sou · H0B335 · 2012-05-24 00:00:00 — Avsikten är att uppgifter om enskildas personliga förhållanden som förekommer inom kompetensteamets verksamhet ska ha ett lika starkt sekre- tesskydd som om de hade förekommit inom . Kompe- tensteamet får alltså inte lämna en sekretessbelagd uppgift till en myndighet med hänvisning till att det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekre- tessen ska skydda. 26 kap. 15 § Sekretess gäller hos Kompetensteamet vid i för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon när- stående till denne lider men. För uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen är ny. Övervägandena finns i avsnitt 21.2.5. Paragrafen innehåller bestämmelser om sekretess för enskildas personliga förhållanden i den verksamhet som bedrivs inom Kompe- tensteamet vid i . Den är utformad efter förebild av bestämmelsen i 26 kap. 1 § offentlighets- och sekretess- lagen om socialtjänstsekretess och är avsedd att ge ett lika starkt sekretesskydd för enskildas personliga förhållanden. Ett starkt sekretesskydd är nödvändigt med hänsyn till att det typiskt sett handlar om känsliga uppgifter och till att det kan finnas risk för en- skildas säkerhet till liv och person om uppgifterna sprids. Sekretessen avgränsas genom ett omvänt skaderekvisit. Uppgifter får därmed inte lämnas ut om det inte står klart att de kan röjas utan att den enskilde eller någon honom eller henne närstående lider men. Det råder alltså en presumtion för sekretess. För uppgifter i allmänna handlingar gäller enligt andra stycket sekretessen i högst . 26 kap. 16 § Den tystnadsplikt som följer av 5, 13 och 15 §§ inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Den tystnadsplikt som följer av 1, 3, 4, 6 och 10 a §§ inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift om annat än verkställigheten av beslut om omhändertagande, beslut om vård utan sam- tycke eller beslut om sluten ungdomsvård. Paragrafen motsvarar i huvudsak den tidigare 26 kap. 15 §. Den har ändrats på så sätt att nya 26 kap. 15 § har tagits med i uppräkningen i första stycket av bestämmelser om tystnadsplikt som inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra upp- gifter. Sekretessen bryter alltså meddelarfriheten, dvs. de hemliga uppgifterna får inte lämnas ut ens för publicering i grundlags- skyddade medier. Övervägandena finns i avsnitt 21.2.5. 24.4Förslag14B till lag om ändring i lagen (1988:609) om målsägandebiträde 1 § När förundersökning har inletts ska ett särskilt biträde för målsäg- anden (målsägandebiträde) förordnas i mål om 1.brott enligt 6 kap. , om det inte är uppenbart att måls- äganden saknar behov av sådant biträde, 2.brott enligt 3 eller 4 kap. , på vilket fängelse kan följa, brott enligt 7 kap. 1 b § eller försök eller förberedelse till sådant brott, eller enligt 8 kap. 5 eller 6 § eller försök, förberedelse eller stämp- ling till sådant brott, om det med hänsyn till målsägandens personliga rela- tion till den misstänkte eller andra omständigheter kan antas att målsägan- den har behov av sådant biträde, 3.annat brott på vilket fängelse kan följa, om det med hänsyn till målsägandens personliga förhållanden och övriga omständigheter kan an- tas att målsäganden har ett särskilt starkt behov av sådant biträde. Målsägandebiträde får förordnas i högre rätt, om åklagaren eller den tilltalade har överklagat domen i ansvarsdelen. Ett tillägg har gjorts i paragrafen som innebär att brott enligt 7 kap. 1 b § läggs till uppräkningen i andra stycket 2. Därmed görs det tydligt att den som har utsatts för ett barnäktenskapsbrott kan ha rätt till målsägandebiträde. Övervägandena till ändringen i paragrafen finns i avsnitt 13.4.6.7. 24.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:305) om rätt att förrätta vigsel inom trossamfund 1 § Ett trossamfund kan ges tillstånd att förrätta vigsel, om samfundets verksamhet är varaktig och samfundet har en sådan organisation att det på goda grunder kan antas att bestämmelser om vigsel och därmed sammanhängande åtgärder kommer att tillämpas. Tillstånd ska inte ges om det finns anledning att anta att befattningshavare inom trossam- fundet kommer att genomföra ritualer i strid med 4 kap. 4 c § andra stycket eller 7 kap. 1 b § andra stycket . Har tillstånd givits, får vigsel inom samfundet förrättas av den som har förordnats enligt 2 § att vara vigselförrättare. Frågor om tillstånd enligt första stycket prövas av Kammarkollegiet efter ansökan av samfundet. Ett tillstånd gäller tills vidare. I paragrafen finns bestämmelser om att trossamfund kan få till- stånd att förrätta vigsel. Ändringen i första stycket innebär att det tas in ett uttryckligt krav på trossamfunden när det gäller vissa religiösa ritualer. För att vigseltillstånd ska kunna ges fordras att det inte finns anledning att anta att befattningshavare inom tros- samfundet kommer att genomföra ritualer i strid med de straff- bestämmelser om barnäktenskap och tvångsäktenskap som vi före- slår. Det som avses med ändringen är informella äktenskap. Beviskravet finns anledning att anta innebär att det för att en ansökan om tillstånd ska avslås på denna grund ska finnas någon särskild omständighet som talar för att ritualer av det aktuella slaget kommer att genomföras av befattningshavare inom trossamfundet. En omständighet som kan tala för detta kan vara att det sedan tidi- gare är känt att någon befattningshavare har genomfört sådana ritualer. Ändringen innebär att Kammarkollegiets skyldighet att återkalla ett tillstånd omfattar även fall då trossamfundet inte lever upp till kravet i den nya andra meningen. Så kan vara fallet t.ex. om någon av befattningshavarna döms för medverkan till barnäktenskaps- brott eller äktenskapstvång. Övervägandena till ändringen finns i avsnitt 11.4.3. 2 § Kammarkollegiet får, efter ansökan av ett trossamfund som har fått tillstånd att förrätta vigsel, förordna en präst eller någon annan befatt- ningshavare inom samfundet att vara vigselförrättare. Innan en person förordnas till vigselförrättare ska Kammarkollegiet pröva att han eller hon har de kunskaper som behövs för uppdraget. Kammar- kollegiet får uppdra åt trossamfundet att utföra denna prövning. Något för- ordnande ska inte ges om det finns anledning att anta att personen kommer att genomföra ritualer i strid med 4 kap. 4 c § andra stycket eller 7 kap. 1 b § andra stycket . Ett förordnande att vara vigselförrättare gäller tills vidare, om det inte har begränsats att gälla till en angiven dag. Om en vigselförrättare avlider ska samfundet anmäla detta till Kammarkollegiet. Paragrafen innehåller bestämmelser om förordnande av vigselför- rättare. Ett tillägg har gjorts i andra stycket. Utöver de kunskaps- krav som ställs på den som vill bli förordnad till vigselförrättare gäller enligt den nya bestämmelsen att något för- ordnande inte ska ges om det kan antas att personen kommer att genomföra ritualer som omfattas av straffbestämmelserna om in- formella barnäktenskap eller informella tvångsäktenskap. Beviskravet finns anledning att anta innebär att det för att en ansökan om förordnande till vigselförrättare ska avslås på denna grund ska finnas någon omständighet som talar för att vederbör- ande kommer att genomföra ritualer av det aktuella slaget. En sådan omständighet kan vara att personen har förrättat så- dana vigslar. Ändringen innebär att Kammarkollegiet med stöd av 3 § kan återkalla ett förordnande om en vigselförrättare inte lever upp till de nya kraven i andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 11.5. Lag om förvaltningsförfarandet. Familj och äktenskap 1. Effektivare handläggning av anknytningsärenden. Äktenskap för par med samma kön. Människohandel och barnäktenskap – ett förstärkt straffrättsligt skydd. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Lag om stöd och skydd för barn och unga. Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. Hedersrelaterad problematik i skolan – en kunskaps- och forskningsöversikt. Se, tolka och agera – allas rätt till likvärdig utbildning. Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan. Fridskränkningsbrotten och egenmäktighet med barn. En sammanhållen svensk polis. 1973:32 med förslag till lag om ändring i , m.m. Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap, m.m. Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i , m.m. 1977/78:156 med förslag till passlag. 1979/80:1 Del A om . 1981/82:172 om förbud mot omskärelse av kvinnor. 1983/84:144 om invandrings- och flyktingpolitiken. 1986/87:1 om äktenskapsbalk m.m. 1989/90:28 Vård i vissa fall av barn och ungdomar. 1990:91:153 om ny folkbokföringslag m.m. 1992/93:211 om rätt att förrätta vigsel inom andra trossamfund än m.m. 1994/95:2 Ökat skydd för barn. Ytterligare åtgärder mot sexuella övergrepp, m.m. 1994/95:23 Ett effektivare brottmålsförfarande. 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i ett globalt perspektiv. 1996/97:124 Ändring i socialtjänstlagen. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. 1997/98:55 Kvinnofrid. 1998/99:70 Könsstympning. Borttagande av kravet på dubbel straffbarhet. 1999/2000:43 Uppehållstillstånd på grund av anknytning. 2000/01:85 Förberedelse till brott m.m. 2001/02:124 Straffansvaret för människohandel. 2002/03:1 Budgetproposition . 2002/03:80 Ny sambolag. 2003/04:48 Åtgärder mot barnäktenskap och tvångsäktenskap. 2003/04:111 Ett utvidgat straffansvar för människohandel. 2004/05:45 En ny sexualbrottslagstiftning. 2005/06:72 Genomförande av EG-direktivet om rätt till familjeåterförening samt vissa frågor om handläggning och DNA-analys vid familjeåterförening. 2005/06:148 Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m. Prop. 2005/06:166 Barn som bevittnat våld. 2009/10:50 Avskaffande av preskription för vissa allvarliga brott. 2009/10:70 Barnpornografibrottet. 2009/10:152 Förstärkt straffrättsligt skydd mot människohandel. 2009/10:192 Umgängesstöd och förutsättningar att tala med barn. 2010/11:45 Förbättrat skydd mot stalkning. 2010/11:77 Skärpt straff för köp av sexuell tjänst. 2011/12:85 Stärkt skydd för barn i internationella situationer. 2007/08:39. Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. 2007/08:167. Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. 2009/10:229. Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. 2011/12:65. Redogörelse för regeringens arbete med att förbättra och effektivisera hanteringen av ärenden som rör internationella barnbortföranden. Ds Ju 1977:3. PM med förslag till passlag. Svenska och utländska äktenskap. Ett heltäckande straffansvar för människohandel. 1977/78JuU:39. KU 1979/80:37. 1998/99SoU12. 1997/98:JuU13. 1997/98:250. 1977/78:316. Nytt juridiskt arkiv II NJA II 1962 s. 198. NJA II 1973 s. 206. Rapporter, promemorior och handböcker, m.m. Arrangerte ekteskap og tvangsekteskap blant ungdom med innvandrer-bakgrunn, , Kompetansesenter for likestilling, , 1998. Arrangerte ekteskap og tvangsekteskap i , , TemaNord Migration, , 1999. Anmälningsskyldighet om missförhållanden som rör barn, , 2004. Att möta patienter som söker för oro kring oskuld och heder, Nationellt centrum för kvinnofrid, 2011. Av egen vilja, 2010:15. Barn och unga i . Utreda, planera och följa upp beslutade insatser, , 2006. on preventing and combating violence against women and domestic violence. Delrapport 2, Nationell kartläggning om hur mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer beaktas i grundutbildningar vid universitet och högskolor, Nationellt centrum för kvinnofrid, 2010. Erfaringer med dialog i Tvangsekteskapssaker, , ISF rapport nr 27/11, Institutt for samfunnsforskning & Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring (2011). Familjeliv utan (heders)våld. En modell för att bedöma förutsättningar för familjearbete, Kruton, stöd- och rådgivningscenter och skyddade boende. Ett bidrag till arbete med familjer där barn utsatts för sådant hedersrelaterat våld att de måste skyddas, i , rapport 2009:39. Fokus 08 – En analys av ungas utanförskap, 2008:9. Forced and early marriage: a focus on Central and Eastern Europe and former Soviet Union countries with selected laws from other countries, expert paper, , EGM/GPLP/2009/EP.08, . Frihet och ansvar – om gymnasieungdomars upplevda frihet att själva bestämma över sina liv, 2007. Frihet och familj. En uppföljning av skyddade boenden för personer som hotas av hedersrelaterat våld, 2007. Fædre, sønner, ægtemænd. Om maskulinitet og manderoller blant etniske minoritetsmænd. , SFI rapport 07:28, Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, 2007. Gift mot sin vilja. Goda exempel på förebyggande av hedersvåld, i , 2011. Handlingsplaner mot tvangsekteskap og kjønnslemlestelse, Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet, 2012. HBT och heder. En intervjustudie om unga HBT-personer som lever i familjer med hedersnormer, , , ALMAeuropa & RFSL Ungdom, 2011. Hedersrelaterat våld mot ungdomar på grund av sexuell läggning, i län, rapportserien i utveckling 2004:24. Hedersrelaterade traditioner i en svensk kontext. En studie av omhändertagna flickor, , FoU Nordväst, forskningsrapport 2008:2. Heder och det civila samhällets metoder, , , och , Allmänna arvsfonden . Hedersrelaterat våld och förtryck – en kunskaps- och forskningsöversikt, Nationellt centrum för kvinnofrid, 2010:1. Hedersrelaterat våld och förtryck. Ett kunskapsunderlag för hälso- och sjukvården, i län, rapport 2007:127. Hedersrelaterat våld och förtryck. Skolans ansvar och möjligheter. House of , Forced Marriage, 8th Report of Session 2010-12, HC 880, para 16. Hur fungerar skyddat boende? Delrapport 2 från den nationella utvärderingen av regeringens insatser mot hedersrelaterat våld. , , , , 2007. Icke bare tvangsekteskap. Sluttrapport fra Imdis arbeid med handlingsplan mot tvangsekteskap 2008- 2011, Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, 2011. Interkulturellt socialt arbete, , 2010. Konvensjoner og lover om tvangsekteskap, Barne-, likestillings og inkluderingsdepartementet. Kortlægning af indsatsen mod tvangsægteskaber og lignende undertrykkelse, Ministeriet for flygtninge, invandrere og integration, 2010. Låt oss tala om flickor..., 2000:6. Lärande exempel – att förebygga konflikter mellan individ och familj, 2002:14. Mellom makt og avmakt. Om unge menn, tvangsekteskap, vold og kontroll, , Institutt for samfunnsforskning, 2011. Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. En första uppföljning av regeringens handlingsplan. , Brå rapport 2010:4. Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Slutredovisning av ett regeringsuppdrag, , Brå rapport 2010:18. Nationellt konsultativt stöd för socialtjänst och andra verksamheter i arbetet mot hedersrelaterat våld, och länsstyrelserna, 2005. När man krockar – ett handläggningsstöd för om hedersrelaterat våld och generationskonflikter kring traditioner, seder och bruk. i län & kommun. Oskuld och heder – en undersökning av flickor och pojkar som lever under hedersrelaterad kontroll i – omfattning och karaktär, , , , , 2009. Parallelle retsofpattelser i . Et kvalitativt studie af privatretlige praksisser. , SFI rapport 11:37, Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, 2011. Pardannelse blandt etniske minoriteter i , , SFI rapport 04:09, Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, 2009. Patriarkalt våld som hot mot mänsklig säkerhet – en kartläggning av åtgärder mot patriarkalt våld och förtryck, särskilt i hederns namn, mot kvinnor och homo- och bisexuella samt transpersoner, 2005. Bedömning av risk för patriarkalt våld med hedern som motiv. Version 3, , 2005. Patriarkala enklaver eller ingenmansland? Våld, hot och kontroll mot unga kvinnor i , de los , skriftserie IV, 2003. Personer utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck samt barn och unga som blir gifta mot sin vilja. Analys av behov inom socialtjänst och hälso- och sjukvård, , 2011. Polisens utredningar av hedersrelaterat våld, , Brå rapport 2012:1. Redovisning av enkät till länsstyrelserna om dispenser för underårigas äktenskap i – 2007. Regeringens insatser mot hedersrelaterat våld 2003-2007 – slutrapport från den nationella utvärderingen, , , , , 2008. Samverkan i lokalt brottsförebyggande arbete, , 2010. uppdrag att föra viss statistik som ett led i regeringens handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Skyddat boende för hedersvåldsutsatta personer – slutrapport från en nationell kartläggning, Länsstyrelserna, 2011. Slutredovisning av uppdrag att föra viss statistik, , . meddelandeblad nr 6/02, Flickor som lever under hot och tvång i familjer med starkt patriarkala värderingar, 2002. Strategi för samverkan – kring barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa. The Government Response to the eighth Report from , Session 2010-12 HC 880, Forced marriage, Presented to Parliament by the Secretary of State for the Home Department by Command of Her Majesty, . Viljan att förebygga äktenskap mot någons vilja, , 2011. Våga göra skillnad. En vägledning för skydd, stöd och rehabilitering av unga som utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck och/eller som riskerar att bli gifta mot sin vilja eller som har blivit gifta mot sin vilja, i 2011:14. Våld – om socialnämndens ansvar för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld, 2011. Våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld – Alla kommuners ansvar. Slutrapport från en nationell tillsyn 2008– 2009, 2009. Äkta makar, 2012:1. Hvad har de nye regler betydet for pardannelsesmønstret blandt etniske minoriteter? , , , , SFI rapport 09:28, Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, 2009. Akpinar, , The honour/shame complex revisited: violence against women in the migration context, Women's studies international forum (Print). 2003(26):5, s. 425-442, 2003 , , ; på grundval av texter av , Kriminalrättens grunder, Iustus, , 2010. BBC:s webbplats , First forced marriage protection order issued in . , , Svensk internationell privat- och processrätt, 7., [aktualiserade] uppl., juridik, , 2008. Borgeke, , , Studier rörande påföljdspraxis m.m., 4. uppl., , , 2009. , , "Vi er jo en familie": arrangerte ekteskap, autonomi og fellesskap blant unge norsk-asiater, Unipax, , 2006 , , , , , Ungdomar och hedersrelaterat våld. Om transkulturellt behandlingsarbete, Rädda barnen 2006. , , , Skadeståndslagen. Fjärde upplagan, juridik 2011. Chantler, Khatidja, Gangoli, Geetanjali & , , Forced marriage in the UK: Religious, cultural, economic or state violence? i Critical Social Policy 29(4), 2009. Darvishpour, , Invandrarkvinnor som bryter mönstret: hur maktförskjutningen inom iranska familjer i påverkar relationen, 1. uppl., Liber, , 2004. , Hans, Mänskliga rättigheter i europeisk praxis: en kommentar till om de mänskliga rättigheterna, 3. [uppdaterade] uppl., juridik, , 2007. Dribe, , , Att välja den rätta, giftermålsstrategier landsbygd. Tvärsnitt nr 2:2006. Engh Førde, , Patriarkalsk vold eller ukontrollert innvandring? Artikel på webbplatsen Kilden, Informasjonssenter for kjønnsforskning . Gangoli, Geetanjali, Chantler, Khatidja, , , , Understanding forced marriage: definitions and realities, i , . & , (red. ), Forced Marriage. Introducing a social and human rights perspective, books, 2011. , , , Forced Marriages blight lives, but criminalising them would not work, artikel i . Hilstrøm, og Dahlgaard, . Indvandrerpiger tvangsgiftes stadig i hjemlandet. Hjärpe, , Om islamisk rättstradition och dess aktuella problematik, i , , , , (red. ), Familj - religion - rätt: en antologi om kulturella spänningar i familjen - med och som exempel, Iustus, , 2010. & ., in the Developing World, Gender and Development, Vol. 11, No. 2, 2003. Jänterä-Jareborg, , Barn- och tvångsäktenskap i – finns det utrymme för olika kulturer och tolerans? i Frantzen, , , , (red. ), Rett og toleranse: festskrift til : , 1. utg., Gyldendal akademisk, , 2007. Jänterä-Jareborg, , Transnationella familjer ur ett internationellt privaträttsligt perspektiv – särskilt avseende äktenskap, i , , , , , Familj - religion - rätt: en antologi om kulturella spänningar i familjen - med och som exempel, Iustus, , 2010. Le Strat, , , Foll, , Child Marriage in the and With Mental Health in Women. , publicerad på tidskriftens webbplats . , S., against the Sexual Exploitation of Children, Child marriage and child prostitution: Two forms of sexual exploitation, Gender and Development, vol. 10, no.1, 2002 s. 43-49. , Farwah, Tværkulturel konfliktmægling. Familiekonflikter blandt etniske minoritetsborgere. Hans Reitzels Forlag, 2011. , , Svensk rättspraxis i internationell familje- och arvsrätt, 2., [rev.] uppl., juridik, , 2006. , , , Reconceptualising consent and coercion within an intersectional understanding of forced marriage, i , . & , (red. ), Forced Marriage. Introducing a social and human rights perspective, books, 2011. Thunander, , Barnbrudar: i nöd och olust, Leopard, , 2007. , , , : en kommentar, 2., [rev.] uppl., juridik, , 2010 Europeiska kommissionen, , KOM (2010) 747 slutlig, , Minskad byråkrati för medborgarna: att underlätta fri rörlighet i fråga om officiella handlingar och erkännande av verkningarna av civilståndshandlingar, Europeiska unionens råd, den 15.11.2011, KOM (2011) 735 slutlig, om rätt till familjeåterförening för tredjelandsmedborgare som är bosatta i unionen (direktiv /86/EG). Kommittén om avskaffande av all diskriminering av kvinnor, Allmän rekommendation nr 21. , Resolution (2005) Forced marriages and child marriages. , Recommendation 1723 (2005) Forced marriages and child marriages. , resolution S-23/3 annex, para. 69(e). , resolution 56/128. , resolution 59/165. , resolution 48/104. , In-depth study on all forms of violence against women. Report of the Secretary General, 2006. Gemensamma slutsatser från FN:s kvinnokommission om avskaffande av all slags diskriminering av flickor, 2007. FN:s kvinnokommission, resolution 51/2. FN:s kvinnokommission, resolution 52/3. FN, Violence against Children, 2006 FN:s barnrättskommittés allmänna kommentar nr 4, 2003 1961. Särskilt yttrande av professor Konsekvenserna av den föreslagna kriminaliseringen av barnäkten- skap framstår inte som tillräckligt genomtänkta. Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och Beslut vid regeringssammanträde den Den svenska rättsordningen godtar inte tvångsäktenskap och inte heller barnäktenskap. Detta kommer till uttryck på olika sätt genom lagbestämmelser såväl på det civilrättsliga och internationellt pri- vaträttsliga området som på det straffrättsliga området. Ändå före- kommer det att unga människor som lever i tvingas att ingå äktenskap. Det finns också de som ingår äktenskap . ingås dessa äktenskap i utlandet. En särskild utredare ska ges i uppdrag att inhämta ytterligare kunskap om tvångsäktenskap och barnäktenskap. Utredaren ska bl.a. uppmärksamma vilka det är som drabbas och bakgrunden till att sådana äktenskap förekommer. Även omfattningen av tvångs- äktenskap och barnäktenskap ska utredas. Med utgångspunkt i det kunskapsunderlag som inhämtas ska utredaren föreslå åtgärder för att motverka tvångsäktenskap och barnäktenskap. Utredaren ska göra en samlad översyn av relevant straffrättslig, civilrättslig och internationellt privaträttslig lagstiftning. Utredaren ska lägga fram de förslag till författningsändringar som behövs för att ytterligare stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäkten- skap. Uppdraget ska redovisas . Behovet av en utredning