sou · GZB379 · 2012-01-01 00:00:00 — Förordningen 2009:14235 trädde i kraft vilket FHV-delegationen tagit hänsyn till i sin planering. En annan omständighet som påverkat uppläggningen av utbildningssatsningen har varit tidsfaktorn. Regeringens beslut om att inrätta FHV-delegationen togs vilket medförde att den utsatta tiden för uppdraget krympte till . blev framför allt en planeringsfas, men en kurs hos KTH/Skolan för teknik och hälsa och ett seminarium hanns med. De två påföljande åren innehöll fler aktiviteter(tabell 2.4 och 2.5). Inriktning och aktiviteter redovisas nedan. 5 Förordning (2009:1423) om bidrag till företagshälsovård med vissa insatser inom rehabiliteringsområdet. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård FHV-delegationen beslöt att utbildningssatsningen till stöd för utvecklingen av företagshälsovården skulle läggas upp utifrån följande principer: Balans mellan insatser till stöd för de tillkommande uppgifterna (inom rehabiliteringsområdet enligt förordning 2009:1423) med de nuvarande inom arbetsmiljö och rehabilitering. Fokus på det mest angelägna och det som målgruppen faktiskt har möjlighet att delta i, inte erbjuda ett alltför omfattande/brett utbud. Återhållsamhet med långa lärarledda kurser eftersom den formen är relativt tidskrävande till skillnad från workshop, seminarier och konferenser. Kompetenshöjande insatser planeras så långt som möjligt utifrån att det multidisciplinära teamarbetet inom företagshälsovården främjas genom att t.ex. vända sig till flera professioner inom företagshälsovården. Satsningar som kan få en mer bestående verkan i form av fortsättning hos andra aktörer beaktas. Önskvärt att insatserna i förlängningen även bidrar med kunskap som främjar företagshälsovårdens arbete med sin egen utvecklings- och förnyelseprocess. Insatserna utformas som kurser, seminarier, workshops eller liknande. I tabell 2.4 redovisas vilka kurser som genomförts till stöd för utvecklingen av företagshälsovården –2011. Kurserna har varit multiprofessionellt inriktade, dvs. vänt sig till alla yrkeskategorier inom företagshälsovården undantaget den specifika företagsläkarkursen ICF. Sammanlagt har 27 kurser genomförts för cirka 700 deltagare. Kurserna har upphandlats hos universitet och högskolor och genomförts som uppdragsutbildning förutom nämnda ICF-kurs. Kurserna har varit avgiftsfria för deltagarna. Eventuell ersättning för lön, resor och uppehälle har kursdeltagaren och/eller dennes arbetsgivare stått för. Huvudsaklig inriktning och innehåll presenteras nedan. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård En planerad kurs i Försäkringsmedicin, 7,5 hp, i samarbete med ställdes in på grund av för få sökanden. genomför motsvarande utbildning vid samma universitet. Tabell 2.4 Kurser till stöd för utvecklingen av FHV 2009–2011 Arbetsmiljö och hälsa, LU Företagshälsovårdskunskap – arbetsmiljö, ledarskap, organisation och hälsa, 7,5 hp Utbildningen fokuserade på innebörden av att arbeta inom företagshälsovårdens verksamhetsområde. Syftet var bland annat att öka förståelsen för de olika yrkesrollerna och främja det professionella samarbetet i verksamheten. Utbildningen vände sig till alla yrkeskategorier i företagshälsovården, såväl nyanställda som de med flerårig vana från företagshälsovård. Utbildningsanordnare var KTH/Skolan för teknik och hälsa, . Rehabkoordinator i FHV, 7,5 hp Utbildningen behandlade företagshälsovårdens roll som koordinator i rehabiliteringsprocessen gentemot den sjukskrivna och övriga parter däribland arbetsgivaren och . Kursen vände sig till dem som arbetar inom företagshälsovård med koordinerande insatser inom rehabiliteringsprocessen. Utbildningsanordnare var KI och genomfördes framför allt i men även i och . En konferens med fördjupning och uppföljning för tidigare kursdeltagare arrangerades . 6 Förkortningar: KTH – ; KI – , SFLF – , LU – . Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård Arbetsförmågebedömning, 7,5 hp Syftet med utbildningen var att ge fördjupade kunskaper om bedömning av funktionstillstånd och funktionshinder avseende arbetsförmåga. Kursen vände sig framför allt till dem som arbetar med arbetsförmåga inom företagshälsovården. Utbildningsanordnare var KI i samarbete med , . Kommunikation och påverkan – FHV som strategisk partner Utbildningen behandlade företagshälsovårdens roll och förhållningssätt som strategisk partner i arbetsmiljöfrågor för ett långsiktigt och hållbart arbetsliv. Kursen vände sig till dem som arbetar inom företagshälsovården med kundrelationer, upphandling, avtal m.m., exempelvis som chef, verksamhetsledare eller kundansvarig. Kursen var inte poängsatt. Utbildningsanordnare var KI. ICF – International Classification of Functional Disorders Syftet med kursen var att skapa förståelse för hur ICF klassificeringssystem är uppbyggt, att träna på autentiska fall samt reflektera och diskutera hur verktyget kan användas i praktiken. Kursen vände sig till företagsläkare och anordnades av (). Arbetsmiljö och hälsa – företagshälsovårdens mål, inriktning och arbetssätt, 7,5 hp Kursen ingår i masterprogrammet med inriktning Arbetsmiljö och hälsa men kan också läsas som fristående vid (). Kursen gick engångsvis som uppdragsutbildning för att täcka den stora efterfrågan från framför allt företagshälsovårdens personal. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård Till stöd för företagshälsovårdens utveckling och för att främja en kvalitetsdiskussion för det multidisciplinära kunskapsområdet, har FHV-delegationen genomfört seminarier –2011 med olika inriktningar. Seminarierna har också fungerat som forum för arbetsmiljöfrågor där förutom personer verksamma inom företagshälsovård även representanter från myndigheter, departement, arbetsmarknadens parter, universitet och högskolor, forskning, näringsliv och intresseorganisationer deltagit. Seminarierna har genomförts som hel- eller halvdagar i och drygt 100 personer har deltagit . Sammantaget har bortåt 1 000 personer deltagit i denna verksamhet. Seminarierna har rönt stor uppskattning och snabbt blivit uppbokade. Seminarierna har genomförts inom ramen för delegationens hela uppdrag men framför allt för den treåriga utbildningssatsningen – se tabell 2.5. Seminarier 2009–2011 Nya förordningen (2009:1423) med bl.a. socialförsäkringsministern Arbetsmiljö, hälsa och framgång – ett självklart samband? forskare och praktiker7. Kvinnohälsa i arbetslivet – inspirationsseminarium med vetenskaplig Sex halvdagskonferenser med FSF och (se nedan) Arbetsförmåga – medverkan av forskare och Psykosocial arbetsmiljö och hälsa ur ett forskningsperspektiv Konferens för rehabkoordinatorer med bl.a. statssekreteraren Seminarieserien: Ett kunskapsbygge för arbetslivet (se nedan) genomfördes sex halvdagskonferenser runt om i landet i samarbete med Föreningen Svensk Företagshälsovård och . Målgrupp var ledning för företagshälsovård och/eller personer som svarar för genomförande av förordningen 2009:1423 respektive kompetensförsörjning inom företagshälso- 7 Direktsändes via webben och publicerades på Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård Vid dessa möten diskuterades bl.a. arbetet inom sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen samt den nya specialiseringstjänstgöringen i arbets- och miljömedicin. Som ett led i att avsluta och följa upp FHV-delegationens arbete genomfördes tre seminarier om utbildning, utveckling och forskning på temat Ett kunskapsbygge för arbetslivet! hölls ett halvdagsseminarium Hur går det för de nya högskoleutbildningarna i arbete, hälsa och företagshälsovård? På det följde en workshop om de framtida utmaningarna för programmen. genomfördes ett halvdagsseminarium om Nya verktyg för verksamhetsnära utbildning. Här presenterades boken företagshälsovård – möjligheter och metoder, SOU 2011:63. Den till boken hörande dokumentära filmen om företagshälsovårdens mest centrala yrkesgrupper hade sin premiärvisning . redogjorde för sitt projekt om pedagogiska verktyg som möjliggör realistiska, aktuella och interprofessionella träningsmöjligheter för studenter som ska förberedas för arbete inom arbetsmiljö, hälsa och företagshälsovård. Slutligen hölls en konferens – ett nytt forskningsområde , vilket anordnades i samarbete mellan delegationen, FAS8 och KI. Konferensen webbsändes också via . Syftet var att visa på den nya forskningssatsningen och även diskutera kunskapsbehov för den framtida utvecklingen av företagshälsovård. Seminarierna har bidragit med underlag till denna slutrapport. – företagshälsovård som kunskapsområde och arbetsfält –2011 har ett projekt bedrivits i samarbete med KTH/Skolan för teknik och hälsa för att i ord och bild dokumentera kunskapsområdet och arbetsfältet företagshälsovård. Detta har bl.a. gjorts utifrån kursen Företagshälsovårdskunskap – arbetsmiljö, ledarskap, organisation och hälsa, 7,5 hp. FHV-delegationen har med stöd av såväl forskare som praktiskt verksamma inom företagshälsovård gjort ett första mer genomarbetat försök att ringa in området företagshälsovårdskunskap. Detta har resulterat i studiehandboken företagshälsovård – möjligheter och metoder, SOU 2011:63. I boken speglas företagshälsovården ur 8 för arbetsliv och socialvetenskap. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård olika aspekter i form av texter, intervjuer och redigerade fristående artiklar. I boken finns också studiehandledning och diskussionsunderlag. Till boken fogas en informativ dokumentärfilm om företagshälsovårdens mest centrala yrkesprofessioner. Filmen är avsedd att ge en praktisk inblick i de olika professionernas vardag varvat med inslag om företagshälsovårdens framväxt, nutid och framtid. Materialet är framför allt tänkt att användas i utbildningssammanhang inte minst i högskoleutbildningar, för kompetensutveckling inom företagshälsovården och av andra intressenter inom området. Boken kan även vara av värde för bl.a. beställare och upphandlare av företagshälsovård. Enligt direktiv 2009:18 ska FHV-delegationen bl.a. rapportera om hur den treåriga utbildningssatsningen lagts upp och vilken utsträckning verksamheten upphandlats, varvid FHV-branschens medverkan ska belysas. Av avsnitt 2.3.3 framgår inriktningen av den treåriga utbildningssatsningen och de aktiviteter som har genomförts. Kurserna har utförts av universitet och högskola i form av uppdragsutbildning undantaget ICF-kursen för företagsläkare. Företagshälsovårdens personal har varit den främsta målgruppen för denna satsning. Kurserna och seminarierna har varit avgiftsfria. Kostnader för deltagares lön, resa och boende m.m. har arbetsgivare/deltagare själva svarat för. FHV-branschen har medverkat i vissa kurser och seminarier som föreläsare. I samarbete med bl.a. Föreningen Svensk Företagshälsovård genomfördes en konferensserie . Det särskilda har varit en engångssatsning från statsmakternas sida till stöd för företagshälsovårdens utveckling. FHV-delegationen kan konstatera att av de tre åren blev endast möjliga till följd av uppdragets försening. Trots det har angelägen och ny kompetensutveckling genomförts. Angelägenhetsgraden har kunnat utläsas från anmälningstrycket till aktiviteterna, vilka blivit snabbt fulltecknade och med många på väntelista. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård FHV-delegationen har erfarit att det tar tid att etablera sig som ett forum – i det här fallet för företagshälsovårdens utveckling. Det är först som delegationen kan sägas ha blivit ett mer välbekant organ för kunskapsområdets olika intressenter. Med anledning av uppdragets begränsade tid, har delegationen haft i åtanke att flera av de nyskapade satsningarna har ett kunskapsvärde som sträcker sig bortom . Delegationen har därför sett det som positivt och som en bekräftelse på betydelse om andra aktörer visar intresse för och agerar inom detta område. Några av de framtagna kurserna bedömer vi kunna fortleva på egna premisser genom att efterfrågan finns relativt brett i arbetslivet medan andra är sådant som har en fortsättning om t.ex. branschen själv engagerar sig för det. Vi noterar att kursen Rehabkoordinator, 7,5 hp, har vidareutvecklats av KI:s avdelning för uppdragsutbildning och erbjuds förutom till företagshälsovård även personalchefer, m.fl. samt personal inom specialist- och primärvården. Även kursen Arbetsförmågebedömning, 7,5 hp, får en fortsättning genom KI:s försorg. Årets konferens för rehabkoordinatorer kommer upprepas också detta i KI:s regi. Vissa kunskapsmoment kan allt eftersom även komma att inarbetas i de nya magister- och masterprogrammen. Utöver detta finns andra utbildningsorganisationer vars utbud också kan komma att påverkas av vad företagshälsovården efterfrågar. Ett viktigt inslag i den treåriga utbildningssatsningen har varit att ta vara på och dokumentera den kurs som bedrivits med inriktning mot företagshälsovårdskunskap, dvs. kärnan i såväl arbetsfältet som kunskapsområdet. Företagshälsovård som kunskapsområde har förgreningar till vitt skilda vetenskaper. I den praktiska verksamheten har erfarenhetsbaserad kunskap spelat en stor roll för de verksamma inom fältet. Det har dock saknats formulerade vetenskapliga texter eller läroböcker som förenar dessa perspektiv. Genom framtagande av studiehandboken med tillhörande film, SOU 2011:63, har FHV-delegationen fullföljt en av sina ambitioner att åstadkomma ett långsiktigt stöd för kunskapsområdet och därmed bidra till en kvalitetsdiskussion om verksamheten. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård 2.4Den nya specialiseringstjänstgöringen i arbets- och miljömedicin FHV-delegationen har i uppdrag att följa införandet av den nya specialiseringstjänstgöringen i arbets- och miljömedicin (SOSFS 2008:17) samt bilda ett forum för utbildningen av företagsläkare . Läkare legitimerade före kan erhålla specialiteten i företagshälsovård. För att bli godkänd har bl.a. fordrats fullgjord företagsläkarkurs på 22,5 hp, vilken tidigare var en av utbildningar för företagshälsovårdens personal. –2011 har sex företagsläkarkurser upphandlats och genomförts av och (se tabell 2.1). FHV-delegationen har även avsatt resurser för utbildning av handledare för läkare under utbildning. Dessa kurser har genomförts av . En ny studieordning för att bli specialistläkare gäller . Läkare som vill få specialistkompetens i företagshälsovård och som är legitimerade efter måste utbilda sig i den nya specialiteten. Den är en sammanslagning av yrkes- och miljömedicin med företagshälsovård till en basspecialitet i arbets- och miljömedicin. En fullständig specialiseringstjänstgöring omfattar . Den nya specialistutbildningen ska försörja såväl arbets- och miljömedicinska kliniker som företagshälsovård med specialistläkare. I utbildningen ingår bl.a. krav på specialiseringstjänstgöring både inom arbets- och miljömedicinsk klinik och företagshälsovård. Det är därför nödvändigt att kliniker och hälsor samarbetar kring utbildningen av dessa specialistläkare. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård FHV-delegationen har i skrivelse till redovisat en bedömning av kompetensförsörjningen av specialistläkare till företagshälsovården. Skrivelsen gjordes efter att delegationen inventerat hur många personer som registrerats på det nya ST-programmet i arbets- och miljömedicin. Härvid framkom att det endast handlade om fem personer i hela landet och avsåg framför allt de arbets- och miljömedicinska klinikernas egen försörjning. På fråga om deras framtida antagning till programmet framgick att kanske 7–10 personer totalt skulle kunna antas till denna utbildning de kommande fem åren. Det motsvarar inte alls det nyrekryteringsbehov av specialistläkare inom företagshälsovården , möjligen rekryteringsbehovet inom landets arbets- och miljömedicinska kliniker. Nyrekryteringsbehovet av specialistläkare inom företagshälsovården –2011 har uppskattats av Föreningen Svensk Företagshälsovård (FSF) till mellan 165–320 personer beroende på omfattningen av företagshälsovårdens uppdrag enligt förordningen 2009:14239. Med beaktande av den höga medelåldern hos denna kår och genomsnittlig yrkestid som företagsläkare, bedömde FHV-delegationen att det genomsnittliga nyrekryteringsbehovet ligger på cirka 35–40 personer , vilket är lägre än FSF:s bedömning. Delegationens slutsats var att om inget görs så uppstår snart en besvärande vakanssituation vad gäller specialistläkare inom företagshälsovården. Delegationen var därför i kontakt med företrädare för de arbets- och miljömedicinska klinikerna, FSF, , Svensk Arbets- och miljömedicinsk förening (SAMF) samt för att bl.a. diskutera frågan vad som krävs för att öka volymen i den nya specialiteten. FHV-delegationen erfor att skälen till att den nya ST-utbild- ningen inte hade kommit igång var bl.a. att landsting inte är beredda att inrätta ST-tjänster för personer som ska arbeta inom företagshälsovård. Företagshälsovården hade problem med att bl.a. finansiera lönekostnader ST-läkaren ska tjänstgöra utanför företagshälsovården. I nämnda skrivelse till tecknades tre utvägar för att relativt snabbt komma framåt. 9 Förordning (2009:1423) om bidrag till företagshälsovård med vissa insatser inom rehabiliteringsområdet. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård på behovet av att staten tillskjuter medel – dock i olika omfattning – för att den nya specialiteten arbets- och miljömedicin skulle få önskvärd volym. Skrivelsen avslutades med att borde få i uppdrag att närmare precisera kraven för specialistkompetens enligt den modell som delegationen förordade. Det alternativet handlade om att redan nu finna ett enklare och billigare sätt att nå specialistkompetens i arbets- och miljömedicin dock med bibehållet krav på utbildning i specialitetens kärnämne. Istället för nuvarande företagsläkarkurs skulle utbildning vid arbets- och miljömedicinsk klinik krävas. inhämtade synpunkter från () på delegationens skrivelse. Den av delegationen föreslagna modellen fann inte gillande som istället förordade alternativet med tillskott av statliga medel och med bibehållna kompetenskrav för specialistutbildningen i arbets- och miljömedicin. FHV-delegationens tog fasta på ställningstagande och återkom i skrivelse till med ett nytt förslag. Det handlade om en försöksverksamhet med statligt stöd för att åstadkomma utbildning av specialistläkare för företagshälsovården med utgångspunkt i föreskrifter och allmänna råd för specialiteten. Bakgrunden till att delegationen förespråkade en försöksverksamhet var det osäkra läget om hur attraktiv den nya specialistutbildningen skulle kunna bli. Genom en försöksverksamhet bedömdes erfarenheter kunna vinnas för att möjliggöra en precisering av de organisatoriska och ekonomiska villkoren för att etablera en utbildningsstruktur som kan tillgodose företagshälsovårdens behov av specialistläkare. har i kommentar () poängterat vikten av att styrelsens föreskrifter står fast för att bidra till ett tydligt regelverk för hälso- och sjukvården och blivande specialistläkare samt att inga undantagsregler skapas som kan urholka kvaliteten i specialiseringstjänstgöringen. uttryckte också sitt stöd för delegationens förslag att man tillskjuter statliga medel för specialiseringstjänstgöringen i arbets- och miljömedicin. var FHV-delegationen i kontakt med företagshälsovård, arbets- och miljömedicinska kliniker, FSF, SAMF, , Kommuner och Landsting, IPULS10 samt . 10 av läkare i . Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård het har särskilt diskuterats i regionala träffar med regionala representanter från företagshälsovården. Det stora nyrekryteringsbehovet av specialister inom företagshälsovården men även intresset från arbets- och miljömedicinska kliniker för att utveckla sin verksamhet bidrog till det positiva mottagandet av förslaget. finns endast sju arbets- och miljömedicinska kliniker i hela landet varav de flesta är relativt små. De positiva reaktionerna bekräftade å ena sidan behovet av att något måste göras för att få igång specialiseringstjänstgöringen men å andra sidan fanns det tveksamheter över i vilken utsträckning företagshälsovården skulle sluta upp i försöket – även med ett statligt bidrag. Trots att den nya studieordningen om specialistindelningarna var bestämd och föreskrifter kom 2008, har företagshälsovården under en lång övergångstid istället kunnat luta sig mot den gamla studieordningen om tilläggsspecialitet. Uppfyllelsen av 21 delmål för den nya basspecialiteten i arbets- och miljömedicin är styrande för hur tjänstgöringen läggs upp och måste anpassas till respektive individ. Detta förutsätter ett mycket nära samarbete mellan arbets- och miljömedicinsk klinik och företagshälsovård. För att köra igång satsningen behövdes en avstämning om företagshälsovårdens intresse att delta. Detta skedde i de inledande regionala träffarna och därefter i två steg. skickade FHV-delegationens ordförande ett brev till företagshälsovården med information om den tilltänkta försöksverksamheten samt om möjligheten att lämna en preliminär intresseanmälan. Anmälningarna som inkom visade på stort intresse och utgjorde en god indikator på företagshälsovårdens behov av specialistutbildning. Drygt 80 personer anmälde preliminärt intresse. gav ett underhandsbesked till FHV-delegationen att försöksverksamheten rymdes inom uppdraget. inbjöds företagshälsovården att anmäla deltagande i försöksverksamheten. I brevet beskrevs översiktligt försökets uppläggning och förutsättningarna för företagshälsovårdens deltagande. Det handlade bl.a. om försökets tidsbegränsning till och med . Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård des att hela det utbildningsbehov som framkom av de preliminära intresseanmälningarna inte skulle kunna tillgodoses. Till följd av tidsperiodens längd avgränsades försöket till att främst gälla anställda läkare inom företagshälsovården som redan hade annan specialitet i botten och därmed troligtvis en kortare väg att nå målen för specialiteten arbets- och miljömedicin. Även läkare som påbörjat specialistutbildning enligt gamla studieordningen men som inte skulle hinna ansöka om specialistbevis hos års utgång, kunde ingå i försöket. För att underlätta företagshälsovårdens deltagande i projektet avsåg FHV-delegationen att bidra med ekonomiskt stöd till den företagshälsovård vars anställda läkare genomgår specialiseringstjänstgöring vid arbets- och miljömedicinsk klinik under sammantaget högst . Beloppet sattes till /person/månad vilket avsåg att vara ett bidrag till lönekostnaden och inte som full kostnadsersättning. Med det stödet borde kostnaden inte alltför mycket överstiga vad det kostade att förvärva företagsläkarkompetens enligt den gamla ordningen. Responsen från företagshälsovården blev att av de drygt 80 preliminära anmälningarna halverades intresset till att gälla drygt 40 läkare. Samtliga av dessa anmälda visade sig vara anställda inom företagshälsovården . Ett tiotal läkare var under rekrytering vilket förstärkte bilden av att utbildningsbehovet gällde relativt nyanställda läkare och därmed i starkt behov av vidareutbildningen. Endast en legitimerad läkare av de anmälda var utan någon specialistutbildning. I övrigt var läkarna redan specialistutbildade och då framför allt i allmänmedicin. Företagshälsor, som valde att inte gå vidare efter sin preliminära anmälan hade förklaringar som att läkaren hade slutat, att rekrytering inte skulle bli klar eller personligt skäl hos läkaren. Ett möte hölls med verksamhetschefer och studierektorer vid de arbets- och miljömedicinska klinikerna för att diskutera hur arbetet kunde planeras och läggas upp. Den nya basspecialiteten fordrar ett mycket nära samarbete mellan berörda kliniker och företagshälsor under hela specialiseringstjänstgöringens gång. Denna nödvändighet kom att framstå allt tydligare under den fortsatta planeringen av försöksverksamheten. Främjande av kunskapsområdet företagshälsovård FHV-delegationen planerade försöksverksamheten om specialiseringstjänstgöring i arbets- och miljömedicin med utgångspunkt i regelverk och specialitetens (rekommendationer).