sou · H0B310d4 · 2012-05-02 00:00:00 — Afrikansk litteratur skriven på framför allt franska och engelska finns emellertid med i statistiken.4 Större europeiska språk som franska, nederländska och tyska samt de skandinaviska språken danska och norska är efter engelska och japanska de mest representerade. Övriga nordiska språk översätts det däremot mycket lite från, allra minst från isländska men även översättningar från finska är relativt få, även om de har ökat något i förhållande till decenniets början (se tabell 6). Värt att notera när det gäller utgivning i är emellertid att den finlandssvenska litteraturen inte finns med i den svenska statistiken. De finlandssvenska förlagen och , som gick samman 2011, utger svenskspråkig barn- och 4 Utgivningen av barnlitteratur i sker framför allt på de officiella språken, vilka i nästan alla är språk som har sitt ursprung utanför kontinenten, i de flesta fall franska eller engelska. Många av de ursprungliga afrikanska språken saknar skriftspråk. Dragonball, LasseMaja och Twilight Dessa verk uppmärksammas och recenseras ibland även i , och även om de inte når någon större spridning via den traditionella bokhandeln har de numera ökade möjligheter att ta sig över genom nätbokhandlarna. Om vi bortser från svenska författares och illustratörers verk översatta till andra språk och utgivna i , samt översatta verk där originalspråk inte finns angivet, förekommer i Sbi:s statistik förstagångsutgivna översättningar från sammanlagt 26 språk, varav den stora majoriteten är europeiska. Eftersom samma språk talas i flera länder finns förstås fler kulturer än så representerade, men med tanke på att det just är mindre och utomeuropeiska språkområden som saknas kan man inte tala om mångfald i detta avseende i någon större utsträckning. Endast sju språk – danska, engelska, franska, japanska, nederländska, norska och tyska – finns genomgående representerade i utgivningen , och hela tio språk är endast representerade med en eller två titlar (se tabell 6). Trots ökat litteraturstöd, vilket för att främja mångsidighet ska ta särskild hänsyn till geografisk, kulturell och språklig spridning (2011), har alltså representationen av världens språk inte blivit bättre i den svenska utgivningen. Det inflöde av litteratur från små språkområden som ändå existerar står ofta mindre, specialiserade förlag för. Trasten har haft stor betydelse för publiceringen av världslitteratur, Berghs förlag har en hög andel litteratur från och , Förlaget har framför allt givit ut bilderböcker från , och exempelvis Daidalos och Kabusa har satsat på litteratur från nordiska grannländer. Det lilla förlaget strävar efter att ge ut böcker i samtryck på upp till nio olika språk i , inklusive minoritetsspråk. För att lyfta fram och introducera världslitteratur för barn och unga har också hemliga trädgården (bestående av IBBY , Internationella , och ) varit av betydelse. Mångfald kan betyda mycket och antalet översättningar från ett visst språkområde säger inte nödvändigtvis något om den faktiska mångfalden i utgivningen. För att komma åt frågeställningar av det slaget krävs ett betraktande av verkens innehåll, och en viktig fråga Dragonball, LasseMaja och Twilight inom bilderboksutgivningen har varit just bristen på mångfald. I bokprovningen noterade en avsaknad av ett multietniskt perspektiv i bilderböckerna, medan däremot flera av ungdomsböckerna berörde kulturkrockar och hedersfrågor. Redan året efter tyckte sig dock Sbi se en liten förändring. relativt många böcker från och om andra kulturer (Sbi 2007, s. 4) och åren därefter hade antalet ökat tillräckligt för att temat skulle behandlas under egna rubriker, som Mångkultur 2007 och Etnisk mångfald 2010 (Sbi 2008, s. 4; Sbi 2011, s. 5). Trots koncentration till vissa språk när det gäller översättningarna syns alltså mångfalden allt mer i utgivningen, vilket indikerar att litteraturstödets fokus på mångfald ändå kan ha haft viss betydelse. Mångfald relaterad till annat än etniskt ursprung är också något som syns allt oftare. 2007 konstaterade att normativitet och konventioner ifrågasätts i allt fler bilderböcker, till exempel Pija och barbisarna () där traditionell manlighet ifrågasätts när en pojke föredrar rosa klänningar och lek med barbiedockor framför att spela fotboll. Året efter pekade Sbi på ett ökat antal skildringar av andra familjebildningar än den traditionella kärnfamiljen. Dessa perspektiv ligger i tiden och har tagit sig uttryck i att flera nya förlag har etablerats med inriktning på just genusfrågor och normativitet. Vilda förlag, Olika förlag och Vombat har nischat sig mot att verka för jämställdhet, positiva genusmönster, mångfald och demokrati, vilket är en bidragande orsak till att frågor kring normativitet har framträtt tydligare i utgivningen. Källa: (Sbi dokumentation). Dragonball, LasseMaja och Twilight Källa: (Sbi dokumentation). *I detta fall hebreiska/engelska. **Svenska författares och illustratörers verk översatta till andra språk och utgivna i . Dragonball, LasseMaja och Twilight E-böcker och appar: den framtida barn- och ungdomslitteraturen Digitaliseringen har skapat nya möjligheter för förlagen att nå ut med sina produkter, men då e-utgivningen är i sin linda finns ännu inget regelverk för lagring. KB väntar på att e-plikt ska införas och Sbi lagrar av ekonomiska och praktiska skäl inte detta material. Det är därför svårt att uttala sig om storleken på denna utgivning. Inom den svenska barn- och ungdomsboksutgivningen kom de första e-böckerna och de första apparna för iPhone och iPad . Enligt Nationalbibliografin, som alltså kan ha luckor när det gäller detta material, har 185 e-böcker givits ut (se tabell 7). Även om utgivningen i skrivande stund inte listas där pekar information i förlagsreklam och förlagskataloger på att 2011 och 2012 medför en ökning. Utgivningen av e-böcker har än så länge huvudsakligen koncentrerats till böcker innehållande text, medan bilderböcker och bilderboksgestalter når ut digitalt i större utsträckning genom appar. De senare har ofta olika typer av pyssel- och spelfunktioner. E-bok+, bloggromaner och interaktivitet En nyhet som vi sannolikt kommer att se mer av framöver är så kallade enhanced e-books, på svenska kallat e-bok+ eller e-bok extra, en digital multimediaversion av den tryckta boken som läses i till exempel en dator eller på en läsplatta (2011). Den första e-boken+ som gavs ut i var ungdomsroman tyvärr död och kan inte komma till skolan (), utgiven med klickbar extrainformation om romangestalter, ljudillustrationer och länkar till exempelvis Spotifylistor. Digitaliseringen påverkar också innehållet i böckerna. Mer information om verket, och sådant som är relaterat till verket, samlas ofta på en officiell webbsida och det har blivit vanligare att berättelser och gestalter på detta sätt lever vidare och utvecklas utanför den tryckta boken. Kommande romaner kan också publiceras som exempelvis blogginlägg på internet innan resultatet blir en tryckt bok. Ett exempel på denna utveckling utgör Under trottoaren av (, 2011), en ungdomsroman som publicerades löpande som blogg före publiceringen i bokform. Dragonball, LasseMaja och Twilight Bloggen hade interaktiva funktioner där läsaren uppmanades att välja hur berättelsen skulle fortsätta genom ett antal val. Genom detta, samt genom möjligheten att mejla in bilder och idéer till författaren, fick läsarna möjlighet att påverka innehållet i den sedermera tryckta boken. Läsarna fick också rösta fram bokomslaget. På bloggen fanns bonusmaterial om romanens gestalter, länkar, tävlingar med mera. Även denna typ av verk, som existerar på olika sätt i olika format innanför och utanför bokpärmar, kommer vi sannolikt att se betydligt mer av framöver. Källa: Kungl. , Nationalbibliografin (). Fler titlar, mindre upplagor: några ord om bokförsäljningen Den totala försäljningen av barn- och ungdomslitteratur i är med rådande materialläge inte möjlig att fastställa. Den som är intresserad av siffror över bokförsäljningen är hänvisad till SvF:s branschstatistik, vilken dock endast presenterar uppgifter från medlemsförlagen. Dessa skiftar och har minskat avsevärt (1998 var antalet förlag 82, 2006 var de 69 och 2010 endast 53). Ett ökat antal aktörer i branschen, i kombination med ett minskat antal medlemmar, gör att föreningens statistik numera endast täcker cirka hälften av den totala bokförsäljningen i . SvF uppskattade 2008 att det såldes omkring 80 miljoner volymer i och föreningens statistik omfattade cirka 40 miljoner (SvF 2009, s. 2). Inom det barn- och ungdomslitterära området inkluderar föreningens statistik uppgifter från samtliga större förlag förutom Kärnan, samt några mindre och medelstora förlag som Alfabeta, Berghs och , men däremot inga småförlag och inga av de nya förlag som har etablerats . Dessa är i stället knutna till Nordiska oberoende förlags förening (NOFF), en intresseförening för mindre och medelstora förlag i som dock inte tar fram någon statistik över medlemmarnas utgivning och försäljning. Dragonball, LasseMaja och Twilight Den utgivning av barn- och ungdomslitteratur som sker på andra förlag än de som är medlemmar i är därmed långtifrån försumbar. En jämförelse mellan antalet utgivna titlar under visar exempelvis att SvF:s medlemmar gav ut 1 006 titlar, medan Sbi redovisar 1 821 titlar. SvF:s statistik täcker alltså detta år av utgivningen (se tabell 1 och 8). Att komplettera SvF:s statistik med uppgifter från bokmarknadens övriga aktörer är av största vikt för att få en mer heltäckande bild av försäljningen av barn- och ungdomsböcker i , men eftersom detta inte har kunnat göras inom ramen för denna artikel presenteras här endast några hypoteser och tendenser utifrån föreningens statistik. Det har försäljningen av barn- och ungdomslitteratur i genomsnitt stått för av försäljningen enligt SvF (SvF 2011, s. 10). Som ovan nämnts sänktes den svenska bokmomsen 2002, vilket fick positiva effekter på försäljningen av böcker generellt. Medlemsförlagens intäkter var 2007 större än någonsin, men därefter inträdde en successiv minskning, vilket året efter också reflekteras i minskningen av antalet utgivna titlar barn- och ungdomslitteratur (SvF 2011, s. 3 och 10). För medlemsförlagen toppade emellertid försäljningen av barn- och ungdomslitteratur (se tabell 8). till antalet utgivna titlar följer SvF:s förlag i stort den totala utvecklingen inom området (se tabell 1 och 8). Då en så hög andel av utgivningen av barn- och ungdomslitteratur återfinns utanför SvF:s statistik är det omöjligt att säga om den successiva minskningen i försäljning och tryckta volymer efter 2004 gäller för hela branschen eller bara de större aktörerna. Siffrorna visar emellertid att både tryckta och sålda volymer per titel minskar efter 2004–2005 (se tabell 8), vilket indikerar att den ökade konkurrensen på barnboksmarknaden tvingar de större aktörerna att hålla utgivningen av antalet titlar uppe, men med följden att upplagorna blir mindre. Det är ännu för tidigt att säga något om mer långsiktiga konsekvenser av detta, men noteras kan att en liknande utveckling föregick 1970-talets förlagskris. Dragonball, LasseMaja och Twilight Källa: Svenska Förläggareföreningens branschstatistik (). Anm. Upplägget i branschstatistiken har ändrats , vilket gör att siffrorna inte är jämförbara (SvF 2011, s. 4). Därför redovisas här endast siffror . Som genomgången ovan visar var utgivningen av barn- och ungdomslitteratur –2010 större än den hade varit. Orsakerna till den rekordstora utgivningen står att finna i ett ökat antal utgivare samt en ökad utgivning inom vissa litteraturkategorier och genrer, som deckare, fantasy och japanska serier. En närmare analys av totalsiffrorna för decenniet visar att det framför allt är mangaboomen som är orsaken till den utgivningspuckel som vi ser i mitten och slutet av perioden. De bakomliggande orsakerna till ökningen i övrigt är med största sannolikhet sänkningen av den svenska bokmomsen 2002 samt ett ökat litteraturstöd till böcker för barn och unga. Före mangans intåg var engelskan i stark dominans bland översättningarna, ett förhållande som länge har kritiserats. Men även om japanskan i och med mangaboomen blev det näst största översättningsspråket påverkades fördelningen mellan originalspråken inte nämnvärt; översättningarna från andra utomeuropeiska språk var alltjämt få. När utgivningen av japanska serier minskade markant under slutet av decenniet ökade dessutom engelskans dominans återigen och det finns all anledning att misstänka att den kommer att stärkas ytterligare i takt med att mangan går tillbaka. Dragonball, LasseMaja och Twilight Det litteraturstöd som särskilt ska beakta mångfalden i utgivningen och den geografiska, kulturella och språkliga spridningen, har uppenbarligen inte räckt till för att representationen av världens språk skulle bli bättre, trots att stödet ökade . Men även om stödet inte har medfört översättningar från fler språk kan dock en ökad mångfald skönjas på ett innehållsligt plan. Framför allt bilderboksutgivningen har mer och mer kännetecknats av etnisk och kulturell mångfald samt ett ifrågasättande av normer och konventioner. En av de stora nyheterna och förändringarna var e-utgivningen, som i någon mån ringar in decenniet i och med att den första e-boken för barn och unga kom och de första apparna för iPhone och iPad . E-utgivningen har fört med sig nya sätt att publicera och läsa litteratur, med ökad interaktivitet genom nya format som e-bok+ och bloggromaner. En annan viktig förändring i utgivningen är att läsa lätt-litteratur för nybörjarläsare och lässvaga barn och unga har ökat markant, en konsekvens av att läsförståelsen och läsintresset bland barn och unga har minskat. Även om det barnlitterära förlagslandskapet har vidgats finns alltjämt ett fåtal förlag i toppen, som har dominerat utgivningen kvantitativt sett : , B. , Kärnan och . Deras position på marknaden är stabil, men noteras kan att de förlorade i marknadsandelar till mindre förlag. Faktorer som sänkningen av bokmomsen och det ökade litteraturstödet gjorde det attraktivt att etablera nya förlag , vilket har lett till en ökad konkurrens på barnboksmarknaden som har tvingat de större aktörerna att hålla utgivningen av antalet titlar uppe, men med följden att upplagorna och försäljningen per titel blir mindre. De långsiktiga konsekvenserna av detta är det svårt att bedöma och med rådande statistik, men det är värt att notera att en liknande utveckling föregick 1970-talets förlagskris. Dragonball, LasseMaja och Twilight Bonnierförlagen (2010). LasseMaja hjälper Barncancerfonden, pressrelease . , (2011). E-bok+ går runt Apples hårda censur. , (red.) (2011). MedieNotiser nr 1. , (red.) (2010). Mediesverige 2010: Statistik och analys. , Per (1997). Litteraturen i verkligheten: Om bokmarknadens historia och framtid. Deswar, , Avdelningen för administration, , , (e-post). KB (2011a). Statistik över svensk bokutgivning. soka/Bibliografier/statistik/. KB (2011b). I Nationalbibliografin redovisad utgivning(monografier). , (1967). Kronologisk bibliografi över barn- och ungdomslitteratur utgiven i –1839. Årsböcker i svensk undervisningshistoria 47. , (1988). Barnböcker utgivna i –89: En kommenterad bibliografi. Skrifter utgivna av 30. (2011). Utgångspunkter för bedömning av litteraturstödet. Mählqvist, (1977). Böcker för svenska barn 1870–1950: En kvantitativ analys av barn- och ungdomslitteratur i . Skrifter utgivna av 5. NOFF (2011). Nordiska oberoende förlags förening. Olevik, (2008). vill alla läsa lätt. , (2011). Thet vnger lärer han gammal håller: strövtåg i den äldre barnlitteraturens historia. – tidskrift för barnlitteraturforskning nr 1 2011. Dokumentation från Bokprovningen. http://www. sbi.kb.se/sv/Utgivning-och-formedling/Bokprovning/Dokumentation. Sbi (2000). Bokprovning årgång -99. sv/Utgivning-och-formedling/Bokprovning/ Dokumentation/. Sbi (2007). Brats, brott och betong: utgivning. ///Documents/Public/Bokprovning/Dokumentation/Argang_2006.pdf. Dragonball, LasseMaja och Twilight Sbi (2008). Smarta barn och vilsna vuxna: utgivning. Sbi (2011). Dokumentation: Årgång 2010. . /Documents/Public/Bokprovning/Dokumentation/Dokumentation_Argang_2010 SCB (2011). Befolkningsutveckling; födda, döda, in- och utvandring, gifta, skilda 1749–2010. SFF (2011). De mest utlånade författarna i folk- och skolbibliotek SvF (2009). SvF (2011). , (2008). tar bort sju förlagsnamn. Tellgren, (1982). På barnens bokmarknad: Utgivningen av barn- och ungdomslitteratur i –1975. Skrifter utgivna av 14. Warnqvist, (2007). Poesifloden: Utgivningen av diktsamlingar i –1995. Skrifter utgivna av vid i 54. , (2002). Vad är barnlitteraturforskning?, i Litteraturvetenskap: En inledning. Frågan som alla glömde: vem tar fram statistiken? Utmaningar i kartläggningen av den svenska bokutgivningen Detaljerad och heltäckande statistik är ett måste när bokutgivningen i ett land ska beskrivas. Hur många romaner, biografier eller kokböcker ges ut ett visst år? Hur har utgivningen förändrats ? Hur stor del av den litteratur som ges ut i är översatt, och från vilka språk? För att förstå hur stora tekniska förändringar som offsettrycket, persondatorn och print-on-demand-tekniken har påverkat bokutgivningens omfattning, eller om det till exempel finns behov av statligt stöd inom särskilda områden för att främja bredd och mångfald, krävs tillförlitliga siffror. litteraturutredningar har åtskilliga gånger uppmärksammat behovet av en pålitlig statistik över den svenska bokutgivningen, men vad har egentligen gjorts inom området? Hur långt tillbaka finns tillförlitlig och jämförbar statistik och vilka problem uppvisar denna? Hur skulle det statistiska materialet kunna kompletteras och förbättras, och hur ser statistikläget ut ? Det är de centrala frågorna i denna artikel.1 Tillgänglig statistik och den löpande statistikens brister Det tidiga svenska trycket finns samlat i en rad bibliografier.2 1866 började att löpande ge ut Svensk bok-katalog, som successivt utökades och kom att utvecklas till nationalbibliografi. kan denna sägas täcka i stort sett hela det svenska trycket. Uppdraget att sköta redigeringen av bibliografin övergick 1953 till Kungl. (KB), som fortsatte att ge ut kataloger över bokutgivningen . finns Nationalbibliografin enbart i digital form som en sökbar deldatabas i Libris, fullständig och framåt. 1I min doktorsavhandling (Warnqvist 2007) har jag mer utförligt beskrivit och diskuterat den statistik som finns tillgänglig över svensk bokutgivning och jag hänvisar den läsare som är intresserad av fördjupning dit. 21800-talets utgivning finns dokumenterad i den löpande utgivningen av eller allmän förteckning öfver utkomna böcker, gravurer, kartor, stentryck och musikalier (1828– 1865) och den i efterhand insamlade Svenskt boklexikon (1861–1884) som täcker åren 1830– 1865. Den följdes av Årskatalog för svenska bokhandeln som senare blev Svensk bok-katalog (se vidare Warnqvist 2007, s. 23). Appendix: Frågan som alla glömde Forskningen började ta fram metoder för att göra historiska kartläggningar av utgivningen och konstaterade då att nationalbibliografin är det enda tänkbara materialet om man är intresserad av bokutgivningen och framåt. Inom en rad forskningsprojekt har sedan den svenska utgivningen successivt kartlagts. Statistik har tagits fram, men fortfarande finns luckor, särskilt när det gäller de senaste 40 årens bokutgivning (för en genomgång av tillgängliga studier, se Warnqvist 2007, s. 42–47 och 287–291). Den årliga utgivningen har , särskilt under , varit så omfattande att det skulle krävas mycket stora resurser för att täppa till denna lucka, som dessutom blir större . Den årliga utgivningen har ökat från cirka 10–12 000 registrerade publikationer till omkring det dubbla enligt KB. Helt utan statistik för står vi emellertid inte. KB tar fram en löpande, årlig statistik över utgivningen, men denna är alltför översiktlig för att vara användbar i andra sammanhang än när totalsiffror för ämnesområden, publicerings- eller originalspråk behövs. har även bristande resurser orsakat eftersläpning i KB:s registrering, vilket i sin tur leder till felaktigheter i de framtagna siffrorna (se vidare nedan). Konsekvensen blir att den enda heltäckande, löpande statistik som tas fram över det svenska trycket är kortfattad och inte helt tillförlitlig.3 Bristande statistik även inom relaterade områden Som komplement till diskussionen kan tilläggas att utgivningen inte är det enda område där statistiken är bristfällig när det gäller den svenska bokmarknaden. Även de tillgängliga siffror som finns över försäljningen av böcker är ofullständiga, eftersom branschorganisationen (SvF), som tar fram siffror över detta i sin branschstatistik, endast redogör för medlemsförlagens utgivning. Då antalet medlemmar i föreningen har minskat avsevärt – 1998 var antalet förlag 82, 2006 var de 69 och 2010 endast 53 – täcker SvF:s statistik numera av den totala bokförsäljningen i . SvF uppskattade 2008 att det såldes omkring 80 miljoner volymer i och föreningens statistik omfattade cirka 40 miljoner (SvF 2009, s. 2). Majoriteten av de nya, mindre förlag som har grundats det har i stället anslutit sig till NOFF, Nordiska oberoende förlags förening, som dock inte tar fram någon statistik över medlemsförlagens utgivning och försäljning. Konsekvensen blir att slutsatser och kulturpolitiska beslut som grundas på hur försäljningen av böcker ser ut i baseras på ett ofullständigt material. 3 presenterar /1974 en något mer detaljerad statistik över bokutgivningen, men som nedan konstateras omfattar denna endast medlemsförlagens utgivning och ger således ingen fullständig bild av utgivningen. Appendix: Frågan som alla glömde Det finns även annan statistik som är relevant för att kunna belysa bokutgivningen och dess villkor som är svår att få fram. Det främsta exemplet är kanske bristen på en större studie eller redovisning av det statliga litteraturstödet. Stödet, som är ett produktionsstöd som utbetalas i efterhand till förlagen, infördes /76 i kölvattnet av det tidiga 1970-talets förlagskris. En större kartläggning av stödet med statistik över tilldelningen genomfördes (1977), men saknas större analyser. Statistik har presenterats i andra sammanhang, exempelvis i årsrapporter och Mediesverige 2010 (2010, s. 202), men det råder viss osäkerhet rörande dessa siffrors tillförlitlighet.4 Statistikläget för svensk barn- och ungdomslitteratur Situationen för den löpande statistiken ser något bättre ut inom det barn- och ungdomslitterära området, huvudsakligen på grund av att det finns två statistikproducenter inom området med intentionen att täcka hela utgivningen, KB och (Sbi). Även här finns också historiska studier och bibliografier upprättade över den tidiga utgivningen. Tack vare att området har två statistikproducenter, vars siffror går att ställa mot varandra, är barn- och ungdomslitteraturen ett bra område för att mer i detalj diskutera de tillförlitlighetsproblem som den löpande framtagna statistiken bär på. Fortsättningsvis i denna artikel får därför denna statistik illustrera de generella problemen inom den svenska bokutgivningsstatistiken. Historiska studier och tryckta bibliografier Forskarna har i tre bibliografier över perioden –1899 samlat all litteratur utgiven i bokform i som är att betrakta som avsedd för barn och ungdom. På grund av att någon tillförlitlig nationalbibliografi inte fanns under de århundraden för vilka insamlingen gäller, hämtades materialet från en rad andra källor, som bibliografier, förlagskataloger och privata samlare (1967, s. 11–13; 1988, s. ix–x; 1996). Tack vare dessa pionjärinsatser kan vi sägas ha en god bild av utgivningens omfång . Under de som har passerat har utgivningen ökat markant, vilket har gjort det svårt för enskilda forskare att studera något annat än , enskilda år inom ett längre intervall alternativt bara en viss del av utgivningen.