sou · H0B350 · 2012-08-21 00:00:00 — Det bör observeras att s.k. flextidsledighet eller kompensationsledighet som tas ut också bör räknas som arbetstid, under förutsättning att tiden då den tjä- nades in inte räknats med. Sådan tid utgör ju i praktiken en avtalad omfördelning av den normala arbetstiden. Beräkningen bör göras på samma sätt avseende enskilda närings- idkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag som avseende anställda. Månadsarbetskraften för dessa kan bli svår att beräkna. En arbetsgivare som är enskild näringsidkare får i de fall tidsredovisning inte sker uppskatta sin egen arbetade tid. Som mest får per kalendermånad räknas som arbe- tad tid för var och en av personalen. Maxtaket på och person gäller, vid beräkningen av andel arbetad tid, även den totala arbetade tiden i verksamheten, jfr exempel 2 i avsnitt 11.4.2. I denna paragraf anges att viss verksamhet inte omfattas av rätten till avdrag. Det beror på att den omfattas av andra stödordningar och därför med hänsyn till statsstödsreglerna inte kan inkluderas i systemet med nystartszoner. Såsom framgår av avsnitt 11.3.4 bör denna bestämmelse få sin slutliga utformning efter det att samråd med kommissionen har ägt rum. På grund av att vissa verksamheter utesluts kan det i vissa speci- ella fall, när det gäller beräkningen av avdrag från egenavgifter, bli aktuellt att skilja ut viss inkomst från avgiftsunderlaget. Detta bör ske på samma sätt som när det gäller vilka avgifter som är hänför- liga till verksamhet i nystartszonen, se kommentaren till 11 § nedan. I denna paragraf anges att den som utnyttjat hela lättnadsperioden saknar rätt till avdrag, se kapitel 13. I 9 § regleras rätten till avdrag efter överlåtelse av den avdrags- berättigade verksamheten. Se avsnitt 13.2 för utredningens över- väganden i denna del. I första stycket av denna paragraf anges hur avdraget för verksamhet i nystartszon ska göras från den allmänna löneavgiften och arbets- givaravgifterna. Angående den beloppsbegränsning som föreslås, se avsnitt 11.5.3. Det föreslås också en begränsning för att avdraget inte ska kunna leda till att den inbetalade avgiften understiger ålders- pensionsavgiften. Andra stycket föreslås innehålla regler om begränsning av avdra- get och om utfasning (se avsnitt 11.5.4). från det att avdrag först gjordes begränsas rätten till avdrag. Arbetsgivaren kan då göra halvt avdrag . Motsvarande sänkning före- slås gälla för takbeloppet. I det tredje stycket anges att endast de avgifter som belöper på verksamhet i nystartszon ska utgöra underlag för beräkning av avdraget. En arbetsgivare kan alltså endast få avdrag för de anställda som är verksamma i en nystartszon. Som verksamma i nystartszon anses de anställda som har sitt tjänsteställe vid det fasta driftstället i nystartszonen eller vid en plats som motsvarar ett sådant fast drift- ställe, vilket framgår av 3 § första stycket (se avsnitt 11.5.1 och kommentaren till 3 § ovan). I 11 § anges hur avdrag från den allmänna löneavgiften och egen- avgifterna ska beräknas. Här föreslås motsvarande beloppsbegräns- ning som i 10 §. Eftersom egenavgifterna beräknas på årsbasis har beloppsbegränsningen dock formulerats annorlunda, men samma belopp avses gälla. För att rätten till avdrag för egenföretagare och delägare i handelsbolag som av någon anledning inte har ett beskattningsår som överensstämmer med kalenderåret ska motsvara rätten för den vars beskattningsår motsvarar ett kalenderår har en regel om detta lagts till. För det fall beskattningsåret omfattar längre eller än ska beloppet justeras i motsvarande mån. Detta innebär att det maximala beloppet ska svara mot det belopp som anges i första meningen på samma sätt som det aktuella beskatt- ningsåret svarar mot ett kalenderår. Det bör dock finnas utrymme för den avgiftsskyldige att visa att ett annat förhållande ska gälla (se även avsnitt 11.5.3). Avdraget får inte medföra att egenavgifterna understiger ålders- pensionsavgiften, inte heller i kombination med andra stöd (se avsnitt 11.5.2). I avgiftsunderlaget för beräkning av avdraget ska bara ingå inkomst från ett fast driftställe i nystartszon. Bedrivs verksamheten från flera fasta driftställen blir det aktuellt att ange närmare i vilken utsträckning inkomsten kommer från ett driftställe i nystartszon. Om verksamheten vid driftstället inte särredovisas och det inte heller på annat sätt kan klarläggas hur stor inkomsten är från drift- stället i stödområdet får en uppskattning göras om fördelningen av inkomsten (se ytterligare angående detta, avsnitt 11.5.1). I avgifts- underlaget får inte heller ingå avgiftspliktig inkomst från viss slags verksamhet som omnämns i 7 §. Även i detta fall kan det bli aktu- ellt att skilja ut viss inkomst från avgiftsunderlaget. I denna bestämmelse regleras situationen då en avgiftsskyldig har rätt till avdrag både för verksamhet i stödområde och för verksam- het i nystartszon. Detta förutsätter att ett område som är beläget i stödområde beslutas utgöra nystartszon. Med den av utredningen föreslagna regleringen är det inte sannolikt att en sådan situation kan uppstå. Situationen bör dock enligt utredningens bedömning regleras, för det fall den, med en annan utformning av stödområdet eller nystartszonerna, skulle uppstå. Avdraget för verksamhet i nystartszon bör i dessa fall äga företräde framför avdraget för verk- samhet i stödområde. Detta beror på administrativa svårigheter som skulle uppstå vid den motsatta ordningen. Av första punkten följer att lagen föreslås träda i kraft , se kapitel 15. Där har utredningen också diskuterat behovet av någon form av delat ikraftträdande. Arbetsgivaravgifter betalas ut under månaden efter den månad då avgiftspliktiga ersättningar har getts ut. Bestämmelserna om arbetsgivaravgifter ska inte tillämpas på ersättningar som har beta- lats ut före ikraftträdandet. En övergångsbestämmelse med denna innebörd ges i andra punkten. Inte heller bestämmelserna om egenavgifter ska tillämpas på inkomster som uppburits före ikraftträdandet. I fråga om egen- avgifter sammanfaller normalt beskattningsåret med kalenderåret men när så inte är fallet behövs en särskild övergångsregel. I dessa fall bör, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattnings- året. Detta regleras i tredje punkten. 23.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift I ett nytt andra stycke i 6 § föreslås en upplysning om att avdrag kan göras enligt lagen om särskilda avdrag vid verksamhet i nystartszon. 23.4Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) I 1 kap. 1 § föreslås ett tillägg som upplyser om möjligheten till avdrag enligt lagen om särskilda avdrag vid verksamhet i nystartszon. 23.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) I denna lag föreslås en ny 7 §. Utredningen bedömer att avdrag enligt den föreslagna lagen om särskilda avdrag vid verksamhet i nystartszon måste gå före avdrag för verksamhet i stödområde (se kommentaren till 12 § lagen om särskilda avdrag vid verksamhet i nystartszon ovan). Även i denna lag bör upplysas om detta. 23.6Förslaget till förordning om nystartszoner Förordningen är ny och har ingen tidigare motsvarighet. Genom den föreslagna bestämmelsen bemyndigas att, utifrån de kriterier som anges i 3 § lagen om nystartszoner, besluta vilka områden som utgör nystartszoner. Det kommer alltså att röra sig om en beräkning av vilka aggregerade områden som faller in under de objektiva kriterierna som framgår av lagen, se avsnitt 11.2. Utredningen föreslår att beslut om vilka områden som utgör nystartszoner ska fattas , se avsnitt 11.2.4. 23.7Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program Utredningen har i avsnitt 12.5 föreslagit att kravet att en person ska vara eller riskera att bli arbetslös för att kunna få stöd till start av näringsverksamhet inte ska gälla den som är bosatt i en nystarts- zon. Liksom beträffande det s.k. boendekravet i den föreslagna lagen om särskilda avdrag vid verksamhet i nystartszon (se ovan avsnitt 11.4.2) bör folkbokföringen enligt folkbokföringslagen (1991:481) avgöra var en person ska anses bosatt. 23.8Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:145) med instruktion för ska enligt utredningens förslag besluta vilka områden som utgör nystartszoner. Det bör framgå av myndighetens instruktion. Bedömningen i fråga om myndighetens ansvar framgår av avsnitt 11.2.4. När det gäller konsekvenser av förslaget för Till- växtverket, se avsnitt 20.2. Särskilt yttrande av experterna Åtgärder för att skapa jobb, att öka sysselsättningen samt att få fler och växande företag i områden med utbrett utanförskap är ange- lägna. Utredningens analys och förslag innebär några positiva steg på vägen för att åstadkomma detta. Vi delar de grundläggande ut- gångspunkter som utredningen och dess förslag vilar på, nämligen: att det privata företagandet är grunden för jobbskapande, till- växt och välstånd. att de privata företagen och nyföretagandet är avgörande för en fungerande integration och därmed för möjligheterna att bryta utanförskapet. att lägre skatter på företagande är nödvändigt för att skapa ökade incitament till företagande, investeringar och nyanställ- ningar. Arbetsgivaravgiften är den beloppsmässigt mest betydel- sefulla skatten för flertalet mindre företag. att ett system med lägre skatter utformas så att det slår lika mot alla typer av företagsformer. Vad gäller utredningens konkreta förslag önskar vi peka på ett antal punkter där vi anser att analysen i utredningen behöver komplette- ras: Vi instämmer givetvis i grundkravet om balans i de offentliga finan- serna, men detta bör upprätthållas genom mer återhållsam utgifts- politik snarare än genom skattehöjningar. trycket på företagande generellt är alltför högt. Det är vidare prin- cipiellt felaktigt att ta ut en allmän löneskatt, helt utan koppling till något förmånssystem. Detta leder endast till svagare konkurrens- kraft, lägre sysselsättning och mindre nyföretagande. Skattehöj- ningar ökar också problemen med konkurrenssnedvridning, se vidare nedan. En generellt höjd arbetsgivaravgift drabbar alla före- tag och i stor utsträckning helt andra områden än de som utred- ningen avser. Översiktligt uppgår utgiftsområdena Arbetsmark- nads-, Integrations- och Regionalpolitik till över 80 miljarder kro- nor och finansieringsalternativ motsvarande i sammanhanget mått- liga torde kunna erhållas genom osthyvel och/eller punktvisa minskningar inom något eller några av dessa områden. Denna alternativa finansieringsanalys saknas i utred- ningen. Normalt brukar man tala om att söka finansiering inom sektorn, dvs. i detta fall inom ramen för arbetsmarknadspolitik i vid mening, och även ur det perspektivet vore utgiftsminskningar enl. ovan bättre. Konsekvensanalyser vad gäller konkurrenspåverkan/konkurrenssnedvridning Den analys utredningen gör av effekter på existerande företag är alltför kortfattad och otillräcklig, även om den pekar på ett antal betydande problem. Utredningens förslag kan medföra belopps- mässigt stora kostnadslättnader, per företag, vilket bör ge stor potential för positiva effekter. riskerar detta skapa stora konkurrenssnedvridningar gentemot snarlika företag som inte uppfyller villkoren. Detta gäller i synner- het om och när gränsdragningarna blir av mer arbiträr karaktär. Det kan handla om de som hamnar nära utanför geografiskt eller inte möter andra krav; t.ex. bara har anställda (12 av 49) som är bosatta i en zon. Kraftiga konkurrenssnedvridningar lär också uppstå gentemot företag i storleksklasser över SME-gränsen. De skadliga effekterna för ekonomin måste vägas mot positiva effekter för dem som kommer att omfattas av åtgärden. Avvägningen beror på gränsernas utformning; det är därför viktigt att få så naturligt avgränsade geografiska zoner som möjligt. Vi bedömer därför att den fortsatta beredningen av utredningens förslag behöver en för- djupad analys utifrån ekonomisk-geografiska modeller samt kom- pletterande information om lokala förhållanden. Erfarenheterna från det franska systemet pekar på att det är handel/restauranger samt företagstjänster som påverkats mest, medan effekterna på internationellt verksamma mer kapitalinten- siva företag är mindre. Förhållandet torde vara detsamma i , varför en närmare analys på sektornivå är viktig. Utredningen saknar dock denna typ av analys. Framför allt vore det intressant att komplettera materialet med statistik på hur många företag i de kategorierna som finns i grannområden till zonerna. Såsom de exempel på zoner som redovisas i utredningens bilaga 3 ser ut i praktiken kan man t.ex. notera att i finns en U-formad nystartszon (/Hjälbo/) där det torde kunna bli mycket svårt för den typen av företag i området som ligger utanför nystartszonen (Sandeslätt), men på i praktiken alla sidor gränsar till zonen. Problemet med konkurrenssnedvridning blir ännu större om samtliga företag utanför zonerna, i enlighet med utredningens förslag, får finansiera skattenedsättningen genom höjd arbetsgivaravgift och därmed får sin egen konkurrenssituation försämrad. Det förslag utredningen lägger är administrativt komplicerat och sannolikt svåröverblickbart för den enskilde företagaren. Som utredningen påpekar är det sannolikt extra viktigt i detta fall med ett enkelt och överskådligt regelverk, såväl avseende zonernas geo- grafi som vad gäller övergångsregler etc. Utredningen har, i enlighet med direktiven, begränsat betänkandet till att analysera och föreslå ett system där lättnaden läggs på före- taget. En alternativ möjlighet, i linje med andra nedsättningar som finns, vore att lägga nedsättningen på de enskilda individer som uppfyller särskilda kriterier. Ett sådant system skulle ha fördelen att skapa betydligt mindre potentiella konkurrenssnedvridningar, men å andra sidan möjligen ha nackdelen att ge en mindre efter- frågeeffekt hos existerande företag. En analys av även detta alter- nativ hade varit värdefull. Aldestam, M (2005) aid rules applied to taxes – An analysis of the selectivity criterion, Iustus, Alfsen, K H, T Bye, E Holmöy (1996) MSG-EE An Applied Gen- eral Equlibrium Model for Energy and Environmental Analyses, Social and Economic Studies, nr. , R (2000) Segregerande urbanisering? Geografisk rörlighet i Storstadsregioner, i Hemort , Integra- tionsverket , P, L Nekby (2012) Intensive Coaching of New Immigrants: An Evaluation Based on Random Program Assignment, the , : 10.111/j.1467-9442.2011.01692.x , J (2006) Arbetsutbud, skattebas och ekonomisk politik, i , B och R Topel (red. ), Att reformera välfärdsstaten, , , C (2010), The substantive law of the EU, tredje upplagan, , . Bennmarker, H, L , A , M Hemström, E , L , S , K (2000) Dataproblem vid utvärdering av arbetsmarknadsproblem, Stencilserie 2000:5, IFAU, Bennmarker, H, E , B (2008) Är sänkta arbets- givaravgifter ett effektivt sätt att öka sysselsättningen? Rapport 2008:16, IFAU, Bennmarker H, E , B (2009) Do regional payroll tax reductions boost employment? Labour Economics, vol. 16, nr. 5, s. Bentolila, S och G (1998) Explaining movements in the labor share, CEPR Discussion Paper Series no. Berkhout, P, J Hartog, (2011) Its the Opportunity Cost, Stupid! How Self-Employment Responds to Financial Incentives of Return, Risk and Skew, No. , A, P-A , B , E Wadensjö (2006) Arbets- marknaden, tredje upplagan, Bohm P, H (1993) Policy evaluation quality – A quasi-experi- mental study of regional employment subsidies in , Regional Science and , vol. 23, s. , A (2011) The Mobility of Immigrants and Natives: Evidence from Internal Migration Following , Regional Studies, vol. 45, nr. 3, s. Bondonio, D, J (2000) Enterprise zones and local employ- ment: evidence from the states programs, Regional Science and , vol. 30, s. Bostic R (1996) Enterprise zones and the attraction of businesses and investment: the importance of implementation strategies and program incentives, , , DC, 1996 Bostic R, A Prohofsky (2006) Enterprise Zones and individual welfare: a case study of , , vol. 46(2), s. Calmfors L, A , M Hemström (2002) Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseffekter? Rapport 2002:8, IFAU, Cannan, C (1997) The Struggle Against Social Exclusion – development in , IDS Bulletin, vol. 28, nr. , K (2004) Regional wages and subjective measures of employment opportunities, vol. 34, nr. 3, s. Chambre de Commerce et dIndustrie de (2011), Les exoné- rations ZFU, publicerad på . Chambre de Commerce et dIndustrie de (2012), Les zones franches , une opportunité pour les entreprises, publicerad på urbaines-une-opportunite-pour-les-entreprises. , M, K , J och E (2008) Fattigdom i folkhemmet. Från socialbidrag till självförsörjning, Väl- färdsrådets rapport , , , M (2008) Inequality and Crime: Separat- ing the Effects of Permanent and Transitory Income, Bulletin of Economics and Statistics, vol. 2, s. Dardia, M (1998) Subsidizing redevelopment in , Dowall, D E (1996) An evaluation of enterprise zone programs, Economic Development Quarterly, vol. 10, nr. Dyrstad, J M (1992) Redusert arbeidsgiveravgift reduserer arbeids- ledigheten, i H. (red.) Arbeidsledighet hvordan redusere den, Universitetsforlaget, , S (2010) Utrikes födda på den svenska arbetsmarknaden, Bilaga 4 till , SOU 2010:88 , J (2011), Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt, Rapport 2011:7, IFAU, , A, , P, och , L (2004) Anställningsstöd – en väg från arbetslöshet till arbete, Rapport 2004:17, IFAU, (2010) Här skapas jobben – småföretagen som nyanställer, tillgänglig på webbplats 26/har-skapas-jobben-tva-av-fem-smaforetag-anstaller/ [] Givord P, R Rathelot, P Sillard (2011) tax exemptions and displacement effects: An evaluation of the Zones Franches program, G 2011/13, de la Statistique et des Études Économiques Givord P, S Quantin, C Trevien (2012) A Long-Term Evaluation of the First Generation of the Zones, G 2012/01, de la Statistique et des Études Économiques och JP (1993) Enterprise zones as an instru- ment of urban policy: a review of the zones in South Central , (Juni) s. Gobillon L, H Selod, Y Zenou (2007a) The Mechanisms of Spatial Mismatch, Research Unit Working Papers 0701, Laboratoire d'Economie Appliquee, INRA Gobillon L, T Magnac, H Selod (2007b) The Effect of Location on Finding a in the Region, CEPR discussion paper no 6199 Gobillon, L, Magnac, T och Selod H (2010), Do unemployed work- ers Benefit from Enterprise Zones? The French experience, CEPR discussion paper no 8084 , D och J (2006) Utbildning och arbetslivets kom- petensförsörjning, i 2006: Vägar till öppnare arbetsmarknad, och (red.) och J (2000) An evaluation of state enterprise communities, , vol. 17, nr. 2–3, , C (2008) Sysselsättningseffekter av sänkta socialavgifter – underlag till skattegrupp, arbetspapper till Hakkala, K, F och F (2010) Multinationals, skills, and wage elasticities, Review of World Economics, 146, nr. 2, s. Ham, J C, C Swenson, A Imrohoroglu, H Song (2011) Govern- ment programs can improve local labor markets: Evidence from Zones, Federal Empowerment Zones and Federal Enterprise Community, , vol. 95, s. Hancher, L, T Ottervanger, P J Slot (2012) EU State Aids, fjärde upplagan, Sweet & , , Å (2006) Hur påverkar en skatt på arbete utbudet och efterfrågan på arbetskraft? Henrekson, M och T Sanadaji (2004) Ägarbeskattningen och företa- gandet: om skatteteori och den svenska policydiskussionen, , Hensvik, L (2011) Påverkar chefens kön den anställdes lön? Rapport 2011:26, IFAU, Hensvik L, O Nordstöm , O (2009) Sådan chef, sådan anställd? – Rekryteringsmönster hos invandrade och infödda chefer, 2009:24, IFAU, Hervik A, S Eikeland, J E Nilssson, T Selstad, N M Stølen (2001) Differensiert arbeidsgiveravgift – Kunskapsstatus, Rapport nr 0105, Møreforskning , E, N Stjernquist (2004) Vår författning, trettonde upp- lagan, juridik, (1990) Svensk lönebildning – teori, empiri och politik, Bilaga 24 till , Allmänna Förlaget (1995), Legalitetsprincipen vid inkomstbeskattningen, Juristförlaget, . Indén, T (2010), EU:s statsstödsrätt – en introduktion, Iustus, . , (1997), Wage and Employment Effects of Payroll Taxes and Investment Subsidies, Discussion Paper 194, Statistics , K (2001) Hysteresis in Unemployment: Evidence from Norwegian Counties, mimeo, , , , D (2005) Entreprenören i läroboken: Förekomst, inne- börd, konsekvens, Ekonomisk Debatt vol. 4, nr. Kleven H, C Kreiner (2003), The marignal cost of public funds in countries: hours of work versus labor force partici- pation, CESIFO Working Paper No. Kontigo (2011), Utvärdering av programmet Företagare med utländsk bakgrund. Korkeamäki, O, R Uusitalo (2006) Employment effects of a payroll- tax cut – evidence from a regional tax exemption experiment, Working Paper 2006:10, IFAU, Korkeamäki, O (2011), The Finnish payroll tax cut experiment revisited, Working Papers 22, , Liljeberg, L, A , J (2012), Leder nystartsjobben till högre sysselsättning?, Rapport 2012:6, IFAU, , M, K Ragan (2007) Labor Supply and the Tax Reform of the Century, mimeo , J Liebman, J Kling, G , L , R Kessler, L Sanbonmatsu (2008) What Can We Learn about Neigh- borhood Effects from the Moving to Opportunity Experi- ment?, , vol. 114, nr. 1, s. , F Mayneris, L Py (2011) The Impact of Zones on Location Decisions – Evidence from French ZFUs, mimeo , E (2011) Från försörjningsstöd till arbete – Hur kan vägen underlättas? Rapport 2011:6, IFAU, Navaretti, GB,D Checchi, A Turrini (2003) Adjusting Labor Demand: Multinational versus : a Cross- European Analysis, , vol. 1, nr. 2–3, s 708–719 Nekby, L (2003) Empirical Studies on , Employ- ment of Immigrants and the Gender Wage Gap, National- ekonomiska institutionen, , O, O (2010) Etnisk segregation i stor- städerna – bostadsområden, arbetsplatser, skolor och familje- bildning 1985–2006, Rapport 2010:4, IFAU, , O, F Kramarz (2011) Sociala kontakter och ung- domars inträde på arbetsmarknaden, Rapport 2011:21, IFAU, Nickell, S (2004) Employment and Taxes, CEP Discussion Paper 634 Niknami, S (2012) Essays on Inequality and Social Policy – Educa- tion, Crime and Health, Doktorsavhandling, , , Å, T Teljsou (2011) Sysselsättning för invandrare – En om arbetsmarknadsintegration (2011:5) OKeefe, S 82004) creation in 's enterprise zones: a comparison using a propensity score matching model, Jour- nal of , vol. 55, nr. 1, s. (1995) Final Evaluation of Enterprise Zones, , HMSO Papke L E (1993) What do we know about enterprise zones? i Poterba, J.M. (red.) Tax Policy and the Economy 7, , , MA, s. Papke L E (1994) Tax policy and urban development: Evidence from the enterprise program, s. Vol. 54, s. Pirttilä, J, H (2011) Skattepolitik och sysselsättning: Hur väl fungerar det svenska systemet? Bilaga 12 till LU2011 , J, B (2000) Zones and the Attraction of , , vol. 37, nr. 8, s. , G, R Hellenius (2011) Det svenska skattesystemet, tjugofjärde upplagan, Raoult, E (2011), ZFU – développement économique et emploi dans les quartiers, Rapport de M , Président du groupe de travail, publicerad på 7014/rapport-de-m-eric-raoult Rathelot, R, P Sillard (2008) Zones Franches , quels effets sur lemploi salarié et la création détablissements, Econo- mie et Statistique 415-16 and Partners(1983) Zones, Year Two Report, , HMSO , B M, (1992) A Transatlantic Comparison of Enterprise : The British and American Experi- ence, Economic Development Quarterly, vol. 6, s. Stenkula, M (2010) Taxation and entrepeneurship in a welfare state, Small Business Economics, 10.1007/s11187-010- 9296-1 Stjärne Kölegård M, J , L , F Estrada, A (2007) Boendesegregationens utveckling och konsekvenser, Socialvetenskaplig , nr.