sou · H0B347 · 2012-06-28 00:00:00 — I delbetänkandets del 2 och 3 redovisas alternativa analyser av hur de inkomstuppgifter som föreslås samlas in i månadsuppgiften skulle kunna användas vid fastställande av rätt till ersättning och ersättningens storlek i såväl social- som arbetslöshetsförsäkringen. Att utöka uppgifterna i månadsuppgiften med arbetad tid diskuteras också. Ur ett harmoniseringsperspektiv finns det en poäng i sig med att de uppgifter – oavsett om det handlar om tidigare inkomst eller arbetad tid – som används som beslutsunderlag inhämtas från samma källa, i synnerhet om de avser . Kommittén bedömer att det finns fördelar med ett enhetligt inkomst- begrepp. I kapitel 4 föreslås därför ett enhetligt inkomstbegrepp för social- och arbetslöshetsförsäkringarna. Harmoniseringen omfattar såväl arbetstagare som egenföretagare. Förslaget innebär även en harmonisering med skatterätten, eftersom inkomstbegreppet före- slås avse de skattepliktiga inkomster som ligger till grund för de avgifter som finansierar de arbetsbaserade förmånerna. 14.5.3Vad ska ersättas? I kapitlet presenteras ett antal olika alternativ till hur historiska (faktiska) inkomstuppgifter kan användas i beslutsprocessen vid inkomstunderlagets utformning i socialförsäkringen. Oavsett om inkomstunderlaget baseras på framåtblickande inkomster eller historiska (faktiska) inkomster kan månadsuppgifter användas vid beräkning av inkomstunderlaget, antingen enbart i kontrollsyfte eller som ett renodlat inkomstunderlag. Ett rimligt antagande är därför att oberoende av vilken väg som väljs inom social- försäkringen kan användandet av historiska (faktiska) inkomst- uppgifter komma att öka i socialförsäkringen. I arbetslöshets- försäkringen ligger historiska uppgifter om framför allt arbetad tid men även inkomst till grund för bedömning av rätt till ersättning och ersättningens storlek. Detta innebär att oavsett hur inkomst- underlaget utformas kan harmoniseringen med arbetslöshets- försäkringen komma att öka i och med ett ökat användande av historiska (faktiska) inkomstuppgifter i socialförsäkringen. Graden av harmonisering avgörs av hur stor vikt som läggs vid de historiska (faktiska) inkomstuppgifterna vid beräkning av inkomstunderlaget. Kommittén lämnar inga förslag på hur ramtiden i socialför- säkringen bör utformas . I stället diskuteras ett antal olika alternativ till hur ramtiden skulle kunna konstrueras, givet att inkomstunderlaget baseras på historiska (faktiska) inkomster. Ett av de alternativ som diskuteras är en ramtid . Skulle detta alternativ realiseras innebär det en harmonisering med dagens regelverk i arbetslöshetsförsäkringen, där ramtiden utgörs av de som närmast föregått arbetslösheten. 14.5.5Hantering av skyddsvärda situationer Kommittén lämnar inte heller några förslag om hur regleringen av skyddsvärda situationer bör se ut . I kapitlet diskuteras i stället möjligheterna att med en annan konstruktion uppnå ett skydd som i så stor utsträckning som möjligt motsvarar dagens SGI-skydd. En jämförelse görs med hur reglerna om överhopp- ningsbar tid är konstruerade i . En möjlig framtida reglering är att månader görs överhoppningsbara, vilket i så fall skulle innebära en harmonisering med reglerna i arbetslöshetsförsäkringen. Det finns skillnader i regleringen i SFB och när det gäller vilka situationer som anses som skyddsvärda och om skyddet baseras på att den försäkrade deltar i en aktivitet eller om den försäkrade har rätt till exempelvis viss ersättning. Frågan om en harmonisering av dessa situationer behandlas inte i detta delbetänk- ande, men kommittén återkommer till frågan i slutbetänkandet. Definitionen av skyddsvärda grupper, dvs. vem som anses som studerande, biståndsarbetare m.m., i SFB respektive är också en fråga som kommittén behöver utreda i slutbetänkandet och en harmonisering av begreppen kan då behöva göras. 14.5.6Anpassning av inkomstunderlaget i vissa situationer Arbetslöshetsförsäkringen ersätter inkomstförlust från ett arbete som den försäkrade har haft och det är därför naturligt att ställa krav på etablering på arbetsmarknaden innan man har rätt till ersättning. Socialförsäkringen ersätter ofta inkomstbortfall i ett arbete som den försäkrade faktiskt har och ofta avser att gå tillbaka till. Därutöver finns det säkerhetsmässiga aspekter på att män- niskor ska vara försäkrade på arbetsplatsen. De olika utgångs- punkterna gör att det finns skillnader i krav på kvalifika- tionstid i försäkringarna. Socialförsäkringen är inkomstbaserad. Uppgifter om för- väntad arbetstid används endast i begränsad omfattning, främst vid kortare frånvaroperioder och har endast betydelse för dem med ojämn arbetstidsförläggning. Arbetslöshetsförsäkringen baseras tvärtom enligt nuvarande regelverk i huvudsak på arbetad tid, men även på tidigare inkomst i mindre utsträckning. En omläggning av arbetslöshetsförsäkringen så att denna bygger på inkomster i stället för , så som analyseras i kapitel 12, skulle innebära en ökad harmonisering. 14.5.7Taken i en socialförsäkring med ett historiskt (faktiskt) inkomstunderlag De olika taken i social- och arbetslöshetsförsäkringarna skiljer sig åt på flera avgörande punkter, inte bara när det gäller nivåerna, utan också när det gäller funktionen. En harmonisering skulle därför innebära att antingen det ena eller båda taken skulle behöva genom- gå omfattande förändringar. Om de försäkrade i de flesta fall ska kunna jämföra utfallet i arbetslöshets- och socialförsäkringen fullt ut behöver det dock ske en harmonisering av takens konstruktion. I annat fall kommer de olika taken i många fall innebära att de försäkrade får olika ersätt- ning trots att såväl inkomstbegrepp och ersättningsnivåer är identiska. Ett ytterligare argument för harmonisering av taken i social- och arbetslöshetsförsäkringarna vad gäller konstruktion och nivå är att detta väsentligt skulle underlätta ett system med uppräkning av transfereringsinkomster för att lättare kunna hantera skyddsvärda situationer. Med samma tak, motsvarande nuvarande SGI-tak, i samt- liga arbetsbaserade transfereringssystem (förutom systemens grund- belopp) skulle det inte vara nödvändigt att räkna upp inkomster över taken eftersom taket skulle begränsa inte bara tidigare utan även aktuella transfereringar på samma sätt. Kommittén bedömer dock att det inte går att ta ställning till vilken takkonstruktion som är att föredra innan det står klart hur inkomstunderlaget ska fungera. Som egenföretagare räknas i socialförsäkringen den som driver egen verksamhet i enskild firma, handelsbolag eller kommanditbolag. I arbetslöshetsförsäkringen används begreppet företagare och med det avses en fysisk person som bedriver näringsverksamhet som han eller hon personligen utför arbete i och har ett väsentligt inflytande över. Till skillnad från socialförsäkringens bygger arbets- löshetsförsäkringens regler om företagare inte på valet av företags- form. Det innebär att företagare definieras, och benämns, olika i försäkringarna. En annan skillnad är, liksom för anställda, att den grund- läggande principen för vilka inkomster som ersättningen bygger på skiljer sig åt mellan försäkringarna. huvudregeln att dagsförtjänsten för företagare grundas på den inkomst från verksamheten som framgår av senaste beslut om slutlig skatt, dvs. ett historiskt inkomstunderlag. I socialför- säkringen baseras ersättningen på en beräknad inkomst som ännu är okänd, men som företagaren tror sig komma att få. kontrollerar dock regelmässigt den försäkrades egna uppgifter genom att jämföra dem med den deklarerade inkomsten av närings- verksamhet eller den pensionsgrundande inkomsten. Utformningen av ett inkomstunderlag för egenföretagare (de med inkomst av annat förvärvsarbete) hänger i hög grad samman med utformningen av inkomstunderlaget för de anställda. Kom- mittén presenterar olika alternativ till hur historiska (faktiska) inkomstuppgifter kan användas i socialförsäkringen för anställda, men lämnar inga konkreta förslag. Graden av harmonisering beror på vilket alternativ som realiseras vad gäller inkomstunderlaget för anställda och vilka följdändringar som görs för egenföretagare. Vid en eventuell övergång till ett faktiskt (historiskt) inkomst- underlag i socialförsäkringen skulle det vara möjligt att låta inkomst- underlaget för egenföretagare utgöra den deklarerade inkomsten, dvs. det överskott av aktiv näringsverksamhet egenföretagaren har haft under beskattningsåret och ska beskattas för. Inkomstunderlaget skulle i sådana fall motsvara inkomstbegreppet för egenföretagare och harmonisera med underlaget för beräkning av dags- förtjänsten i arbetslöshetsförsäkringen. 14.5.9En arbetslöshetsförsäkring som bygger på inkomstuppgifter I kapitel 12 analyseras handlingsstrategin att basera arbetslöshets- försäkringens regelverk på inkomstuppgifter, tillgängliga i månads- uppgiften, i stället för som i huvudsak på uppgifter om arbetad tid. Socialförsäkringen bygger till övervägande del på inkomst- uppgifter. Om den handlingsstrategi som redovisas i kapitlet realiseras skulle harmoniseringen av sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna öka. 14.5.10Inkludering av uppgift om arbetad tid i månadsuppgiften En annan handlingsstrategi vad gäller arbetslöshetsförsäkringen presenteras i kapitel 13. Denna innebär att regelverket även fort- sättningsvis i huvudsak skulle bygga på uppgifter om arbetad tid. Månadsuppgiftens innehåll skulle i detta fall utökas till att även omfatta uppgift om arbetad tid. I förhållande till det alternativa regelverk som skisseras i kapitel 12 innebär en realisering av denna handlingsstrategi en lägre grad av harmonisering av sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna. 15.1Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110) Kommitténs förslag om ett förändrat inkomstbegrepp innebär en förändring av 25 kap. 2 § socialförsäkringsbalken (2010:110). Vid ett införande av ett förändrat inkomstbegrepp förutsätts följd- ändringar i andra författningar. Mot bakgrund av kommitténs fortsatta arbete lämnar kommittén inte några ytterligare för- fattningsförslag i delbetänkandet. Ett förändrat inkomstbegrepp motiveras bl.a. av att det är viktigt att anpassa inkomstbegreppet till de uppgifter som kommer att finnas tillgängliga i månads- uppgifterna. Eftersom det ännu inte finns någon tidpunkt för införande av månadsuppgifter lämnar kommittén inte heller förslag på tidpunkt för ikraftträdande för författningsändringen avseende ett förändrat inkomstbegrepp. 25 kap. Allmänna bestämmelser om sjukpenninggrundande inkomst och årsarbetstid Begreppet förvärvsinkomst innebär att det är en ersättning som erhålls för en utförd arbetsprestation (till skillnad mot kapital- inkomst som är avkastning av egendom i någon form). inkomst räknas både inkomst av anställning och av verksamhet som en person driver i egenskap av egenföretagare. Inkomsterna ska fortfarande komma från eget arbete, men även inkomster som ligger till grund för beskattning och uttag av avgifter som inte lämnas i pengar, ska utgöra inkomst. I huvudsak betalas socialavgifter på all skattepliktig ersättning för utfört arbete, pension undantaget, oberoende av om ersättningen utgått i pengar eller andra typer av förmåner. För anställda innebär det att skattepliktig förmån ingår i inkomstbegreppet liksom ersättning utöver schablon för traktamenten och andra kostnads- ersättningar. Ändringen innebär en tydligare koppling mellan de inkomster för eget arbete som ligger till grund för beräkning av dagersättningar inom socialförsäkringen och den uppgift om inkomst som lämnas vid inkomstbeskattningen. Särskilt yttrande av LiseLotte () Med detta särskilda yttrande avger jag mina övergripande stånd- punkter i den del av delbetänkandet som behandlar arbetslöshets- försäkringen. De delar i detta delbetänkande som berör arbetslöshetsförsäk- ringen har tagit sin utgångspunkt i att arbetslöshetsförsäkringen bör anpassas till ett system med månadsuppgifter. Jag anser att det är en felaktig utgångspunkt. Det självklara hade varit att utgå från hur arbetslöshetsförsäkringen kan göras mer hållbar och rättssäker, inte hur den kan anpassas till ett system med månadsuppgifter som ännu inte existerar. Många remissinstanser framhävde att månadsuppgifterna inte kommer att kunna användas som beslutsunderlag inom arbetslös- hetsförsäkringen om inte arbetad tid finns med. Jag delar den upp- fattningen. I detta delbetänkande presenteras olika modeller för hur månads- uppgifter ska kunna användas som beslutsunderlag i arbetslöshets- försäkringen. I den ena modellen är det tänkt att inkomstuppgifter ska ersätta de uppgifter om arbetad tid som används i dagens för- säkring. I den andra modellen diskuteras möjligheten att samla in uppgifter om arbetad tid i månadsuppgifterna och använda dem i administrationen av arbetslöshetsförsäkringen. Båda modellerna leder till stora problem, som jag menar underskattas i kommitténs analyser. Om arbetad tid ska ingå i månadsuppgifterna medför det stora problem med betungande administration och stor risk för felkällor. En mycket stor mängd personuppgifter kommer dessutom att registreras i onödan. Det är ytterst tveksamt och olämpligt ur integritetssynpunkt att samla in en stor mängd uppgifter som kanske aldrig ska användas. Insamlingen av uppgifter om arbetad tid genom månadsuppgifter riskerar också att öka antalet felaktiga uppgifter. Lönekontoret/arbetsgivaren som lämnar uppgifterna har låg moti- vation att lägga ned tid på redovisningen av arbetad tid, eftersom de allra flesta uppgifter aldrig kommer att användas. , som tar emot uppgifterna har inget eget intresse av dem. Den anställde har intresse av att granska redovisad lön och avdrag av skatt är korrekt, men den som inte räknar med att bli arbetslös har inget intresse av att granska redovisningen av arbetad tid. Det är sanno- likt att felkällorna blir så stora att månadsuppgifterna inte blir användbara för att göra en rättssäker beräkning av normalarbetstid. Alternativet att ersätta arbetad tid med ett inkomstvillkor som beslutsunderlag riskerar i sin tur att leda till andra, men inte mindre allvarliga problem. Rättvisan i att det för en höginkomsttagare går betydligt snabbare att uppfylla inkomstvillkoren än för en med lägre inkomst kan verkligen ifrågasättas. Det är också mycket oklart hur det är tänkt att kontrollen av kassakorten ska kunna ske om inte arbetad tid redovisas utan bara inkomstuppgift. Sannolikt måste arbetsgivarintyg krävas in. Om arbetslöshetskassorna ska använda inkomstuppgifter från månads- uppgifterna som beslutsunderlag riskerar också handläggnings- tiderna att bli avsevärt längre än . Sammantaget är oklarheterna och problemen alltför många för att jag ska kunna instämma i kommitténs bedömning att de förändringar av arbetslöshetsförsäkringens regelverk som skulle behöva göras om inkomstuppgifter ska ligga till grund för försäkringen är hanterbara. Oavsett vilken av ovanstående modeller man väljer finns en mängd oklarheter och problem som underskattas i kommitténs analyser och slutsatser. Det är en chimär att tro att bruket av månadsuppgifter i arbets- löshetsförsäkringen skulle leda till större förutsebarhet för den sökande. Det gäller oavsett om inkomstuppgifter eller arbetad tid är utgångspunkt. Det som en person skulle kunna se med månads- uppgifter är inte tillräckligt för att avgöra om man har rätt till ersättning. Det vore djupt olyckligt om uppgifterna utges ge exakta besked och sedan blir arbetslöshetskassans beslut helt annorlunda. Slutligen anser jag att det finns stora fördelar med att införa systemet med månadsuppgifter för att underlätta kontroller och minska utrymmet för skattefusk. Även a-kassorna skulle kunna ha nytta av månadsuppgifterna som kontrollredskap. Det vore därför olyckligt om införandet av månadsuppgifter för- dröjdes med hänvisning till denna kommittés arbete. Arbetsförmedlingen (2012), Underlagspromemoria om andelen av öppet arbetslösa och deltagare i program som får ersättning. Underlagspromemoria till den parlamentariska socialförsäkrings- utredningen. Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) (2008), Historik över arbetslöshetsförsäkringen . Promemoria hämtad () från Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) (2011), Admin- istrativt betungande problem i arbetslöshetsförsäkringen – En underlagspromemoria från Arbetslöshetskassornas samorganisation, SO, till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) (2011a), Normalarbetstid – bakgrund och syfte. Konsekvenser om a-kassan inte längre skulle ha uppgift om den sökandes arbetetade tid. Promemoria daterad 2011- 01-25. Dir. 2009:91, Elektroniska inkomstuppgifter per individ och månad. Dir. 2010:48, Hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet. Ds 1994:81, En Social Försäkring. Rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. Ds 1999:19, Beräkningsunderlag för dagersättning – sjukpenning, föräldrapenning m.m. Ds 2008:77, Förbättrade och förenklade villkor i arbetslöshets- försäkringen. Ds 2011:18, Översyn av sjukförsäkringen – förslag till förbättringar. Edebalk, G (2006), Socialförsäkringar – hur det började. Försäkrings- kassan Analyserar 2006:5. (2010), Vår trygghet 2010, Våra sociala rättigheter. (2001), vägledning 2001:6 version 8 Tillfällig föräldrapenning. (2003), vägledning 2003:3 version 4 Närståendepenning. (2004), vägledning 2004:9 version 12 Sjukersättning och aktivitetsersättning – rätten till ersättning, beräkning m.m. (2007), Förstudie 1 Historisk inkomst som beräkningsgrund för dagersättning – en idéskiss. Projektet , Inkomstberäkning som grund för ersättning. (2008), Förstudie 2 Historisk inkomst som beräkningsgrund för dagersättning – en idéskiss. (2011), vägledning 2004:5 Sjukpenninggrundande inkomst – och årsarbetstid version 8 och 9. (2011), vägledning 2011:1 version 1 Sjuklöneförmåner. : Försäkringsbestämmelser, Avsnitt 7 – Normal- arbetstid, dagsförtjänst och dagpenningens storlek. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 2010:5, Arbetsgivarintyget – analys och förslag till förändringar. Rapport till regeringen enligt IAF:s regleringsbrev 2010. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Årsredovisning 2011. LO (2012), Lägstlöner och månadslöner inom år 2010-2011. Lägstlön och genomsnittlig månadslön för 24 av avtalsområden. Sammanställt av LO . Mannelqvist, R (2003), Samband i sjukförsäkringen. (2011), Avtalsrörelsen och lönebildningen 2011, . , Å (2003), Rapport 2003:9 Arbetsmarknadspolitiskt kalendarium II. Regeringens proposition (1972:108), Kungl. Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, m.m. Regeringens proposition (1973:46), Kungl. Maj:ts proposition angående utformningen av beskattad sjukpenning, m.m. Regeringens proposition (1974:184), Kungl. Maj:ts proposition angående finansiering av sjukförsäkring för studerande m.m. Regeringens proposition (1983/84:127), Om förbättrad studiehjälp och vissa sjukförsäkringsfrågor. Regeringens proposition (1986/87:69), Om förbättrad kompensation vid korttidssjukdom och vid tillfällig vård av barn. Regeringens proposition (1990/91:59), Om vissa ändringar i sjukförsäkringen m.m. Regeringens proposition (1993/94:59), Vissa sjukförsäkringsfrågor. Regeringens proposition (1995/96:150), Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. Regeringens proposition (1998/99:119), Socialförsäkringens person- krets. Regeringens proposition (2000/01:96), Sjukersättning och aktivitets- ersättning i stället för förtidspension. Regeringens proposition (2000/01:100), ekonomiska vår- proposition. Regeringens proposition (2001/02:1), Budgetpropositionen . Regeringens proposition (2002/03:100), Ekonomiska vår- propositionen. Regeringens proposition (2004/05:108), Vissa frågor om sjuk- penninggrundande inkomst och livränta. Regeringens proposition (2005/06:142), Höjt inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst och höjd lägstanivå för hel föräldrapenning. Regeringens proposition (2006/07:1), Budgetpropositionen . Regeringens proposition (2006/07:15), En arbetslöshetsförsäkring för arbete. Regeringens proposition (2007/08:1), Budgetpropositionen . Regeringens proposition (2007/08:136), En reformerad sjuk- skrivningsprocess för ökad återgång i arbete. Regeringens proposition (2007/08:160), Utökat elektroniskt informationsutbyte. (1989), Sjukpenningförsäkring för egenföretagare – utredning och förslag (RFV Anser 1989:5). (1992), Översyn av reglerna om sjukpenning- grundande inkomst (SGI) (RFV Anser 1992:4). (1999), 1999. Social- försäkringens idé. (2002), allmänna råd om sjukpenninggrundande inkomst och årsarbetstid (RAR 2002:2). (2010), Mer försäkringslik allmän försäkring – hur påverkas effektiviteten? Promemoria Dnr 31 2008 0837. (2011), Riksrevisorernas årliga rapport . , Bo (2011), Creating a : A Manual. Rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om sam- ordning av de sociala trygghetssystemen. (2008), Månadsuppgift och skattedeklaration. (2005), Samtal om socialförsäkring Nr 1 Vad är försäkring? betänkande 2004/05:SfU1, Allmänna motioner om socialavgifter. betänkande 2010/11:SfU11, Vissa ändringar i sjukförsäkringen. SOU 1972:60, Beskattade förmåner vid sjukdom och arbetslöshet m.m. SOU 1981:22, Sjukersättningsfrågor. Betänkande av sjukpenning- kommittén. SOU 1995:149, Försäkringsskydd vid sjukdom. Delbetänkande av sjuk- och arbetsskadekommittén. SOU 1996:113, En allmän och aktiv försäkring vid sjukdom och rehabilitering. Slutbetänkande av Sjuk- och arbetsskadekommittén. SOU 1996:150, En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring. Slutbetänkande av Utredningen om ersättning vid arbetslöshet och omställning, ARBOM. SOU 1997:85, Förmån efter inkomst, Samordnat inkomstbegrepp för bostadsstöden och nya kvalifikationsregler för rätt till sjukpenning- grundande inkomst. SOU 2003:50, Sjukpenninggrundande inkomst Skydd och anpassning. Slutbetänkande från utredningen om skyddstider för sjuk- penninggrundande inkomst – . SOU 2003:50, Ett vägval för framtidens sjukpenningskydd. Bygga ut eller bygga om? Bilaga till SOU 2003:50, delrapport med remissam- manställning. SOU 2006:86, Mera försäkring och mera arbete. SOU 2008:74, Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Betänkande av Delegationen mot felaktiga utbetalningar. SOU 2008:54, Obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Delbetänkande av utredning om obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. SOU 2008:89, Trygghetssystemen för företagare. SOU 2011:35, Bättre insatser vid missbruk och beroende, Individen, kunskapen och ansvaret. SOU 2011:40, Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. (2011), Studerande och social- försäkringen. Underlagsrapport till den parlamentariska social- försäkringsutredningen. Tatsiramos, K och (2011), Arbetsmarknadseffekter av arbetslöshetsförsäkringens utformning. Bilaga 9, . Tatsiramos, K och (2011), Arbetsmarknadseffekter av arbetslöshetsförsäkringens utformning. Bilaga 9, . Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) Hållbara försäkringar vid sjukdom och En parlamentariskt sammansatt kommitté ges i uppdrag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet. Kommittén ska överväga förändringar som kan leda till mer hållbara sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. De förändringar som kan bli aktuella ska även bidra till långsiktigt ökad sysselsättning och därmed långsiktigt hållbara statsfinanser. Samspelet mellan sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna ska belysas. Även samspelet mellan dessa försäkringar och ekonomiskt bistånd och aktivitetsstöd ska klarläggas. Dessutom ska samspelet mellan de allmänna, de kollektivavtalade och de privata försäkringarna belysas. Kommittén ska även analysera och pröva möjligheterna att utveckla samhällets stöd för återgång i arbete eller studier. Som utgångspunkt för kommitténs arbete gäller att sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna ska ge god ekonomisk trygghet och utformas så att arbetslinjen understöds.