sou · H0B379 · 2012-12-05 00:00:00 — SCB:s uppdrag är utformade på olika sätt vilket kan vara befogat med tanke på skillnaderna i myndigheternas verksamheter. Det finns dock skäl att belysa hur en ökad enhetlighet i insamlingen och behandlingen skulle kunna skapa bättre förutsättningar för hög kvalitet på statistiken. En ökad enhetlighet skulle enligt myndigheterna också förbättra effektiviteten i verksamheten. och behov av information om finansmarknaden för tillsyn måste vägas mot hur förtroendet för SCB och statistikens kvalitet skulle påverkas om uppdraget för SCB utvidgas till att hantera uppgifter för andra ändamål än för statistik. En sådan utvidgning riskerar att skada insamlingen av uppgifter för statistikändamål på så sätt att oriktiga och ofullständiga uppgifter lämnas innebärande att statistiken inte blir tillförlitlig. I 30 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen finns en särskild sekretessbestämmelse till skydd för de uppgiftslämnande företagen som inte är lika långtgående som reglerna om statistiksekretess i 24 kap. 8 § samma lag. En och samma uppgift kan alltså omfattas av dels regeln om statistiksekretess, dels av bestämmelsen om tillsynssekretess beroende på var uppgiften förvaras (tillsyns-, övervakningsmyndigheten respektive SCB). Den omständigheten att en och samma uppgift kan omfattas av olika sekretessbestämmelser beroende på i vilken verksamhet uppgiften förvaras, eller om uppgiften blivit föremål för statistisk bearbetning, kan innebära tillämpningsproblem som försvårar ett effektivt myndighetssamarbete. Det är därför angeläget att denna typ av tillämpningsproblem identifieras. Den värdepappersdatabas som har övervägt att inrätta innebär också behov av en översyn av finansmarknadsstatistiken. Vidare är det angeläget att uppgiftsinhämtande sker på ett kostnadseffektivt sätt som inte i onödan belastar uppgiftslämnarna. Med hänsyn till det starkt växande behovet av finansiella data för såväl tillsyn som statistik är det centralt att SCB, och kan samverka effektivt. System för insamling, bearbetning och rapportering av data innebär betydande kostnader för såväl uppgiftslämnare som myndigheter. En effektiv samverkan ger bättre förutsättningar att hålla nere uppgiftslämnarbördan och skapar bättre förutsättningar för hög kvalitet på den information som används i statistik och tillsyn. Det är därför nödvändigt att skapa ett rättsligt ramverk som medger en effektiv samverkan. En särskild utredare ska se över finansmarknadsstatistiken och vilket ansvar , och har i detta avseende enligt författningsreglering och avtal. I sammanhanget ska utredaren analysera hur uppgifterna till statistiken samlas in och överförs mellan myndigheterna. Med utgångspunkt i den genomförda översynen och analysen ska utredaren föreslå en ordning för att på ett effektivt sätt tillgodose de behov som finns av att producera statistik samt tillgodose och behov av uppgifter för sin övervakning och tillsyn. Utredaren ska med utgångspunkt i respektive myndighets verksamhet och behov föreslå de författningsändringar som behövs i lagar och förordningar så att myndigheterna ges möjlighet att samverka inom ramen för ett rättsligt ramverk som ändamålsenligt förenar sekretess och myndigheternas tillgång till uppgifter för sina åligganden. Utredaren bör härvid överväga om uppgifter ursprungligen inhämtade för tillsynsändamål ska kunna bearbetas och utväxlas mellan de berörda myndigheterna utan hinder av sekretess. Utredaren ska redovisa de överväganden som motiverar de avvägningar mellan effektivitets- och integritetsintressen som görs. Utredaren ska vidare belysa hur en likartad eller gemensam behandling av finansmarknadsstatistiken kan skapa samordningsvinster och andra fördelar för berörda myndigheter och uppgiftslämnare. Utredaren ska också analysera om det finns skäl att flytta ansvaret för den officiella statistiken för finansmarknaden från till SCB. Av analysen ska eventuella effektivitetsvinster framgå och en redogörelse för hur en sådan överflyttning bör ske. Utredaren ska i sitt arbete beakta bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen, offentlighets- och sekretesslagen, lagen och förordningen om den officiella statistiken, personuppgiftslagen, riksbankslagen, europarättslig reglering och övriga tillämpliga I uppdraget ingår inte att föreslå en ordning som innebär att ändring av grundlag är nödvändig. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt vad som anges i 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). Utredaren ska belysa de ekonomiska konsekvenserna och lämna förslag till finansiering. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska bedriva arbetet i kontakt med , och . Vidare ska utredaren samråda med Utredningen om översyn av och statistiksystemet (Fi 2011:05) och hålla sig informerad om arbetet i (Fi 2011:02). Utredaren ska redovisa sina överväganden och förslag . Företagen har en relativt omfattande uppgiftsskyldighet till olika myndigheter. Som framgår av utredningens direktiv har utredningen till uppgift att föreslå en ordning som på ett effektivt sätt tillgodoser de behov som finns av att producera statistik samt tillgodoser och behov av uppgifter för övervakning och tillsyn. Vid den hearing som äger rum önskar vi främst diskutera följande frågeställningar. går uppgiftsinsamlingen huvudsakligen till på det sättet att () på uppdrag samlar in uppgifter som behöver för övervakning av den finansiella stabiliteten och för statistikproduktion, medan själv samlar in uppgifter som behöver för sin tillsyn och vidarebefordrar vissa uppgifter till SCB för statistikproduktion. Vad har företagen för synpunkter på den uppgiftsinsamling som förekommer ? Nuvarande uppgiftsutbyte mellan myndigheterna De uppgifter som samlas in kan givetvis avse förhållanden hos företagen som kan betraktas som känsliga för företagen. Hos samtliga myndigheter kan därför sekretess gälla för uppgifterna. De uppgifter som SCB samlar in åt lämnar SCB till . En stor del av de uppgifter som samlar in lämnar till SCB för statistikproduktion. Mellan och förekommer också utbyte av uppgifter för att myndigheterna ska kunna fullgöra sina uppgifter avseende övervakning och tillsyn. Finns det synpunkter på utlämnande av identifierbara uppgifter mellan de tre myndigheterna? Känner företagen förtroende för de tre myndigheternas sätt att behandla uppgifterna? En ny ordning för uppgiftsinsamling Utredningen diskuterar olika alternativ för det framtida uppgiftsinsamlandet och försöker givetvis finna lösningar som både ska underlätta företagens uppgiftslämnande och tillgodose och behov av underlag för tillsyn respektive övervakning och statistik. Därvid övervägs olika grader av samordning mellan de tre berörda myndigheterna. Har företagen synpunkter på hur uppgiftsinsamlandet skulle kunna förenklas? Följande synpunkter från branschföreträdarna antecknas. Rapporteringskraven är omfattande. Rapporteringen till och är snarlik. Formaten skiljer sig dock åt. Det förekommer även en förskjutning i tiden mellan rapporteringen till och till . En harmonisering av rapporteringskraven är verkligen önskvärd. När rapporteringskraven ändras kommuniceras det brevledes och väl långsamt. Det vore bra om nya rapporteringskrav publicerades på myndigheternas hemsidor. Många banker upplever och rapporteringskrav som dubbelrapportering. Det är också ett problem att myndigheterna använder olika tekniska lösningar för rapporteringen. Det finns därför en stor potential att harmonisera uppgiftsinsamlingen. ser inte något problem med att SCB, och lämnar uppgifter till varandra. Föreningen känner förtroende för att myndigheterna hanterar uppgifterna på ett säkert sätt. Det har aldrig hänt att sekretessbelagda uppgifter kommit ut. har föreningen haft kontakt med SCB i en fråga om vilken information som kunde lämnas ut. Den kontakten kändes bra. Det är mycket bra att myndigheterna byter insamlad information med varandra och att flera myndigheter utnyttjar informationen. Det är dock viktigt att uppgiftslämnarna vet vad informationen används till. Fondbolagen rapporterar ibland till en myndighet som inte själv använder uppgifterna. Det kan leda till lägre förtroende och slarv hos uppgiftslämnarna och därmed lägre kvalitet på de lämnade uppgifterna. Bankerna känner förtroende för att myndigheterna kan hemlighålla känslig information. Olyckor kan naturligtvis hända. har det hänt att finansmarknadsstatistik har offentliggjorts innan banken enligt börskontraktet får offentliggöra sin del av de uppgifter som ingår i statistiken. Insatta personer kan ibland räkna ut företagsanknutna uppgifter baklänges med hjälp av statistiken för hela branschen, eftersom vissa branscher är små. Förändringar i en bransch kan gälla ett enda företag. Allmänt sett är det inget problem att lämna uppgifter till myndigheter. Om uppgifterna skulle komma ut skulle det dock få stora ekonomiska konsekvenser. En ny ordning för uppgiftsinsamling Alla de närvarande representanterna för företagen uttalade att de ur sekretessynpunkt inte känner någon oro för en ordning som innebär att uppgiftsinsamlingen sköts gemensamt, och att , och hämtar uppgifter från en gemensam databas. Det vore positivt om myndigheterna kunde samla in uppgifter gemensamt och via en gemensam teknisk lösning. Det är viktigt att instruktionerna till uppgiftslämnarna är noggranna, och att samma definitioner av uppgifterna används. Det är också angeläget med god framförhållning när ny rapportering införs. Ett halvårs framförhållning är eftersträvansvärt. Särskilt om individuppgifter i uppgiftsinsamlingen Den nuvarande transaktionsrapporteringen innebär att bolagen ska klassificera ägare av värdepapper i olika sektorer. Ändringar i rapporteringen som myndigheterna gör medför omfattande arbete för bolagen, eftersom deras tekniska system måste anpassas. När denna anpassning väl är gjord sker rapporteringen med automatik. Om myndigheterna i stället samlar in mikrodata kan myndigheterna själv göra indelningen i olika sektorer. Det blir fler uppgifter som bolagen ska lämna, men det blir mindre arbetskrävande. Transaktionsrapporteringen innehåller uppgifter om ägare med namn i klartext. Rapporteringen av stora exponeringar kan innehålla uppgifter om fysiska personer. I samarbetar (som där även ansvar för tillsynen) med SCB:s motsvarighet, vilket fungerar bra. I är övervakningen och tillsynen fördelad på två myndigheter, men även där fungerar samarbetet med statistikmyndigheten bra. Även i finns ett väl fungerande samarbete mellan , tillsynsmyndigheten och statistikmyndigheten. Följande synpunkter från branschföreträdarna antecknas. Försäkringsbranschen har tidigare inte varit så mycket i fokus. I finanskrisens spår har dock försäkringsbolagen uppmärksammats ur stabilitetsperspektiv. Ett nytt rörelseregelverk är på väg att införas. Rapporteringsskyldigheten blir nu mycket mer omfattande. EIOPA arbetar med att utarbeta nivå-3-regler. Försäkringsbranschen försöker åstadkomma samordning på EU-nivå mellan ECB och EIOPA. Den första EIOPA-rapporteringen är planerad att starta . ECB konsulterar nationella centralbanker . När rapporteringskraven är klara blir för implementering. En slutsats som kan dras är att den nuvarande svenska uppgiftsinsamlingen inte är någon bra utgångspunkt för överväganden om den framtida uppgiftsinsamlingen. Uppfattningen om den nuvarande rapporteringen varierar mellan olika bolag. När bolagen märker att samma rapportering används både av och av Svensk Försäkring ser man nyttan med rapporteringen. Viss rapportering sker även till SCB. Det vore bra om samordningen förbättras. Kvaliteten blir inte bättre än det som kan levereras från bolagen. Det måste råda proportionalitet mellan bolagens arbete med att ta fram uppgifterna och uppgifternas nytta i stabilitetsarbetet. Det kan enligt Svensk Försäkring räcka att systemviktiga bolag lämnar mer detaljerade rapporter. Nuvarande uppgiftsutbyte mellan myndigheterna Vissa av de uppgifter som bolagen rapporterar är känsliga. De får naturligtvis användas för tillsyn. Tillsynsuppgifter kan mycket väl användas även för statistikframställning förutsatt att individuppgifter inte offentliggörs. Det ställer krav på förtroende för SCB, och , men bolagen har ingen anledning att misstro myndigheterna. Svensk Försäkring har inga noterade bolag , men det kan förändras. Det måste beaktas när det gäller regler för hantering av marknadskänslig information. Det gäller främst tidpunkten för publicering. Behovet av stabilitetstillsyn på försäkringsområdet kan ifrågasättas. Att myndigheterna under sekretess byter information har man dock inga synpunkter på. En ny ordning för uppgiftsinsamling Samordning av uppgiftsinsamlingen via SCB är bra förutsatt att myndigheterna tar hänsyn till den nya Europa-rapporteringen. Bolagen vill gärna vara transparenta mot tillsynsmyndigheten, men det måste vara tydligt att uppgiftsinsamlingen avser tillsyn. Tillsynsändamål bör vara loket vid uppgiftsinsamling. Bolagens intresse av att lämna uppgifter för ett luddigt allmänintresse, statistik, är lägre. Statistiken är en överskottsprodukt, men ur bolagens perspektiv kan man leva utan den. Det skulle inte uppskattas om det först byggs upp ett nytt insamlingssystem anpassat för den nya Europa-rapporteringen hos och därefter ett nytt insamlingssystem hos SCB. 1.Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2.Framtidens högkostnadsskydd i vården. 3.Skatteincitament för riskkapital. 4.Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. 6.Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. 7.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 8.Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. 9.Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. 10.Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. 12.Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. 13.En sammanhållen svensk polis. 14.Ekonomiskt värde och samhällsnytta –förslag till en ny statlig ägarförvaltning. 15.Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. 16.Att angöra en kulturbrygga – för stöd till nyskapande kultur. 17.Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. 18.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. –den mjuka infrastrukturen på väg. 19.Nationella patent på engelska? 20.Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. 21.Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. 22.Mål för rovdjuren. 23.Mindre våld för pengarna. –riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. 25.Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. 26.En ny brottsskadelag. –en utvecklad flygtrafiktjänst. 28.Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. 29.Sveriges möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. 31.Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet. 33.Gör det enklare! 34.Nya påföljder + kort presentation. 35.Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. 36.Registerdata för forskning. 37.Kulturmiljöarbete i en ny tid. 38.Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö. 39.Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. 40.Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. 41.Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar iförordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. – ett framtida konsumentstöd. 44.Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. 45.Kvinnor och barn i rättens gränsland. Tydliga regler och effektiv tillsyn. Möjligheter att använda månadsuppgifter isocial- och arbetslöshetsförsäkringarna. 49.Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. 51.Utvärdering av IPRED-lagstiftningen. 52.Bostadstaxering – avveckling eller förenkling. 53.AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven. – underlag för ratificering av . 55.En översyn av tryck- och yttrandefriheten. Del 1 och 2. 56.Mot det hållbara samhället –resurseffektiv avfallshantering. 57.Tydligare regler om fri rörlighet för EES- medborgare och deras familjemedlemmar. 58.Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. 59.Nya villkor för public service. 60.Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. 61.Högre ersättning vid mastupplåtelser. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare. 63.Små företag – stora möjligheter med it. 66.Skatteincitament för forskning och utveckling. 67.Förvaltare av alternativa investeringsfonder. 68.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – förstärkt samordning av förvaltningsgemensamma tjänster. 69.Med rätt att delta. Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden. 70.Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv. 71.Tomträttsavgäld och friköp. 72.Folkbildningens samhällsvärden – En ny modell för statlig utvärdering. 73.Undersökningstillstånd och arbetsplaner. 74.Främlingsfienden inom oss + Bilagedel. 75.Pris, tillgång och service – fortsatt utveckling av läkemedels- och apoteksmarknaden. 76.Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning. 77.En tydligare organisation för Säkerhetspolisen. 78.En sammanhållen svensk polis. Följdändringar i författningar. Del 1 och 2. 79.En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. En sammanhållen svensk polis. [13] En ny brottsskadelag. Nya påföljder + kort presentation. Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. – ett framtida konsumentstöd. [43] Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. Utvärdering av IPRED-lagstiftningen. En översyn av tryck- och yttrandefriheten. Del 1 och 2. Tydligare regler om fri rörlighet för EES- medborgare och deras familjemedlemmar. Högre ersättning vid mastupplåtelser. [61] Tomträttsavgäld och friköp. En tydligare organisation för Säkerhetspolisen. En sammanhållen svensk polis. Följdändringar i författningar. Del 1 och 2. möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. Framtidens högkostnadsskydd i vården. Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. [32] Gör det enklare! Ändringar i förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. Möjligheter att använda månadsuppgifter i social- och arbetslöshetsförsäkringarna. Pris, tillgång och service – fortsatt utveckling av läkemedels- och apoteksmarknaden. Skatteincitament för riskkapital. Ekonomiskt värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. [14] demokrati. Registerdata för forskning. [36] Nystartszoner. Bostadstaxering – avveckling eller förenkling. AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven. Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. Skatteincitament för forskning och utveckling. Förvaltare av alternativa investeringsfonder. En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor; Kartläggning, analys och förslag till förbättringar Kvinnor och barn i rättens gränsland. – En ny modell för statlig utvärdering[72] Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. Mål för rovdjuren. Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö. Mot det hållbara samhället – resurseffektiv avfallshantering. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – den mjuka infrastrukturen på väg. [18] Nationella patent på engelska? Här finns mer att hämta – it-användningen i småföretag. – en utvecklad flygtrafiktjänst. Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. Tydliga regler och effektiv tillsyn. – underlag för ratificering av . Små företag – stora möjligheter med it. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – förstärkt samordning av förvaltningsgemensamma tjänster. Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv. Undersökningstillstånd och arbetsplaner. Läsarnas marknad, marknadens läsare –en forskningsantologi. [10] Att angöra en kulturbrygga –för stöd till nyskapande kultur. Mindre våld för pengarna. [23] Kulturmiljöarbete i en ny tid. Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. Nya villkor för public service. [59] Läsandets kultur. Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare. Med rätt att delta. Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden. Främlingsfienden inom oss + Bilagedel.