sou · H0B321 · 2012-03-30 00:00:00 — Företag inom kapitalintensiva branscher är dessutom i behov av ett högre förädlingsvärde jämfört med arbetsintensiva branscher, bland annat för att täcka värdet av kapitalförslitningen. Källa: SCB – Företagens ekonomi. I figur 2.7 visas produktiviteten för företag med 1–49 anställda samt för företag med 50 eller fler anställda i olika branscher. Produktiviteten är som störst i kapitalintensiva branscher såsom miljö och energi, fastighetsverksamhet och utvinning av . Det är även i dessa branscher som de större företagen har betydligt högre produktivitet jämfört med de mindre. De enda branscher där småföretagen hade högre produktivitet var uthyrning och fastighetsservice m.m. samt vård och omsorg. Småföretagen har emellertid ökat sin produktivitet kraftigt inom kapitalintensiva branscher. Småföretag inom gruvor och mineralutvinningsindustri (enligt SNI 2002) har ökat sin produktivitet med –2007. Även i byggverksamhet, vård och omsorg samt transport, magasinering och kommuni- Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin kation har produktiviteten ökat starkt. I andra mer arbetsintensiva branscher såsom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik, uthyrning och fastighetsservice m.m. och utbildning har produktiviteten ökat som minst –2007. Produktivitetsutvecklingen för de större företagen med minst 50 anställda har också varit liknande den för småföretagen uppdelat på bransch. Även bland de större företagen har produktivitetsutvecklingen varit svag inom branscherna juridik, ekonomi, vetenskap och teknik, uthyrning och fastighetsservice m.m. och utbildning, till och med svagare än vad den varit bland småföretagen. Inom branscherna tillverkning och byggverksamhet så har däremot produktiviteten ökat mer även bland de större företagen. Källa: SCB – Företagens ekonomi. Export och import är absolut mest förekommande i branschen handel bland småföretagen. Det är i huvudsak importen som dominerar. Nettohandeln, export minus import, är som mest positiv Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin inom branscherna tillverkning samt transport, magasinering och kommunikation (SNI 2002). I de flesta branscher bland småföretagen råder ett negativt handelsflöde med mer import än export. Handeln har ökat kraftigt bland småföretagen, vilket visas i figur 2.8 och figur 2.9. Exporten har procentuellt sett ökat något mer än importen för småföretagen. Importen har ökat i genomsnitt för småföretag med 0–49 anställda (3,för företag med 1–49 anställda). Exporten har ökat i genomsnitt för småföretag med 0–49 anställda (för företag med 1–49 anställda). Ju större företagen är desto mer export och import tenderar man att ha. Utrikeshandeln har emellertid ökat mer bland småföretagen än bland medelstora och stora företag, även när hänsyn tas till företagens omsättning4. Handelsnettot, exporten minus importen, har minskat något andra hälft. Minskningen beror framförallt på att enmansföretagens import ökat betydligt mer än exporten. Bland företagen med 1–49 anställda har handelsnettot legat relativt stabilt . Källa: SCB –Utrikeshandel med varor. 4 Det bör konstateras att antalet företag som exporterar har minskat. Mellan 2008 – 2010 var minskningen 5,. Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin Källa: SCB–Utrikeshandel med varor. Exporten och importens andel av omsättningen Småföretagens export som andel av omsättningen har ökat något –2009 (3,). stod exporten för av omsättningen bland småföretagen, vilket hade ökat till . Som högst var exportens andel av omsättningen åren innan lågkonjunkturen . Det motsatta mönstret gäller de medelstora och stora företagen. De medelstora företagen med 50–249 anställda har minskat sin export i relation till omsättningen . Bland de stora företagen med minst 250 anställda har exportens andel av omsättningen minskat –2009. Även här var den huvudsakliga minskningen under lågkonjunkturen . Bland småföretagen har exportens andel ökat något bland företagen med 1–9 anställda och 20–49 anställda, men däremot minskat något bland företagen med 10–19 anställda. Minskningen skedde i samband med lågkonjunkturen . Det är i huvudsak småföretag utan anställda som ökat sin export i relation till omsättningen. Exporten, som andel av omsättningen, har ökat Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin för företag utan anställda –2009. Att exporten ökat så mycket bland småföretagen utan anställda beror på företagen inom branschen handel. Inom denna bransch har exportens andel av omsättningen, bland företag utan anställda, ökat –2009. Motsvarande ökning går inte att finna inom branschen handel bland företagen med anställda. Källa: SCB – Utrikeshandel med varor samt Företagens ekonomi. Importen, i relation till omsättningen, har minskat för nästan samtliga småföretag, vilket visas i figur 2.11. Småföretagen utan anställda avviker emellertid kraftigt. Det är småföretagen utan anställda inom branschen handel som står för den kraftiga ökningen. Importen inom denna bransch har ökat med i genomsnitt –2009. Importen har ökat betydligt mer än exporten för företagen utan anställda, och då främst inom branschen handel, vilket har medfört att handelsnettot blivit mindre. Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin Källa: SCB – Utrikeshandel med varor samt Företagens ekonomi. 2.3Företagens syn på konkurrens och tillväxthinder De frågeställningar som behandlas i detta avsnitt rör företagens syn på sin framtida utveckling, vilka hinder som finns mot detta, samt hur konkurrensen har förändrats mellan företag i och från utlandet, där detta är aktuellt. Ambitionen är framförallt att studera hur uppfattningen i dessa frågor har förändrats . Analysen görs dels fördelat på företagsstorlek, dels fördelat på branschtillhörighet. I fördelningen på storlek finns en egen kategori för företag med 0 anställda, medan data fördelat på bransch avser företag med 1–49 anställda. Figur 2.12 nedan visar hur många företag som svarat att de tror att omsättningen kommer att öka eller förbättras. Resultatet visar på en tydlig skiljelinje mellan enmansföretag och övriga småföretag, där enmansföretagen får en allt mer negativ syn , medan de större småföretagen får en allt mer positiv bild. Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin Källa: /SCB – Företagens villkor och verklighet. När man gör motsvarande analys fördelat på företagens branschtillhörighet, blir bilden mer tvetydig. Företag som finns inom byggverksamhet och handel uppvisar däremot en tydlig trend. Dessa har en allt mer positiv syn på hur omsättningen kommer att utvecklas. Företag inom hotell och restaurang samt information och kommunikation hade även en positiv utveckling till 2008, men trenden bröts 2011 då båda branscherna visade en mindre positiv syn jämfört med . Den enda bransch med en lägre andel postiva företag 2011 jämfört med var juridik, ekonomi, vetenskap och teknik. Nästa fråga rör uppfattningen om hur man tror att antalet anställda i företaget kommer att utvecklas . Överlag har småföretagen en positivare syn ju större de är mätt i antalet anställda. Företag utan anställda tenderar att ha en allt mer negativ framtidssyn på den egna verksamheten. Resultaten fördelat på företagsstorlek presenteras i figur 2.13. Bilden är relativt lik den Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin i föregående figur, men man kan se en markant nedgång för de lite större småföretagen. Källa: /SCB – Företagens villkor och verklighet. När man tittar på utvecklingen fördelat på bransch så visar åter byggverksamhet på en allt mer positiv framtidssyn . Även företag inom kultur, nöje och fritid visar på samma mönster. Branscherna uthyrning och fastighetsservice m.m, samt utvinning av och tillverkning har en betydligt mer positiv syn jämfört med . Företag inom information och kommunikation hade, i motsats till frågan angående omsättningen, en något mer negativ bild 2011 jämfört med . Detta mönster delade de med företag i branschen försörjning av el, gas, värme och kyla samt vatten, avloppsrening, avfallshantering och sanering. I undersökningen Företagens villkor och verklighet får företagen ta ställning till om de upplever olika slags hinder vara inget hinder, litet hinder eller stort hinder mot tillväxt. är: konkurrens, efterfrågan, lönsamhet, lånetillgång, externt ägarkapital, arbetskraft och slutligen, egen tid. De resultat som pre- Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin senteras nedan är hur stor andel av företagen som upplevde respektive kategori som ett stort hinder. I figur 2.14 visas andelen som svarat att respektive kategori utgör ett stort hinder mot företagets utveckling. Här visas totalen av alla företag i undersökningen. Man ser att kategorierna egen tid, arbetskraft, samt konkurrens betecknas som stora hinder i jämförelser med övriga kategorier. Myndighetsregler, efterfrågan samt tillgång till kapital upplevs inte som stora hinder för småföretagen.5 Ett av de största hindren är oro för att inte kunna rekrytera arbetskraft med rätt kompetens. Särskilt tydligt är detta inom utvinning av , tillverkning samt byggverksamhet. Det finns en tydlig tendens till att allt färre ser arbetskraftsförsörjningen som ett stort problem6. I motsats till försörjning av arbetskraft upplevs tillgången på kapital som ett mindre problem bland småföretagen, både gällande tillgång till lån och tillgång till externt ägarkapital. Lönsamhet uppges t.ex. vara ett större hinder. Om ett företag uppger att lönsamheten är ett stort hinder mot verksamheten kan förklaringen till detta återfinnas i många av de övriga kategorierna, såsom konkurrens, efterfrågan, lånetillgång, m.m. Branschen vård och omsorg förefaller vara den bransch som ser minst hinder i tillgången på kapital. Här kan man emellertid se en trend att det blir allt fler som ser möjlighet till att låna pengar som ett hinder. Många företag uppger att konkurrensen med andra företag är ett stort hinder. Trenden är också att allt fler ser detta som ett hinder. I kontrast är det relativt få som ser en bristande efterfrågan som ett problem, där företag inom byggverksamhet har den mest positiva synen på efterfrågan. En möjlig förklaring till detta mönster skulle kunna vara att konkurrensen framförallt sker på tillgångssidan, dvs. oron ligger huvudsakligen i att inte kunna prestera i förhållande till sina konkurrenter snarare än att kundunderlaget (efterfrågan) skulle försvinna. Hårdast förefaller konkurrensen vara inom transport och magasinering samt handel. När företagen får svara på hur de anser att konkurrensen har förändrats förefaller det som om, åtminstone , allt färre anser att konkurrensen har ökat. Undantaget är de största 5 Utredningens expertgrupp menar att myndighetsreglerna är ett påtagligt problem för småföretagen. Undersökningens resultat rörande myndighetsregler kan bero på att respondenterna ställer hindren i relation till varandra. 6 Utredningens expertgrupp menar att även om allt färre ser arbetskraftsförsörjningen som ett stort problem, är kompetensbristen inom ett antal branscher stor. Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin företagen där allt fler anser att konkurrensen ökat. Detta kan förefalla motsägelsefullt med tanke på att allt fler ser konkurrens som ett tillväxthinder. En tolkning kan vara att konkurrensen inte blivit hårdare, men i jämförelse med övriga tillväxthinder så har konkurrensen blivit mer och mer kritisk för företagen. Exempelvis så har tillgången på arbetskraft generellt blivit allt bättre, när detta hinder minskar i betydelse kan företagen istället se ökad konkurrens som ett relativt växande hot. till resultaten fördelat på bransch följer de flesta ungefär samma mönster. Undantagen är företag inom branscherna försörjning av el, gas, värme och kyla och vatten och avloppsrening, avfallshantering och sanering samt vård och omsorg som snarare anser att konkurrensen blivit hårdare. Företagen upplever generellt att både den svenska och internationella konkurrensen är hårdare ju större företaget är. Källa: /SCB – Företagens villkor och verklighet. 3 It:s roll och betydelse Regeringens digitala agenda för Sverige1 framhåller att it:s potential ska tillvaratas för att öka företagens tillväxt, konkurrenskraft och handel. It sägs ha en central roll i de allra flesta företag: för att förenkla och effektivisera verksamheten samt göra den mer öppen och tillgänglig för kunder och leverantörer. Dessutom kan it fungera som motor för att utveckla nya processer, produkter och tjänster. Olika digitala tjänster som ger information och vägledning kan underlätta att starta och driva företag. Dessutom betonas i agendan att små och medelstora företag lättare nå ut internationellt med stöd av it. Lönsamhet är en förutsättning för hållbart företagande och tillväxt. Många små företag har låg lönsamhet och därmed begränsade möjligheter att investera i it-lösningar, extern kompetens eller egen kompetenshöjning. finns det för många företag potential att förbättra lönsamheten. Ett första steg kan vara att förstå vad det är som driver lönsamheten i företaget. Vilka produkter, tjänster, kunder, leverantörer, processer etc. är lönsamma eller har potential att bli lönsamma? Kanske måste företaget förändra sin affärsmodell för att nå långsiktig lönsamhet och då är it ofta en viktig komponent. Utveckling av it-stöd i kund- eller produktionsprocessen kan vara ett viktigt steg för att förbättra lönsamheten. Användning av internet i marknadsföring och säljverksamhet kan vara avgörande. Oavsett vilka åtgärder som föreslås så måste målgruppens lönsamhet beaktas. 1 It i människans tjänst – en digital agenda för , N 2011.12, , dnr. 2011/342/ITP. It:s roll och betydelse It ingår numera som en självklar och integrerad del i den löpande verksamheten vid den absoluta majoriteten av småföretag. I praktiken kommer it in som en grundläggande faktor i så vardagliga aktiviteter som inköp och försäljning. Bland företag som använder en mer avancerad it ingår tekniken även i mer strategiska frågor såsom affärsutveckling, produktutveckling och marknadsföring. Eftersom it är en så inlemmad del i många verksamheter är det kanske inte självklart att exklusivt behandla it-frågor. I de flesta fall framstår it som en helt nödvändig men inte tillräcklig faktor. De tekniska tillämpningarna, infrastrukturen, kommunikationen, systemlösningarna m.m. måste helt enkelt fungera för att verksamheten ska kunna bedrivas. På en väldigt fundamental nivå finns det ett antal typer av itsystem som praktiskt taget samtliga småföretag använder, oberoende av bransch, storlek och geografiskt läge. Det handlar om system för ekonomisk redovisning, ordbehandling och mail samt internetkommunikation för att nå skattekontot och internetbanken. Av större intresse för utredningen är mer avancerade former av it-användning i småföretagen. och Tillväxtanalys har utifrån frågeställningar i statistikundersökningar exemplifierat vad som kan anses utgöra mer avancerad itanvändning:2 Företag som använder automatiserad dataöverföring med kunder och leverantörer. Företag vars affärsprocesser är automatiskt länkade till kunder och/eller leverantörer. Företag som använder mjukvarulösningar(som CRM-system) för att analysera kundinformation. Företag som sänder eller tar emot e-fakturor. Företag som tar emot beställningar online. Som framgår av dessa punkter knyts innehållet i en avancerad itanvändning i stor utsträckning till it-systemens kommunikationsmöjligheter. 2 Tillväxtanalys,Workingpaper/PM2011:36, Stöd för ökad it-användning i småföretag. Definitionerna valdes utifrån policyindikatorer sorterade under Digital Agenda Europe. It:s roll och betydelse En annan faktor som måste framhållas vid en beskrivning av it:s roll och betydelse för småföretagen, är den snabba teknikutvecklingen. Den statistik vi redovisar om småföretagens it-användning omfattar tiden från 2001till 2011. Även om en stor del av den grundläggande tekniken varit densamma finns helt andra systemtillämpningar än . Konkret innebär det exempelvis att de frågor som SCB ställer till företagen i sina årliga undersökningar om it-användningen löpande måste revideras och vissa frågor måste även bytas ut. Detta gör att en jämförelse mellan olika tidpunkter inte är helt enkel. En allmän iakttagelse är att tekniken blivit relativt sett billigare (pris/prestanda), mer flexibel (mobila lösningar), mer kommunikativt inriktad (sociala media) samt enklare att använda (appar). Vår bedömning är att denna utveckling gynnar verksamheten i det lilla företaget. Nedan redogör vi kortfattat för ett antal it-relaterade förhållanden som vi menar kan komma att påverka småföretagens it-an- vändning . Ett hinder för småföretagens användning av it är de kostnader som ligger i inköp och underhåll av lämplig teknisk utrustning och av programvaror (se kapitel 4 där hinder mot ökad it-användning behandlas). De kostnadsrelaterade hinder som finns mot ökad itanvändning i småföretag bör kunna minskas om företagen använder molntjänster. Dels innebär det en påtagligt mindre initial kapitalkostnad, dels baseras prismodellen för molntjänster oftast på ett fast pris per användare och månad, och den bygger på att kunden endast betalar för de tjänster som används. Småföretagens totalkostnader för it bör kunna bli lägre vid användning av molntjänster i jämförelse med mer traditionell it-hantering. It:s roll och betydelse 3.2.1Vad är molntjänster?3 Enligt Cloud är molntjänster massivt skalbara nätverksburna it-resurser (t.ex. programvara, lokala nätverk, servrar, lagring och annat som förknippas med it) som brukaren efter eget behov kan få tillgång till, anpassa och börja använda och som sedan debiteras per utnyttjad kapacitet. Molntjänster består av fem viktiga egenskaper, tre tjänstenivåer och tre distributionsmodeller.4 Brukaren kan själv efter behov börja använda och anpassa den typ av tjänst eller kapacitet som behövs (t.ex. fler användare av en projektplats eller mer lagringskapacitet). Tillgången till molntjänsterna sker över nätverk och kan, förutsatt hög anpassning till standarder, användas från de flesta förekommande terminaler (t.ex. mobiltelefoner, bärbara datorer och handdatorer). Kapaciteten i den använda molntjänsten kan snabbt och enkelt skalas upp eller ner, ofta automatiskt, så att köparen kan få tillgång till så lite eller så mycket kapacitet som behövs. I molntjänster mäts utnyttjande av kapacitet på lämplig nivå beroende på typ av tjänst (t.ex. lagring, bearbetning, antal användarkonton). -Samlade resurser. Molnleverantörens tekniska plattform är utformad på ett sätt som gör det möjligt att betjäna flera kunder på samma infrastruktur. Kunden har vanligtvis inte har någon kontroll över den exakta lokaliseringen av den tillhandhållna resursen. 3 Underlagsmaterialet till detta kapitel är i huvudsak hämtat från rapporter framtagna av Cloud som är en verksamhetsgren och ett kompetensnätverk inom . 4 Cloud har anslutit sig till den definition som NIST förespråkar. (NIST, , U.S. Departement of Commerce). It:s roll och betydelse -Software as a Service (SaaS) innebär leverans av färdiga eller konfigurerbara applikationer över internet. Typiska tjänster är Office 365, Google Apps och Salesforce. -Platform as a Service (Paas) är applikationsplattformar i molnet för användare att installera sina applikationer i. Typiska tjänster är Google App Engine, Windows Azure och . -Infrastructure as a Service (IaaS) utgörs av it-infrastrukturella tjänster i nätet såsom exempelvis lagring, nätverk och servrar. Typiska tjänster är Amazon Webservices, Windows Azure och Rackspace. -Publikt moln. Infrastrukturen/it-resurserna som är tillgängliga för allmänheten, ägs och administreras av det företag eller den organisation som tillhandahåller resurserna. Publikt moln är det som oftast förknippas med molntjänster. -Privat moln. Infrastruktur och ingående tjänster drivs exklusivt för ett företag eller en organisation, i motsatt till de flesta molntjänster som levereras från en delad infrastruktur. En sammansättning av två eller flera moln (publika eller privata) som fortfarande opererar som egna enheter men som kan integreras med hjälp av standardiserad (eller proprietär) teknik. 3.2.2Affärsnyttor som molntjänster ger I materialet från Cloud redogörs för ett stort antal affärsnyttor som de anser att molntjänster ger i jämförelse med traditionella it-tjänster. Nedan redogörs för några av dessa. Kortare Time to market. Affärsvärdet ligger i att molntjänster kan leverera värde tillbaka till verksamheten genom att på ett snabbare och effektivare sätt skapa, driftsätta och administrera tjänster än motsvarande traditionell it. Att implementera en molntjänst handlar om veckor jämfört med månader med traditionell it. It:s roll och betydelse Ökad förändringstakt i verksamheten. Flexibla molntjänster som kontinuerligt utvecklas kommer att kunna ta hand om stora delar av behoven av mer komplexa, specifika och lokala lösningar. Or- saken är att de flesta kunder till molntjänsteleverantörer ofta har likartade behov. Genom att snabbt kunna utvärdera, testa och skala upp olika initiativ, skapas nya möjligheter till innovation. Molnet erbjuder dessutom nya innovativa tjänster som inte varit möjliga inom traditionella it-tjänster. Minskade kostnader för it-produktion. En molntjänstleverantör kan erbjuda betydligt lägre kostnader för it-produktion än de flesta företags interna it-enheter och även vad de flesta hosting- eller outsourcingspartners kan erbjuda. Anledningen är de skalfördelar som en molntjänstleverantör får genom att samma resurser i form av hårdvara, mjukvara och personal kan användas för många kunder. Större andel rörliga it-kostnader. Ett företag ska snabbt kunna anpassa kostnader och produktionsvolym efter konjunkturen. En grundläggande egenskap hos molntjänster är att man enbart betalar för de tjänster som används och att dessa kan anpassas efter kundens behov. Traditionella it-lösningar binder kapital medan finansiering av molntjänster görs via rörliga driftskostnader. Enklare prismodell och minskad licensadministration. Molntjänster bygger på enkla prismodeller, ofta baserade på ett fast pris per användare och månad, vilket leder till enkel beräkning av kostnaden för tjänsten och minskade kostnader för att administrera licenser. Många yrkesverksamma har vant sig vid att lösa problem med hjälp av snabb och enkel information och effektivt stöd via molntjänster såsom wikis, sökmotorer, sociala medier och andra applikationer tillgängliga på nätet. En lokal it-avdelning har bara en kundinstallation att skaffa erfarenhet utifrån. En molnleverantör har kanske hundratals eller tusentals installationer att lära sig ifrån och sprida kostnaderna över. Detta leder till att kvalitén höjs för kunden i jämförelse med en klassisk driftleverans. Många mindre och medelstora företag har inte tillgängliga resurser för att kunna uppnå it-säkerhet på högsta nivå. Kostnaderna för många säkerhetsåtgärder är fasta. När många kunder delar på dessa kostnader genom molnleverans så har man råd att applicera även mer avancerade säkerhetsåtgärder. It:s roll och betydelse Molntjänster är byggda för att kunna nyttjas från en godtycklig webbläsare. Det gör att man kan använda tjänsterna från i stort sett vilken klient som helst, bara man har tillgång till internet. I materialet från Cloud tas även ett antal affärsrisker med molntjänster upp. Nedan redogörs för dessa. Det kan finnas lagar och andra regler som ställer krav på att företaget självt ska köra sina program på dedikerade servrar i egna datacentraler. Det kan även finnas krav på att data lagras inom landets gränser, gällande t.ex. personuppgifter och ekonomiska transaktioner. Vissa molnleverantörer gör särskilda anspråk på det som produceras inom ramen för tjänsten. Detta gäller särskilt de tjänster som tillhandahålls gratis. Det är därför viktigt att säkerställa det egna företagets immateriella rättigheter till allt material som produceras inom ramen för tjänsten.