vid fastställelse av särskilt uppskattningsvärde tillämpas de grunder som enligt FTL gäller för åsättande av taxeringsvärde. Para- grafen måste utvidgas till att även omfatta de normeringstal som anges i den nya paragrafen, 2 a §, vid fastställelse av särskilt upp- skattningsvärde. Lantmäteriet bör också inom ramen för sitt upp- drag analysera om det är lämpligt att ansvaret för fastställande av särskilt uppskattningsvärde bör flyttas över från Skatte- verket till Lantmäteriet. Avveckling av bostads- och lantbrukstaxeringen Vidare krävs en utvidgning av lagen så att behörig att ansöka om fastställande av särskilt uppskattningsvärde inte bara är den som är ägare av fastigheten utan även myndigheter. Detta bör ske genom ett tillägg i 3 §. Med myndighet avses såväl statliga som landstings- kommunala och kommunala myndigheter. upprättade förslag till särskilt uppskattningsvärde ska enligt nuvarande 5 § översändas till sökanden för yttrande . Om sökanden är en myndighet, bör även ägaren till fastig- heten ges möjlighet att yttra sig över förslaget. Ett tillägg till 5 § med denna innebörd krävs därför. Då ett beslut om särskilt uppskatt- ningsvärde på fastighet inte kan överklagas måste denna yttrande- möjlighet anses vara särskilt viktig. Det är heller inte formellt möj- ligt att överklaga det värde som räknats fram baserat på normerings- talen. Det bör dock framhållas att det normalt torde vara möjligt att överklaga ett slutligt beslut som grundar sig på värdet. Detta mot- svarar dagens situation där det inte är möjligt att överklaga fastig- hetsvärderingen utan endast beslutet om taxering. I lagen om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter krävs en ändring i 9 § andra stycket. Även här bör lagen kompletteras med en hänvisning till att beräkningen av marknadsvärde för den för- sålda egendomen bör ske med ledning av de av Lantmäteriet fram- tagna normeringstalen. Utredningen anser att det finns skäl att här inskränka metoden för framtagande av marknadsvärde till att endast omfatta värden baserade på normeringstal, då det är av särskilt stor vikt att inskrivningsmyndigheten vid fastställande av stämpelskatt utgår från värden fastställda med samma metod. Inskrivningsmyndig- hetens hantering av dessa ärenden måste vidare anses vara så expe- ditionsbetonad, att graden av precision av ett marknadsvärde fastställt genom denna metod är tillräcklig. 3.5Registerföring av uppgifter till grund för beskattning Det grundläggande syftet med de uppgifter som samlas in och de beslut som fattas vid fastighetstaxering är att utgöra underlag för beskattning, lagen (2007:1398) om fastighetsavgift (FavL) och lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt (FSL). Dessa lagar är kopplade till den systematik som regleras i fastighetstaxerings- Avveckling av bostads- och lantbrukstaxeringen lagen (1979:1152) (FTL). Underlag i form av de olika typerna av taxeringsenheter, värderingsenheter och värdefaktorer som påverkar storleken av skatten, alternativt avgiften, beslutas inom ramen för fastighetstaxeringsförfarandet. Uppgifter från fastighetstaxeringen utgör även en del av beskatt- ningsdatabasen, 2 kap. 3 § lagen (2001:181) om behandling av upp- gifter i beskattningsverksamhet. Att uppgifter på indi- vidnivå och fastighetsnivå korrelerar med varandra är av helt avgör- ande betydelse för att uppgiftsinsamling, utskick av deklarationer och beslut ska kunna fattas på ett korrekt sätt inom såväl fastig- hetstaxering som inkomstbeskattning. Fastighetstaxeringen är registerbaserad, vilket innebär att taxe- ringen baseras på uppgifter i befintliga register (se avsnitt 2.1.2). Det grundläggande registret är fastighetsregistret, eller fastighets- datasystemet (FDS), som förs med stöd av lagen (2000:224) om fastighetsregister och för vilket Lantmäteriet är ansvarig register- myndighet. I fastighetsregistret lagras fastighetsanknuten information av- seende bl.a. fastighetsindelning, beteckningar och fastighetsrätts- liga åtgärder, fastighetens ägarförhållande, inteckningar i fastighet lämnade som säkerhet vid lån samt övrig inskrivningsinformation. Den fastighetsanknutna informationen i fastighetsregistret är uppdelad i fem delar, bl.a. en taxeringsuppgiftsdel. Enligt 64 § för- ordningen (2000:308) om fastighetsregister ska i taxeringsuppgifts- delen av fastighetsregistret redovisas uppgifter från beskattnings- databasen såvitt avser taxeringsvärden och övriga uppgifter som en- ligt FTL ska redovisas i beslut om fastighetstaxering. ska enligt 74 § samma förordning till Lantmäteriet avisera de uppgifter från beskattningsdatabasen som behövs för att kunna föra taxeringsuppgiftsdelen. innehåller enbart uppgifter om registerfastig- heter. Annan egendom, såsom byggnad på ofri grund eller egen- dom som inte utgör egna registerfastigheter, omfattas inte av registret. Avveckling av bostads- och lantbrukstaxeringen Som en del av beskattningsdatabasen administrerar ett fastighetstaxeringsregister (FTR) som innehåller uppgifter om de flesta av landets 3,2 miljoner registerfastigheter. Behandlingen av dessa uppgifter regleras av lagen om behandling av uppgifter i Skatte- verkets beskattningsverksamhet (2001:181) samt den tillhörande förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. FTR är det grundläggande registret för fastighetstaxeringen och innehåller sådana fastigheter, samfälligheter och byggnader på ofri grund som är eller ska bli föremål för fastighetstaxering. FTR hålls uppdaterat genom information om förändringar som kommer till från bl.a. fastighetsregistermyndigheten (FRM), dvs. Lantmäteriet och inskrivningsmyndigheten (IM). Syftet är att skapa och underhålla ett register som ger förutsättningar för en korrekt fastighetstaxering och folkbokföring. FTR är ett omfattande och komplext register, vilket också är synkroniserat med övriga register. Vidare finns lägenhetsregistret, ett nationellt register över alla bostadslägenheter, vilket regleras av lagen (2006:378) om lägen- hetsregister. Uppgifterna i registret får enligt 5 § behandlas för folkbokföring, framställning av statistik, forskning och planering, uppföljning och utvärdering av bostadsbestånd och byggande. Registret är en del i den statistikreform som syftar till att ersätta de tidigare folk- och bostadsräkningarna för att producera hushålls- och bostadsstatistik. Lantmäteriet är ansvarig registermyndighet, men det är kommunerna som ansvarar för uppdateringar och kom- pletteringar. Förutom information om antalet bostadslägenheter på fastig- heten, innehåller registret avseende bostadslägenhet även uppgift om antal rum i lägenheten, typ av kök, bostadsarea och lägenhets- kategori. För själva byggnaden innehåller registret bl.a. uppgifter om byggnadskategori, nybyggnadsår och typ av taxeringsenhet. Avveckling av bostads- och lantbrukstaxeringen 3.5.2Lämplig databas och ansvarig myndighet Utredningens bedömning: Uppgiftslämnande samt vilka upp- gifter som behövs ska även fortsättningsvis regleras i FTL. Uppgifterna registreras i FTR vars nuvarande struktur behålls. Ansvarig myndighet för att föra FTR bör liksom vara . Direktivet betonar att även om fastighetstaxeringen av bostäder avvecklas kommer det med all sannolikhet att behövas en klassi- ficering och registerföring, med tillhörande uppgiftslämnande, av sådana byggnader och fastigheter. Utredaren ska, med utgångs- punkt i förslagen om slopande av taxeringen av bostäder, särskilt pröva vilka nya funktioner som behövs som ersättning för det slopade taxeringssystemet (dir. 2011:13, s. 9). Av utredningens direktiv framgår vidare att en förutsättning för en avveckling av fastighetstaxeringen för bostäder och lantbruks- enheter är att en löpande beskattning av bostäder ska behållas och att medlen från denna löpande beskattning ska tillfalla kommunerna (dir. 2011:13, s.11). Detta innebär att uppgifter om fastigheter och deras egenskaper fortfarande kommer att utgöra en utgångspunkt för en löpande beskattning. En relevant fråga är därmed om det finns andra register än de som byggts upp inom ramen för fastig- hetstaxeringen som kan utgöra underlag för att ta ut en fastighets- avgift, alternativt en fastighetsskatt. Strukturen på vilken den löpande fastighetsbeskattningen bygger regleras i FTL, avseende indelning i taxeringsenheter och vär- deringsenheter. Enligt dessa regler kan taxeringsenhet utgöra flera fastigheter tillsammans, men även del av fastighet. Det skulle således, om samtliga bostäder ska omfattas av en fastighetsavgift eller fastighetsskatt, vara omöjligt att lägga fastighetsregistret i dess nuvarande form till grund för den löpande beskattningen. Ett exem- pel på detta är småhus som ligger inom större fastigheter, såsom lantbruksenheter, eller småhus som ligger på en fastighet med både småhus och hyreshus. Dessa småhus ligger inte på egna register- fastigheter utan är enheter som utgör del av en registerfastighet. Den indelning i taxeringsenheter och värderingsenheter som görs inom ramen för fastighetstaxering är därmed en förutsättning för en löpande beskattning som omfattar samtliga enheter som är föremål för uttag av löpande beskattning. Avveckling av bostads- och lantbrukstaxeringen Alternativet skulle vara att fastighetsregistret kompletterades med ytterligare uppgifter eller att någon annan myndighet gjorde en motsvarande uppdelning och förde ett särskilt register över dessa uppgifter. Detta nya register skulle sedan ligga till grund för den löpande beskattningen av bostäder. Av registret måste även ägare till byggnad på ofri grund ingå om dessa ska bli föremål för en löpande fastighetsbeskattning. Registret måste vidare vara synkro- niserat med övriga register avseende t.ex. person- uppgifter. Ett annat alternativ skulle kunna vara att göra en mot- svarande vidareutveckling av det nuvarande lägenhetsregistret. Ytterligare en aspekt i sammanhanget är att uppgifterna i det register som ska ligga till grund för den löpande beskattningen måste bygga på en rättssäker grund. Den enskildes möjligheter att över- klaga det underlag som kommer att utgöra grunden för den löp- ande fastighetsbeskattningen måste säkerställas. fattas dessa beslut av inom ramen för fastighetstaxeringen. Vad som omfattas av beslut definieras utförligt i 20 kap. 4 § FTL. Besluten innehåller värden, men även klassificering av fastigheter och byggnader samt egenskapsdata, vilka är avgörande för uttag av löpande fastighetsbeskattning och utgör, även om inte beskattningen grundar sig på ett taxeringsvärde, en förutsättning för beskattningen. Enligt reglerna för sakprocessen i samband med fastighetstaxe- ringen är processföremålet en enskild fråga. Detta innebär att yrk- anden om ändring kan avse värdefaktorer såsom storlek och standard, vad som ingår i fastigheten, vem som är fastighetsägare, skatteplikt för taxeringsenhetstypen och värderingsenheternas omfattning. Detta möjliggör en rättslig prövning av det grundläggande taxerings- beslutet men även grunderna för beslutet. Skulle någon annan myn- dighet ansvara för uppgifter som utgör grund för löpande beskatt- ning av bostäder skulle, av rättssäkerhetsskäl, samma överklagande- möjlighet behöva införas. kontrollerar således underlaget i både tekniskt och administrativt hänseende. Beskattningsdatabasens delar – fastighetstaxering respektive inkomsttaxering – är synkro- niserade och ett utbyte av uppgifter mellan de två delarna av registret säkerställs. Med hänsyn till omfattningen av och tidplanen för de deklarationsutskick som görs inom ramen för inkomsttaxeringen är det en förutsättning att de fastighetsrelaterade uppgifterna som ligger till grund för beskattningen är tillgängliga på ett så enkelt sätt som möjligt. Avveckling av bostads- och lantbrukstaxeringen Även om den värdering som sker inom ramen för fastighets- taxeringen slopas, anser utredningen att det mot bakgrund av ovan- stående är lämpligt att ansvaret för att hålla ett grundregister över de fastigheter som ska beskattas, liksom bör ligga inom ramen för verksamhetsområde. Detta gäller även fastigheter där löpande skatt inte tas ut, såsom specialfastigheter, övrig mark och produktiv mark inom lantbruksenheter. Det beslut som fattas om att en fastighet utgör t.ex. övrig mark innehåller även indirekt ett beslut om att fastigheten inte utgör tomtmark eller annat ägo- slag. Dessa beslut måste fattas sammanhållet och av en och samma myndighet. Vid en samlad bedömning anser utredningen att det inte finns något annat register än de som byggts upp inom ramen för fastig- hetstaxeringen som kan utgöra underlag för den löpande beskatt- ningen. Utredningens förslag avseende en avveckling av fastighets- taxeringen bygger således på att regleringen av uppgiftslämnande samt vilka uppgifter som behövs fortsatt ligger kvar i FTL. För småhus, hyreshus med bostäder samt ägarlägenheter med tillhör- ande tomtmark kommer förslagen att innebära en betydande redu- cering av de uppgifter som behöver lämnas. Hela regelverket som omfattar värderingen kan i dessa delar tas bort ur lagstiftningen. Förslaget omfattar i denna del även den produktiva marken inom lantbruksenheter, dvs. , betesmark, produktiv skogsmark och skogliga impediment. Dessa uppgifter ska, liksom , regi- streras i FTR vars nuvarande struktur kan behållas. Något behov av insamling av nya kategorier av uppgifter föreligger inte. Som en följd av förslaget till avveckling av fastighetstaxeringen för bostäder, kommer bestämmelsen i 9 kap. 3 § FTL avseende värde- faktorer för hyreshus att tas bort. Detta betyder att inhämtande av uppgift om antalet bostadslägenheter inte kommer att ske, då behov inte längre finns för att beräkna antalet bostadslägen- heter till grund för fastighetsavgiften. I det nuvarande systemet kan fastighetsägaren bli tvungen att lämna uppgift , en gång inom ramen för deklarationen och en gång till lägenhetsregistret. Uppgifter dubbellagras således i två olika register, vilket är något som generellt bör undvikas. Som en konsekvens av avvecklings- förslaget kommer fastighetsägaren bli tvungen att endast lämna upp- gift om antal bostadslägenheter till lägenhetsregistret via kommunen. Denna uppgift kommer därmed endast att lagras i ett enda system. Avveckling av bostads- och lantbrukstaxeringen 3.6Ikraftträdande, övergångsbestämmelser samt följdändringar i annan lagstiftning Utredningens förslag: De föreslagna ändringarna i fastighets- taxeringslagen och övriga författningar ska träda i kraft och tillämpas första gången vid fastighetstaxering . Vid fastighetstaxering ska ny taxering (särskild fastig- hetstaxering) ske av varje småhusenhet, lantbruksenhet, ägar- lägenhetsenhet, flerbostadshusenhet och lokalhusenhet. En be- stämmelse om detta tas in i en särskild lag. De föreslagna ändringarna i fastighetstaxeringslagen och övriga för- fattningar bör kunna träda i kraft och tillämpas första gången vid fastighetstaxering . Äldre bestämmelser ska gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdan- det. Utredningens förslag till avveckling av fastighetstaxering av bo- städer och lantbruksenheter innebär bl.a. att det i fortsättningen, utöver indelning i värderings- och taxeringsenheter, endast ska ske fastställande av vissa särskilda egenskaper för dessa fastigheter och att hyreshusenheter ska ersättas av flerbostadshusenheter och lokal- husenheter (se avsnitt 3.2.2 och 3.2.3). Uppdatering av register- uppgifter om denna egendom kommer endast att ske inom ramen för särskild fastighetstaxering. Det innebär att uppdateringen inte kommer att ske löpande utan endast vid sådana större förändringar som utgör grund för ny taxering. Vid införandet av det nya systemet kommer de registrerade upp- gifterna om egenskaper att behöva konverteras till att motsvara de särskilda egenskaper som föreslås gälla. För de fastigheter som är undantagna från värdering i det nuvarande systemet men kommer utgöra en värderingsenhet i det nya systemet (överstigande 15 m² boarea och med ett taxeringsvärde understigande ), måste dock nya uppgifter registreras. Detta kan huvudsakligen ske maski- nellt. Vidare kommer hyreshusenheter att behöva delas upp i fler- bostadshusenheter och lokalhusenheter. Dessutom kommer ett antal s.k. statarlängor på lantbruk som är taxerade som småhus att Avveckling av bostads- och lantbrukstaxeringen behöva indelas som flerbostadshus eftersom de inte längre ska räknas som småhus (se avsnitt 3.2.2). Om typ av taxeringsenhet bör ändras utgör detta en nytaxerings- grund enligt 16 kap. 2 § FTL. Uppdelningen av hyreshusenheter i flerbostadshusenheter och lokalhusenheter och omklassificeringen av statarlängor till flerbostadshus med åtföljande fastställande av särskilda egenskaper för bostäderna och nya taxeringsvärden för lokalhusenheterna skulle därför kunna hanteras inom den särskilda fastighetstaxeringen. För övrig egendom som berörs av den slopade taxeringen utlöses ny taxering inte med motsvarande automatik. Det finns inte heller någon allmän eller förenklad fastighetstaxering som kan fånga upp dessa fastigheter. Det skulle i och för sig vara möjligt att i stor utsträckning kon- vertera uppgifter genom härledning ur befintliga registeruppgifter. Exempelvis skulle man kunna tänka sig att värderingsenheter för bostäder och tomtmark till bostäder respektive lokaler och tomt- mark till lokaler inom befintliga hyreshusenheter registrerades som flerbostadshusenheter respektive lokalhusenheter och att den boarea som ligger till grund för beräkningen av värdefaktorn storlek för småhus, registrerades som den särskilda egenskapen storlek för småhus. Detta skulle emellertid innebära att uppgifter som sedan kan läggas till grund för löpande beskattning bestämdes utan att det fattats formella beslut som berörda fastighetsägare haft möjlighet att lämna synpunkter på eller föra talan mot. En sådan ordning kan inte anses acceptabel ur rättssäkerhetssynpunkt. Indelning i taxeringsenheter och fastställande av särskilda egenskaper bör därför även i samband med övergången till det nya systemet i sin helhet ske genom beslut om fastighetstaxering. Det behövs därför någon form av övergångsbestämmelse så att ny taxering kan ske för samtliga sådana fastigheter eller fastighets- delar som berörs. Det framstår enligt utredningens mening som lämp- ligast att ta in en sådan bestämmelse i en särskild lag. Utredningen föreslår därför en lag med särskilda bestämmelser om fastighets- taxering 2015, som föreskriver att ny taxering ska ske vid särskild fastighetstaxering av småhusenheter, lantbruksenheter, ägarlägen- hetsenheter, flerbostadshusenheter och lokalhusenheter. Av 26 kap. 2 § FTL framgår att skyldighet att lämna särskild fastighetsdeklaration föreligger först efter föreläggande. Däremot finns enligt 26 kap. 1 § FTL en rätt att lämna särskild fastighets- deklaration. Såväl rätten som skyldigheten efter föreläggande gäller Avveckling av bostads- och lantbrukstaxeringen den som vid fastighetstaxeringsårets ingång äger fastigheten. Enligt 1 kap. 5 § FTL anses vissa innehavare av fastighet, bl.a. tomträtts- havare, som ägare. Detta är en skillnad i förhållande till vad som en- ligt 18 kap. 1 § FTL gäller för allmän och förenklad fastighetsdekla- ration, där det råder en skyldighet för ägare att (med vissa här inte aktuella undantag) utan föreläggande lämna deklaration, såvida veder- börande inte fått ett förslag till fastighetstaxering. Det är enligt utredningen inte motiverat att ska behöva utfärda förelägganden för alla fastighetsägare som berörs av en så omfattande nytaxering som den aktuella. Fastighetsägare bör därför vid denna taxering vara skyldiga att lämna särskild fastighets- deklaration även utan föreläggande. För denna skyldighet bör gälla samma tidsfrist som gäller för fri- villigt lämnande av särskild fastighetsdeklaration, dvs. att deklara- tion med tillhörande handlingar ska lämnas till under taxeringsåret (26 kap. 1 § FTL).