sou · H0B39 · 2012-03-07 00:00:00 — Även i ett internationellt perspektiv framstår modell för föräldrapenning som mycket generös och flexibel. Majoriteten av industriländerna har en lägre ersättning och har snävare tidsramar för efter barnets födelse som uttaget får göras. Även när de nordiska länderna jämförs utmärker sig . föräldrapenning omfattar flest dagar med inkomstbaserad ersättning och den längsta uttagsperioden. har även den högsta minimiersättningen som inte är villkorad. Att föräldrarna vårdar barnet den efter barnets födelse har visat sig ha en positiv effekt på barnets hälsotillstånd. Effekterna är mindre entydiga för äldre barn. Barn som har gått i förskola har i regel en bättre kognitiv och språklig förmåga än barn som i första hand fått hembaserad omsorg. Vård av barn med föräldrapenning kan också påverka barnets ekonomiska villkor. Barn i familjer med långvariga uttag av föräldrapenning på grundnivå löper risk för ekonomisk utsatthet. 4Nyanlända kvinnors uttag av föräldrapenning 4.1En kartläggning av föräldrapenninguttaget i Det tar avsevärt för nyanlända kvinnor än för nyanlända män att etablera sig på arbetsmarknaden. Svårigheterna för utrikes födda kvinnor att komma in på arbetsmarknaden syns även i sysselsättningsgraden som är betydligt lägre bland kvinnor födda utomlands än för både kvinnor födda i och utrikes födda män (avsnitt 2.1). Många kvinnor har barn med sig när de invandrar, och många får också barn efter invandringen till (avsnitt 2.5). Vård av barn kan vara en bidragande förklaring till deras problem att komma in på arbetsmarknaden eftersom kvinnornas möjligheter att delta i undervisning i svenska och andra insatser som kan underlätta etableringen på arbetsmarknaden begränsas. Trösklarna till arbetsmarknaden riskerar att höjas ytterligare. Föräldraförsäkringens syfte är att göra det möjligt för föräldrar att kombinera förvärvsarbete med att ta hand om sina barn när dessa är små (avsnitt 3.3). På så sätt underlättas föräldrarnas kontinuerliga deltagande på arbetsmarknaden. För nyanlända föräldrar kan dock föräldrapenningens generositet i både längd och ersättning i stället försena och försvåra inträdet på arbetsmarknaden. I kan föräldrar använda föräldrapenning tills barnet fyller eller går ut sitt första skolår. Föräldrar som invandrar till med barn får lika många dagar att ta ut i föräldrapenning som föräldrar får i samband med barns födelse. Föräldrar som har flera barn med sig vid invandringen har följaktligen också tillgång till dagar för flera barn, vilket i vissa fall kan summera till relativt många dagar. Nyanlända kvinnors uttag av föräldrapenning Utredningens uppdrag att kartlägga uttaget av föräldrapenning bland nyanlända föräldrar syftar till att öka kunskapen om i vilken omfattning och på vilket sätt föräldrapenningen påverkar förutsättningarna för nyanlända föräldrar att etablera sig på arbetsmarknaden. Det har inte tidigare gjorts några mer omfattande registerbaserade studier av nyanlända invandrares användning av föräldrapenning. har därför på utredningens uppdrag genomfört specialbearbetningar av registeruppgifter om föräldrapenninguttaget bland nyanlända föräldrar. Resultaten presenteras i underlagsrapporten användning av föräldrapenning av docent , , och , (bilaga 2 till detta betänkande). I utredningens kartläggning är det uttaget bland de nyanlända föräldrarna som följs under deras första i . Måtten som kartläggningen inriktas mot beskriver föräldrapenninguttaget utifrån föräldraförsäkringens tre huvuddrag – omfattningen i antal dagar (avsnitt 4.2), ersättningsnivån (avsnitt 4.3), samt flexibiliteten i uttaget (avsnitt 4.4). I avsnitt 4.5 kompletteras bilden av föräldrarnas uttag med resultaten i en studie där uttaget följs för olika kohorter av utrikes födda barn som invandrat till (, 2010). Målgrupp och avgränsningar i kartläggningen Kartläggningen av nyanlända föräldrars uttag av föräldrapenning avser utrikes födda personer som folkbokfördes i , och visar uttaget av föräldrapenning i (2006–2009).1 Eftersom nyanlända föräldrar kan ta ut föräldrapenning för både utrikes födda barn och barn som föds i fram till dess att barnet fyller har de nyanlända föräldrarna delats in i tre grupper: 1.Invandrare som kommer till med barn och som inte får fler barn (2 132 kvinnor och 2 040 män från länder utanför EU/). Kvinnorna i denna grupp hade i genomsnitt 1,45 barn , som i genomsnitt var . 1 I kartläggningen beskrivs uttaget av föräldrapenning under respektive kalenderår. Det innebär att föräldrar som påbörjar uttaget i mitten av ett kalenderår kan ha tagit ut föräldrapenning under tolv sammanhängande månader utan att det framgår i kartläggningen, då detta uttag i redovisningen blir uppdelat på två kalenderår. Nyanlända kvinnors uttag av föräldrapenning hade i genomsnitt 1,49 barn , som var i genomsnitt. 2.Invandrare som kommer med barn 2006 och som får ytterligare barn (1 320 kvinnor och 1 261 män från länder utanför EU/). Kvinnorna i denna grupp hade i genomsnitt 1,40 barn , med en genomsnittlig ålder på . Männen invandrade med i genomsnitt 1,46 barn, som i genomsnitt var . 3.Invandrare som kommer barnlösa 2006 men som får barn –2009 (3 251 kvinnor och 2 447 män från länder utanför EU/). Eftersom en del föräldrar i denna grupp ännu inte har fått barn 2007 respektive 2008, bör jämförelser av hur uttaget ser ut mellan denna och de andra grupperna göras med viss försiktighet . I vissa fall har uttaget bland de nyanlända föräldrarna även jämförts med uttaget bland föräldrar i med en liknande familjesammansättning. Det är dock viktigt att tänka på att uttag av föräldrapenning inte är synonymt med föräldraledighet. Föräldrapenning kan tas ut såsom för att få en högre ersättning. Eller en förälder kan välja att ta ut föräldrapenning för bara delar av , men vara hemma på heltid så att föräldrapenningen räcker längre. Ersättningen blir då lägre. Ett mer intensivt uttag av föräldrapenning bland utrikes födda föräldrar behöver därför inte innebära att de är hemma än övriga föräldrar i . I underlagsrapporten (bilaga 2) presenteras uppgifter för föräldrapenninguttaget i bland såväl kvinnor som män som invandrade 2006. I de följande avsnitten är det dock uttaget av föräldrapenning bland de nyanlända kvinnorna som fokuseras. I likhet med övriga pappor i tar de nyanlända papporna ut relativt få dagar föräldrapenning och skillnader i uttagsmönster är svårt att se. Resultaten som presenteras i underlagsrapporten beskriver även genomgående de olika måtten för uttaget uppdelat för föräldrar från EU/respektive föräldrar från övriga världen. I det följande koncentreras analysen till den senare gruppen. Det beror på att utredningens uppdrag är att identifiera hur arbetskraftsdeltagandet kan öka bland nyanlända kvinnor som kommer som Nyanlända kvinnors uttag av föräldrapenning flyktingar eller anhöriga, vilka nästan uteslutande kommer från länder utanför . Dessutom är rörligheten hög inom EU/, vilket gör att statistiken är osäker för dessa föräldrar – den oregistrerade utvandringen är sannolikt ganska omfattande bland dem som kommer till från länder inom EU/. För EU-med- borgare finns även möjligheter att bo i ett land och få föräldrapenning eller motsvarande från ett annat, vilket sannolikt påverkar resultatet för denna grupp. Redovisningen fokuseras därmed på att beskriva uttagsmönstret för de cirka 6 700 kvinnor som invandrade från länder utanför EU/och som har rätt till föräldrapenning under sina första i , antingen för barn som invandrar tillsammans med dem eller för barn som föds i . Ungefär hälften av dessa kvinnor har barn när de invandrar och cirka en tredjedel av dem får sedan ett eller flera ytterligare barn i . Resten av kvinnorna får sitt första barn efter ankomsten till . 4.2Vissa nyanlända mammor tar ut många dagar – andra inga alls Antalet föräldrapenningdagar som tas ut säger något om tiden föräldrarna inte står till arbetsmarknadens förfogande. För nyanlända föräldrar visar mått över antalet uttagna föräldrapenningdagar också vilket utrymme som finns för dessa föräldrar att delta i undervisning i svenska för invandrare (sfi) och andra insatser som kan underlätta etableringen på arbetsmarknaden. Intensivt uttag av föräldrapenning året efter invandringen Det finns stora skillnader i hur kvinnornas uttag av föräldrapenningdagar ser ut. Störst uttag har de mammor som kommer till med barn och som får ytterligare barn . Året efter invandringen, 2007, har de ett genomsnittligt uttag , vilket kan jämföras med det genomsnittliga uttaget för en jämförelsegrupp av alla föräldrar i som också har barn 2006 och får ytterligare barn mellan åren 2006–2009 (se bilaga 2, tabell 1). En av fyra kvinnor inom denna grupp tar ut , och varannan tar ut . Nyanlända kvinnors uttag av föräldrapenning Kvinnor som kommer med barn och som inte får fler barn har också ett relativt högt uttag av föräldrapenningdagar året efter invandringen, 2007. Bland dessa mammor tar ut fler än och en av sju tar ut . Ett uttag på är så pass omfattande att dessa mammor i de flesta fall har mycket små möjligheter att delta i sfi och andra insatser som kan underlätta inträdet på arbetsmarknaden. Under efterföljande år (2008–2009) minskar sedan uttaget av föräldrapenning bland mammorna som invandrar till med barn, i synnerhet bland dem som inte får fler barn . Det är dock långt ifrån alla mammor som använder sig av möjligheten att ta ut föräldrapenning under sina första år i . I gruppen kvinnor som invandrar med barn och inte får fler barn är det som inte tar ut någon föräldrapenningdag . Källa: Duvander och (bilaga 2). Högt uttag i rad bland mammor som får ytterligare barn i En relativt stor andel av de mammor som kommer till med barn är därmed hemma och vårdar barn efter invandringen. För att få en bild av i vilken omfattning mammorna Nyanlända kvinnors uttag av föräldrapenning är hemma med föräldrapenning under flera efterföljande år, har kartläggningen följt de olika grupperna under deras första i . Mammor från länder utanför EU/som kommer med barn och sedan får ytterligare barn har ett högt uttag i rad. En fjärdedel tar ut fler än både , och en av tio mammor tar ut fler än (2007–2009). Bland de kvinnor som kommer med barn och sedan inte får fler barn åren efter invandringen är det dock betydligt ovanligare att ha ett högt uttag i rad. av kvinnorna i denna grupp tar ut både 2007 och 2008, och ett fåtal mammor tar ut samtliga (2007–2009). Anledningen till att inte fler nyanlända mammor har ett högt uttag i rad kan vara att många av dem använder sin föräldrapenning så koncentrerat att dagarna inte räcker . Källa: Duvander och (bilaga 2). Förvånansvärt många nyanlända mammor tar inte ut alls På motsvarande sätt har kartläggningen följt de kvinnor som inte tar ut alls efter invandringen. Förvånansvärt många, drygt en fjärdedel av de nyanlända mammorna som inte får fler barn efter invandringen till , tar inte ut en enda föräldrapenningdag –2009. Nyanlända kvinnors uttag av föräldrapenning Andelen mammor som inte tar ut någon föräldrapenning alls är av naturliga skäl betydligt mindre bland kvinnor som får barn i . Det finns dock mammor även i denna grupp som inte tar ut någon föräldrapenning. En av tretton kvinnor från länder utanför EU/som får sitt första barn i –2009 tar inte ut en enda dag föräldrapenning . Bland de mammor som invandrar med barn och som också får ytterligare barn i är det som inte gör något uttag av föräldrapenning alls . Detta är en avsevärt högre andel än bland kvinnor födda i , tidigare studier har visat att cirka en procent av de inrikes födda mammorna inte tar ut någon föräldrapenning (, 2005).2 Källa: Duvander och (bilaga 2). 2 Studien från beskriver uttaget av föräldrapenning fram till att barnet fyller , och följer därmed uttaget än i denna kartläggning. Eftersom i genomsnitt av dagarna för barn födda i tas ut innan barnet fyller , kommer dock andelen nyanlända mammor som får sitt första barn i och som inte tar ut någon föräldrapenning under de inledande år som kartläggningen täcker sannolikt ligga kvar på motsvarande nivå även efterföljande år. Nyanlända kvinnors uttag av föräldrapenning För barnets bästa bör självklart kvinnor som får barn ha möjlighet att vara hemma med sina barn den . Och de bör även ha tillgång till den föräldrapenning som de har rätt till. Troligen finns en viss återflytt som inte registrerats även bland nyanlända mammor från länder utanför , vilket delvis kan förklara att ingen föräldrapenning tas ut. Om det låga uttaget beror på att dessa mammor inte känner till försäkringen så är det däremot ett allvarligt välfärdsproblem som också indikerar att dessa kvinnor har mycket få kontakter och lever i ett stort utanförskap. Tidigare studier har också påvisat en betydande informationsbrist om föräldraförsäkringen bland utrikes födda föräldrar (Duvander och , 2006). 4.3En mycket låg ersättning för majoriteten av de nyanlända mammorna För att få en inkomstbaserad föräldrapenning krävs att man är försäkrad för en sjukpenning . För att ersättningen ska vara inkomstbaserad krävs dessutom att man har varit försäkrad innan barnet föds (avsnitt 3.2). infaller för de flesta nyanlända föräldrar när de fortfarande befinner sig utomlands eller i väntan på uppehållstillstånd i . För nyanlända föräldrar är det därmed mycket svårt att kvalificera sig för en inkomstgrundad föräldrapenning, vilket innebär att gruppen till övervägande delen får en ersättning på grundnivå. I kartläggningen framkommer också det förväntade mönstret. Nästan alla kvinnor som invandrar 2006 från länder utanför EU/får bara grundersättning (per dag) när de tar ut föräldrapenning. Den höga andelen dagar med grundersättning visar också att de flesta nyanlända mammor börjar ta ut föräldrapenning innan de har etablerat sig på den svenska arbetsmarknaden. Andelen dagar på grundnivå minskar dock med tiden i . Bland mammor födda utanför EU/märks detta mest för dem som får sitt första barn i . får kvinnorna som tar ut föräldrapenning i denna grupp grundersättning för av . har denna andel sjunkit till . Minskningen kan förklaras med att vissa av kvinnorna i gruppen som får barn senare Nyanlända kvinnors uttag av föräldrapenning har hunnit arbeta tillräckligt för att kvalificera sig för en inkomstbaserad ersättning. Eftersom en så stor andel av de nyanlända mammorna bara får grundersättning är deras genomsnittliga ersättning från föräldrapenningen mycket låg. Det gäller i synnerhet kvinnor från länder utanför EU/. har mammorna som inte får fler barn i en genomsnittlig ersättning på per dag, dvs. under nuvarande grund- och lägstanivå. Detta kan förklaras med att en del mammor tar ut lägstanivådagar för barn födda före , vilket bara ger rätt till per dag (avsnitt 3.2). Skillnaden i ersättning är mycket stor om man jämför nyanlända mammor med övriga mammor i . De nyanlända mammornas ersättning är i genomsnitt mindre än hälften så hög per dag. Källa: Duvander och (bilaga 2). 4.4Nyanlända mammor tar ut föräldrapenning som heldagar Den tredje aspekten av föräldrapenningen är flexibiliteten i användandet av försäkringen. Föräldraförsäkringen är inte lätt att överskåda, alla dess olika valmöjligheter medför att den är komplicerad att sätta sig in i. Skillnader i användandet, särskilt när man jämför uttagsmönstret mellan nyanlända och övriga mammor i , kan därmed grunda sig i informationssvårigheter (, 2010). Nyanlända kvinnors uttag av föräldrapenning Föräldrapenning kan tas ut både som hel dag och del av dag. De flexibla uttagsmöjligheterna är ett sätt att underlätta för kvinnor och män att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap. För nyanlända föräldrar skulle denna möjlighet till flexibilitet kunna utnyttjas så att ett uttag av föräldrapenning på deltid kombineras med att föräldern deltar i insatser eller arbetar den andra tiden. Uttag som del av dag är också ett sätt att sprida ut föräldrapenningdagarna för att få en längre föräldraledighet. Att använda del av föräldrapenningdag tyder på relativt god kunskap om försäkringen, samt att föräldern har andra inkomstkällor. Kartläggningen visar att nyanlända mammor i mycket liten utsträckning använder sig av den flexibilitet som finns i försäkringens konstruktion. De flesta nyanlända kvinnor, i synnerhet från länder utanför EU/, tar endast ut heldagar. Uttaget av heldagar minskar något med tiden i . är dock fortfarande andelen mammor som enbart tar ut heldagar 20–högre bland kvinnor från länder utanför EU/än bland kvinnor i i stort. Källa: Duvander och (bilaga 2). En förklaring till att många nyanlända kvinnor bara tar ut heldagar är sannolikt att de inte har ekonomiska möjligheter att ta ut föräldrapenning på deltid. Nyanlända mammor från länder utanför EU/får i regel ersättning på grundnivå. Om grundersättningen tas ut på heltid för ger den som mest en ersättning på före skatt. Ett uttag på deltid Nyanlända kvinnors uttag av föräldrapenning ger lägre ersättning. I vissa kommuner uppmanas även kvinnor som ansöker om kompletterande försörjningsstöd att ta ut föräldrapenning på heltid, vilket stänger dörren för en flexibel användning av föräldrapenning i kombination med deltagande i t.ex. undervisning i svenska (avsnitt 5.2). 4.5Dagar som brinner inne Den kartläggning av användningen av föräldrapenningen som utredningen låtit genomföra följer de nyanlända föräldrarnas uttag av föräldrapenning. Däremot visar den inte för vilket barn uttaget har gjorts i de fall de nyanlända mammorna har fler barn som de har rätt till föräldrapenning för. För att kunna se detta hade kartläggningen behövt följa också respektive barn, vilket det inte fanns utrymme till givet utredningens korta tid. Det finns dock en tidigare studie som särskilt fokuserar uttaget av föräldrapenning för barn födda utanför , där uttaget för respektive barn har kartlagts (, 2010). Majoriteten av föräldrapenningdagarna för barn födda i tas ut innan barnet fyller . Det gäller oavsett om barnets föräldrar är födda utomlands eller i . Uttagsmönstret för barn som fötts i andra länder och som invandrar innan de fyllt ser dock annorlunda ut, eftersom mönstret påverkas av hur gammalt barnet är när familjen flyttar till . För äldre barn kan det vara omöjligt för föräldrarna att hinna ta ut som de har rätt till innan barnet blir för gammalt – föräldrapenningdagar I studie följs uttaget för barn som är födda –2001 tills dess att barnet har fyllt och inga ytterligare föräldrapenningdagar kan tas ut. Som förväntat tas flest dagar ut för utrikes födda barn som kommer till när de är små. Antalet outnyttjade dagar ökar ju äldre barnet är vid invandringstillfället. För barn födda som är äldre än återstår med föräldrapenning att ta ut när rätten upphör. Studien visar också att uttaget för utrikes födda barn som invandrar när de är lite äldre har ökat . I genomsnitt tog föräldrarna ut 60 fler dagar för barn som var födda och som kom till när de var fyra, fem eller jämfört med vad föräldrarna till barn födda som kom till vid samma ålder tog ut. För barn som kommer till Nyanlända kvinnors uttag av föräldrapenning när de är har antalet outnyttjade dagar i stället ökat något. Källa: (2010). Att uttaget av föräldrapenning för utrikes födda barn har ökat kan bero på att kunskapen hos föräldrarna om föräldraförsäkringen och rätten till föräldrapenning har ökat. Detta kan ses som positivt, eftersom alla personer som omfattas av en försäkring rimligen bör veta tillräcklig om försäkringen för att kunna använda sig av den. Det ökade uttaget för äldre barn är dock en mindre positiv trend om man ser till möjligheterna för både kvinnor och män att så snabbt som möjligt påbörja etableringen på arbetsmarknaden. Vård av barn kan försvåra inträdet på arbetsmarknaden för de föräldrar som ännu inte fått ett arbete. Som tidigare visats i detta kapitel sker också nyanlända föräldrars uttag i regel på heltid, vilket gör det svårt att kombinera vård av barn med arbete och deltagande i etableringsinsatser. För de nyanlända barnen, särskilt för dem som är lite äldre vid invandringen till , finns det dessutom flera fördelar, exempelvis för barnets språkutveckling inför skolstarten, med att delta i förskoleverksamhet i stället för att var hemma med sin mamma eller pappa (avsnitt 3.4). Både från ett arbetsutbuds- Nyanlända kvinnors uttag av föräldrapenning och ett barnperspektiv kan därmed det ökade uttaget av föräldrapenning för äldre barn vara problematiskt. Utredningens kartläggning följer uttaget av föräldrapenning bland de nyanlända föräldrar som invandrar under deras första i . Uttagsmönstret för de nyanlända papporna avviker inte nämnvärt från hur uttaget ser ut bland övriga pappor i . Däremot visar kartläggningen på fyra viktiga särdrag för uttaget bland de nyanlända mammorna. invandrade cirka 6 700 kvinnor från länder utanför EU/vilka antingen kom till tillsammans med barn eller födde barn under de efterföljande tre åren. För det första visar kartläggningen att en relativt stor andel av mammorna som invandrar från länder utanför EU/inleder sitt liv i med att vara hemma och vårda barn. För de kvinnor som invandrar tillsammans med barn är uttaget som högst året efter invandringen (2007). Bland de mammor som inte får fler barn är det (732 av 2 132 kvinnor) som tar ut 2007. Barnen som invandrade tillsammans med mammorna i denna grupp var . Störst uttag av föräldrapenning har de mammor som kommer till med barn och som också får ytterligare barn . Hälften av dem (643 av 1 320 kvinnor) tar ut året efter invandringen. Genomsnittsåldern på de barn som invandrade med mammorna i denna grupp var . För det andra visar kartläggningen att ett högt uttag i rad främst förekommer bland de mammor som får ytterligare barn i . En fjärdedel av dessa kvinnor tar ut föräldrapenning med både 2007 och 2008. Antalsmässigt handlar detta om 340 kvinnor som invandrar , vilka har ett så intensivt uttag av föräldrapenning att de knappast har möjligheter att arbeta eller delta i sfi eller andra insatser för att komma in på arbetsmarknaden i . Bland kvinnor som invandrar med barn men som inte får fler barn är det som har ett högt uttag både 2007 och 2008. Nyanlända kvinnors uttag av föräldrapenning Kartläggningen visar också att det är en påtagligt stor andel av de nyanlända mammorna som invandrar 2006 från länder utanför EU/som inte tar ut någon föräldrapenning alls. Bland kvinnorna som 2006 invandrar tillsammans med barn och som inte får fler barn är det t.ex. (575 av 2 130 kvinnor) som inte tar ut någon dag alls efter invandringen. Andelen män i samma grupp som inte tar ut en enda dag är ännu högre, . Många föräldrar som invandrar med barn använder sig därmed inte av föräldrapenningen fastän de har rätt till det. Även bland kvinnorna som invandrar från länder utanför EU/och får barn i finns det 300 mammor (av dessa två grupper) som inte tar ut en enda dag föräldrapenning – 2009. Bristande kunskap om föräldraförsäkringen och bristfällig kontakt med och andra offentliga aktörer kan vara en förklaring, vilket i sådana fall vore problematiskt eftersom det tyder på att dessa kvinnor befinner sig i ett stort utanförskap. Oregistrerad utvandring kan vara ytterligare en bidragande förklaring. Slutligen visar kartläggningen att nyanlända mammor inte använder föräldrapenningen så flexibelt som övriga mammor i gör. Föräldrapenningen syftar till att ge föräldrar möjlighet att kombinera föräldraskap med arbete, dvs. att vårda sitt barn och behålla anknytningen till sitt arbete. För att möjliggöra detta täcker föräldrapenningen för de flesta en stor del av inkomstbortfallet. Den är också utformad med stora valmöjligheter för hur uttaget ska kunna ske. Det är t.ex. möjligt att ta ut halvdagar eller kvartsdagar av föräldrapenning och arbeta deltid . För nyanlända föräldrar borde denna flexibilitet kunna användas för att parallellt med vård av barn också delta i sfi eller andra insatser som kan öppna vägar in på arbetsmarknaden. Kartläggningen visar dock att denna flexibilitet inte kommer de nyanlända mammorna till del.