sou · H0B334d2 · 2012-06-05 00:00:00 — Rätten ska, om inte särskilda skäl talar emot det, i domen förordna en särskild övervakare för den dömde. Som regel överlåts dock uppgiften att utse övervakare åt Kriminalvården. Övervakaren kan vara en tjänste- man vid eller en annan person som bedöms lämplig för uppdraget, en s.k. lekmannaövervakare. Under övervaknings- tiden ska den dömde hålla övervakaren underrättad om sin bostad, sin arbetsanställning och andra förhållanden som är av betydelse för övervakningen. Den dömde ska inställa sig hos övervakaren när han eller hon blir kallad dit och även i övrigt hålla kontakt med övervakaren på det sätt som övervakaren anvisar (26 kap. 13 § och 28 kap. 6 § BrB). Utöver de föreskrifter som meddelas av rätten i domen får över- vakningsnämnden meddela särskilda föreskrifter om vad som ska gälla för övervakningen. En sådan föreskrift får innehålla uppgifter om på vilket sätt och i vilken omfattning den dömde ska hålla kon- takt med övervakaren eller Kriminalvården. Vidare får nämnden före- skriva skyldighet för den dömde att underrätta övervakaren eller Kriminalvården om att han eller hon har uteblivit från arbetsplats, skola eller annan verksamhet eller inrättning (26 kap. 15 § fjärde stycket och 28 kap. 6 § BrB). får också, om det finns behov av det, ändra eller upphäva sådana föreskrifter som rätten har meddelat om vistelseort eller bostad, arbetsanställning, annan förvärvsverksamhet eller utbildning, vård eller behandling, skyl- dighet att lämna prov för kontroll av att den dömde inte är påver- kad av bl.a. alkohol eller andra berusningsmedel samt skyldighet att försöka fullgöra skadeståndsskyldighet eller att biträda den skade- lidande med arbete. får även meddela egna Hanteringen av bristande verkställighet av tilläggssanktionerna (26 kap. 15 § första–tredje stycket 16 § andra stycket och 28 kap. 6 § BrB). Om domstolen eller övervakningsnämnden har meddelat en före- skrift om vad som ska gälla under verkställigheten är den dömde skyldig att följa föreskriften. 12.2.3.2 Åtgärder vid misskötsamhet beslut enligt 28 kap. 7 § BrB Om den dömde inte iakttar vad som åligger honom eller henne till följd av en dom på skyddstillsyn, kan enligt 28 kap. 7 § BrB över- vakningsnämnden besluta om särskilda föreskrifter enligt 26 kap. 15 § (bl.a. föreskrift om vård eller behandling, se ovan), varning eller att övervakning ska pågå efter det att av prövotiden har förflutit, dock längst till prövotidens utgång. Om nämnden beslutar om varning ska den dömde enligt 2 kap. 8 § FrivF få skriftligt besked om detta. För det fall varningen inte har meddelats i den dömdes närvaro ska beslutet enligt 2 kap. 7 § FrivF genast delges honom eller henne skriftligen. Om nämnden beslutar om övervakning efter det att av prövotiden har förflutit, ska det av beslutet framgå hur länge den dömde ska stå under övervakning. Ett sådant beslut kan innebära att en avslutad övervakning ska återupptas eller att en pågående över- vakning ska förlängas så att den pågår . Den dömde har enligt 37 kap. 11 § BrB rätt att överklaga över- vakningsnämndens beslut om föreskrifter, varning eller fortsatt över- vakning till tingsrätten i den ort där övervakningsnämnden är belägen. Vid överklagande gäller lagen om domstolsärenden, vilket innebär att det krävs prövningstillstånd för att överklaga tingsrättens beslut till hovrätt. Kriminalvården håller på att ta fram en handbok om övervakning. är ännu () inte färdigställd, men utredningen har fått ta del av ett utkast till handbok. I utkastet till handbok anges som exempel på misskötsamhet att den dömde undandrar sig övervakningen genom att inte följa kallelser till frivården, inte hålla fastställd kontakt med övervakaren eller bryta mot särskilda föreskrifter. Enligt utkastet är det vid lindrigare form av misskötsamhet normalt tillräckligt att ingripa med motiverande insatser, t.ex. genom att den dömde kallas till samtal med en Hanteringen av bristande verkställighet av tilläggssanktionerna Vidare anges att förordnande av en biträd- ande övervakare kan vara ett sätt att förstärka såväl stöd som kon- troll. Det anges också att Kriminalvården bör eftersträva att aktivt arbeta för att få en bättring till stånd innan ärendet anmäls till övervakningsnämnden, men att allvarlig misskötsamhet bör anmälas direkt till övervakningsnämnden. Som exempel på allvarlig missköt- samhet anges att den dömde undandrar sig övervakningen eller bryter mot föreskrifter. I utkastet till handbok anges också exem- pel på vad som inte bör innebära misskötsamhet. I det samman- hanget nämns att det faktum att den dömde inte lyckas uppfylla de mål som fastställts avseende t.ex. bostad eller sysselsättning i många fall inte kan betraktas som misskötsamhet, eftersom det kan bero på de faktiska förutsättningarna. Vidare uttalas att det kan visa sig att andra vårdgivare eller övriga som förväntas medverka i plane- ringen inte har gjort det i önskad utsträckning, vilket inte den dömde kan lastas för. På samma sätt som när det gäller böter som har dömts ut till- sammans med en villkorlig dom (se avsnitt 12.2.2.2 ovan), innebär inte det förhållandet att den dömde inte har betalat böter som har dömts ut tillsammans med en skyddstillsyn att denne har underlåtit att iaktta sina åligganden till följd av domen på skyddstillsyn. Han- teringen av obetalda böter regleras i stället i bötesverkställighets- lagen (1979:189), se avsnitt 16.5.1. Om den dömde återfaller i brott för en skydds- tillsyn och döms för den nya brottsligheten blir de särskilda be- stämmelserna om sammanträffande av brott i 34 kap. BrB tillämp- liga. Den nya brottsligheten kan dock även hanteras som missköt- samhet i enlighet med bestämmelserna i 28 kap. 7–9 §§ BrB. Även om Kriminalvården i utkastet till handbok om övervakning anger att misstanke om ny brottslighet inte bör behandlas inom myndig- hetens sanktionssystem, är det alltså formellt möjligt för övervak- ningsnämnden att vidta åtgärder på grund av misskötsamhet om den dömde återfaller i brott för en skyddstillsyn, och det även om det inte har skett någon ansvarsprövning. Vi före- slår i avsnitt 10.7.3 att denna ordning ändras, så att återfall i brott för ett villkorligt fängelsestraff endast kan beaktas i brottmålsprocessen gällande det nya brottet och inte som bristande verkställighet av det villkorliga fängelsestraffet. Hanteringen av bristande verkställighet av tilläggssanktionerna Om den dömde allvarligt har åsidosatt sina åligganden och det kan antas att de åtgärder som övervakningsnämnden kan vidta med stöd av 28 kap. 7 § blir utan verkan, ska nämnden enligt 28 kap. 8 § BrB vända sig till åklagare och begära att denne ska föra talan vid domstol om att skyddstillsynen ska undanröjas. Om skyddstillsynen har förenats med en föreskrift om kontraktsvård, har åklagaren möjlighet att väcka talan om undanröjande även utan begäran från övervakningsnämnden. Om skyddstillsynen undanröjs ska rätten enligt 28 kap. 9 § BrB bestämma annan påföljd för brottet. När den nya påföljden be- stäms ska hänsyn tas till vad den dömde har undergått till följd av domen på skyddstillsyn samt till böter eller fängelse som har dömts ut tillsammans med skyddstillsynen. Härvid kan hänvisas till vad som sagts i avsnitt 12.2.2.2 såvitt avser beaktandet av fullgjord sam- hällstjänst vid undanröjande av villkorlig dom. Om påföljden be- stäms till fängelse och det i den tidigare domen har angetts ett alternativt fängelsestraff, vilket ska göras när skyddstillsynen för- enas med samhällstjänst eller s.k. äkta kontraktsvård, ska rätten be- akta detta när fängelsestraffets längd bestäms. Talan om undanröjande av skyddstillsyn väcks enligt 38 kap. 3 § BrB vid tingsrätt. Enligt 38 kap. 6 § ska nämndemän delta vid tings- rättens avgörande. Den dömde ska enligt 38 kap. 8 § ges tillfälle att yttra sig, och om den dömde begär att bli hörd muntligen ska han eller hon ges tillfälle till det. (Brå) för inte någon statistik om undan- röjande av påföljd. Vi har därför inte kunnat få fram några uppgifter om i hur stor utsträckning skyddstillsyn undanröjs av domstol på grund av misskötsamhet. Av uppgifter som vi har inhämtat från framgår dock att åklagare meddelade 742 beslut om att det skulle föras talan om undanröjande av skyddstillsyn. Av dessa beslut avsåg 166 skyddstillsyn med före- skrift om kontraktsvård. meddelades 714 sådana be- slut, varav 156 avsåg kontraktsvård, meddelades 703 be- slut, varav 148 avsåg kontraktsvård, och meddelades 670 beslut, varav 162 avsåg kontraktsvård.6 Frågan om förutsättningarna för undanröjande av skyddstillsyn har prövats av i rättsfallet NJA 2011 s. 511. Målet avsåg , som hade dömts till skyddstillsyn 6 Enligt uppgifter ur verksamhetsstöd Cåbra. Hanteringen av bristande verkställighet av tilläggssanktionerna i förening med fängelse för bl. a. grovt bedrägeri. Efter domen uteblev under en månad från besök hos sin övervakare. Han hade kallats till övervakaren per post. Misskötsamheten anmäldes till övervakningsnämnden, till vilken uppgav att han haft problem med postgången och att han inte anmält ny adress till frivården. tilldelade en varning och förlängde övervaknings- tiden med en månad med stöd av 28 kap. 7 § BrB. Mellan den 2 sep- tember och avtjänade det fängelse- straff som skyddstillsynen förenats med. anmälde Kriminalvården till övervakningsnämnden att misskött sin övervakning och begärde att skyddstillsynen skulle undanröjas. Misskötsamheten bestod i att den 30 novem- ber 2009 skulle ha ringt sin övervakare, men gjorde det först på- , att han uteblev från ett möte med övervakaren samt att han uteblev från ett möte med övervakaren och sin handläggare på frivården. Innan mötet hade ringt till frivården och anmält sig sjuk, varvid han fick beskedet att han skulle ringa sin övervakare . Han ringde sin handläggare vid frivården och sin övervakare . Sedan uteblivit från två sammanträden i övervakningsnämnden beslutade nämnden att överlämna ärendet till åklagare för beslut om talan om undanröjande av skyddstillsynen. Ordföranden i nämnden var skiljaktig och ville i stället meddela en var- ning. Efter sammanträdet hade inte någon kontakt med frivården. Tingsrätten fann att åsidosatt sina åligganden i sådan omfattning att det fanns skäl att undanröja skyddstillsynen och att i stället bestämma påföljden till fängelse. Beslutet om undan- röjande fastställdes av hovrätten. fann att vad enligt Kriminalvårdens anmälan till övervakningsnämnden låtit komma sig till last inte kunde anses utgöra sådan allvarlig misskötsamhet som ska föranleda att skyddstillsynen undanröjs. ändrade därför beslutet och lämnade yrkandet om att skyddstillsynen skulle undanröjas utan bifall. Hanteringen av bristande verkställighet av tilläggssanktionerna Om det uppkommer en fråga om att undanröja en skyddstillsyn eller att vidta andra åtgärder på grund av misskötsamhet (åtgärder enligt 28 kap. 7 § BrB, se ovan) eller åtgärd för att den dömde ska underkasta sig vård eller behandling, eller om den dömde har undan- dragit sig övervakningen till följd av en skyddstillsyn, får enligt 28 kap. 11 § eller den domstol vid vilken talan om undanröjande av skyddstillsynen förs besluta att den dömde ska omhändertas i avvaktan på vidare förordnande. Ett beslut om omhändertagande ska omprövas så ofta det finns anledning till det. Den som omhändertas får inte hållas kvar än . Om det finns synnerliga skäl kan det dock beslutas om kvar- hållande i . För det fall att den dömde är om- händertagen när domstolen meddelar beslut om att skyddstillsynen ska undanröjas, får domstolen besluta att han eller hon ska vara fortsatt omhändertagen till dess att beslutet om undanröjande vinner laga kraft. I kommentaren till anges att omhändertagande inte är avsett att vara en åtgärd som vidtas som påföljd för missköt- samhet, utan ett medel att möjliggöra eller underlätta lämpliga åtgärder. Det är emellertid inte nödvändigt att det vidtas någon annan åtgärd efter omhändertagandet (JO 1980/81 s. 249). I kom- mentaren anges vidare att erfarenhetsmässigt visar sig understundom omhändertagandet vara tillräckligt för att råda bot på det missför- hållande som föranlett omhändertagandet, varför ytterligare åtgärd inte behöver vidtagas. Därutöver uttalas att det som oftast ger an- ledning till omhändertagande är att den dömde försvinner till okänd ort eller på annat sätt undandrar sig övervakning och att behovet av att möjliggöra en utredning om den dömdes aktuella förhållanden då utgör tillräcklig grund för ett omhändertagande. Vidare anges att ett tillfälligt omhändertagande kan vara den lämpligaste åtgärden för att bryta en situation som den dömde har hamnat i till följd av alkohol- eller narkotikamissbruk och som han eller hon inte själv har förmåga att klara upp.7 En övervakningsnämnds beslut om omhändertagande kan enligt 37 kap. 11 § BrB överklagas till tingsrätten i den ort där övervak- ningsnämnden är benägen. För överklagandet gäller lagen om dom- stolsärenden, vilket innebär att det krävs prövningstillstånd vid överklagande av tingsrättens beslut till hovrätt. 7 , en kommentar på Internet, kommentaren till 28 kap. 11 § och 26 kap. 22 §. Hanteringen av bristande verkställighet av tilläggssanktionerna 12.2.4.1 Verkställighet av samhällstjänst En föreskrift om samhällstjänst verkställs genom att den dömde utför det antal timmar samhällstjänstarbete som föreskrivits i domen. När någon dömts till villkorlig dom eller skyddstillsyn med föreskrift om samhällstjänst upprättar Kriminalvården en arbets- plan för samhällstjänsten. Av planen ska framgå var arbetet ska ut- föras, vilka arbetstider som ska gälla, det minsta och högsta antalet timmar som den dömde får tillgodogöra sig eller månad och övriga föreskrifter som är nödvändiga för verkställigheten. Kriminalvården ska genom besök eller på annat lämpligt sätt kon- trollera att arbetsplanen följs. Kriminalvården håller på att utarbeta en handbok om samhälls- tjänst. har ännu () inte färdigställts, men utredningen har fått ta del av ett utkast till handbok. I utkastet an- ges att Kriminalvården ska kontrollera att varje arbetspass fullföljs. Kontrollen kan ske genom ett personligt besök av en kriminal- vårdstjänsteman eller av ett särskilt förordnat biträde eller genom telefonsamtal till den kontaktperson som utsetts på arbetsplatsen. 12.2.4.2 Ändring eller upphävande av samhällstjänst Enligt 27 kap. 2 a § tredje stycket och 28 kap. 2 a § tredje stycket BrB kan en föreskrift om samhällstjänst ändras eller upphävas när det finns skäl till det, oavsett om den meddelats i samband med villkorlig dom eller med skyddstillsyn. Om samhällstjänsten före- skrivits vid villkorlig dom, fattas beslut om ändring eller upphävande av föreskriften av den domstol som först avgjorde det mål där vill- korlig dom meddelats, dvs. av tingsrätt, på talan av åklagare. Om det är en skyddstillsyn som förenats med samhällstjänst är det över- vakningsnämnden som beslutar om ändring eller upphävande av föreskriften. Möjligheten att ändra eller upphäva en föreskrift om samhälls- tjänst har i förarbetena motiverats med att det kan uppstå situa- tioner då det finns skäl att ändra innehållet i själva föreskriften om samhällstjänst, utan att omständigheterna är sådana att den utdömda påföljden bör undanröjas. Som exempel nämns att det när det utan den dömdes egen förskyllan uppstår hinder mot att fullfölja sam- hällstjänsten hos en viss arbetsgivare och det endast återstår några Hanteringen av bristande verkställighet av tilläggssanktionerna enstaka timmars arbete bör vara möjligt att sätta ned antalet timmar i stället för att anordna en ny placering. Ett annat exempel som en- ligt förarbetena kan utgöra skäl att justera eller upphäva en före- skrift om samhällstjänst är att den dömde efter domen drabbats av allvarlig sjukdom eller skada som gör att han eller hon är förhindrad att fullgöra samhällstjänsten före prövotidens utgång.8 Det är inte möjligt att utöka antalet timmar samhällstjänst med stöd av bestämmelserna i 27 kap. 2 a § och 28 kap. 2 a § BrB.9 I Kriminalvårdens utkast till handbok om samhällstjänst anges att Kriminalvården själv kan besluta om ändringar i arbetsplanen för samhällstjänst som är av mindre ingripande karaktär, men att änd- ringar som innebär att hela eller delar av planen inte kan fullgöras, måste beslutas av rätten eller övervakningsnämnden. 12.2.4.3 Åtgärder vid misskötsamhet En föreskrift om samhällstjänst är alltid kopplad till en villkorlig dom eller en skyddstillsyn. Det innebär att den som inte fullgör före- skriven samhällstjänst missköter den villkorliga domen eller skydds- tillsynen. Därmed kan de åtgärder som beskrivs i avsnitt 12.2.2.2 respektive 12.2.3.2 ovan tillgripas. Med misskötsamhet vid verkställighet av samhällstjänst avses enligt Kriminalvårdens utkast till handbok om samhällstjänst avvikelser från den fastställda arbetsplanen och brott mot de allmänna vill- koren för samhällstjänst, t.ex. sen ankomst, uteblivande från arbets- pass, påverkan av alkohol eller droger , arbets- vägran eller sjukanmälan utan giltigt läkarintyg. Misskötsamhet av mindre allvarligt slag anses kunna hanteras av Kriminalvården genom att den dömde exempelvis kallas till samtal på frivården. I förarbetena till den försöksverksamhet som föregick införandet av samhällstjänst som föreskrift till villkorlig dom och skyddstillsyn uttalades att det är viktigt för att samhällstjänst ska vara ett tro- värdigt alternativ till fängelse att man har som utgångspunkt att misskötsamhet ska leda till talan om undanröjande av skyddstill- synen (som var den enda påföljd vid vilken samhällstjänst kunde föreskrivas). Omständigheterna ansågs dock i vissa fall kunna vara sådana att övervakningsnämnden kan nöja sig 1997/98:96 s. 105. Hanteringen av bristande verkställighet av tilläggssanktionerna med en varning.10 Vid påföljdsreform, då möjligheten att förena villkorlig dom med samhällstjänst infördes, gjorde regeringen bedömningen att systemet för reaktion på misskötsamhet av skydds- tillsyn som förenats med samhällstjänst skulle gälla även fortsätt- ningsvis och att någon ändring av förutsättningarna för undan- röjande av påföljden på grund av misskötsamhet inte var avsedd. Regeringen uttalade vidare att även misskötsamhet av samhälls- tjänst som utgör föreskrift vid villkorlig dom normalt bör leda till talan om undanröjande av den villkorliga domen.11 12.2.5.1 Verkställighet av fängelsestraff i anstalt Den som döms till fängelse ska enligt huvudregeln avtjäna straffet i kriminalvårdsanstalt. Verkställigheten regleras i fängelselagen (2010:610) (FäL). Enligt 1 kap. 5 § FäL ska verkställigheten av fängelse i anstalt utformas så att den intagnes anpassning i samhället underlättas och negativa följder av frihetsberövandet motverkas. Vidare ska verk- ställigheten, i den utsträckning det är möjligt utan att kravet på sam- hällsskydd eftersätts, särskilt inriktas på åtgärder som är ägnade att förebygga återfall i brott. För varje intagen ska det upprättas en individuellt utformad verkställighetsplan. Verkställigheten ska pla- neras och utformas efter samråd med den intagne och i samverkan med berörda myndigheter. För att minska risken för återfall i brott eller för att på annat sätt underlätta anpassningen i samhället kan den som är intagen i anstalt enligt 11 kap. 1–5 §§ FäL beviljas tillstånd till vistelse utanför anstalten genom s.k. utslussningsåtgärder. Utslussningsåtgärderna, som får pågå fram till tidpunkten för villkorlig frigivning från fängelsestraffet, består i frigång, vårdvistelse, vistelse i halvvägshus och utökad frigång. Utslussningsåtgärderna beskrivs närmare i av- snitt 4.2.3. 1989/90:7 s. 29. 1997/98:96 s. 106. Hanteringen av bristande verkställighet av tilläggssanktionerna 12.2.5.2 Åtgärder vid misskötsamhet Enligt 12 kap. 1 § FäL får en intagen som bryter mot de föreskrifter eller villkor som gäller för verkställigheten tilldelas en varning. Med föreskrifter avses all normgivning som en intagen har att rätta sig efter, dvs. såväl lagar och förordningar som Kriminalvårdens föreskrifter. Med villkor avses annat som är bindande för en in- tagen, t.ex. ett villkor som uppställts i hans eller hennes verkställig- hetsplan. Det innebär att varning kan meddelas om en intagen under verkställigheten i anstalt gör sig skyldig till t.ex. vägran att utan giltigt skäl lämna prov för drogkontroll, manipulation av prov för drogkontroll, innehav av otillåten telefonutrustning eller annan utrust- ning som kan användas för kommunikation eller innehav av andra otillåtna föremål. En varning kan även meddelas om en intagen har brutit mot villkor i samband med vistelse utanför anstalt. Brott mot villkor i samband med vistelse utanför anstalt enligt 11 kap. FäL bör dock enligt förarbetena i första hand leda till att utslussnings- åtgärden upphävs (se nedan).12 Beslut om varning meddelas enligt 13 kap. 1 § FäL av Kriminal- vården. Beslutet får enligt 14 kap. 1 § överklagas till allmän förvalt- ningsdomstol. Upphävande av tillstånd till utslussningsåtgärder Om den intagne inte rättar sig efter de villkor eller annars fullgör de skyldigheter som gäller för en utslussningsåtgärd, ska enligt 11 kap. 8–9 §§ FäL tillståndet till åtgärden upphävas och den intagne omedel- bart föras till verkställighet av straffet i anstalten. Samma sak gäller om det inte längre finns förutsättningar för utslussningsåtgärden, som t.ex. om den som har beviljats utökad frigång förlorar sin bostad eller om den intagne bor tillsammans med en person som inte längre ger sitt tillstånd till att verkställig- heten sker i den gemensamma bostaden.13 Beslut om upphävande av tillstånd till frigång meddelas enligt 13 kap. 1 § FäL av Kriminalvården och överklagas till allmän för- valtningsdomstol. Frågan om upphävande av ett tillstånd till påbörjad vårdvistelse, en vistelse i halvvägshus eller en utökad frigång prövas 2009/2010:135 s. 171 f. 2005/06:123 s. 47, prop. 2009/10:135 s. 169. Hanteringen av bristande verkställighet av tilläggssanktionerna enligt 13 kap. 3 § FäL av övervakningsnämnd efter anmälan av Kri- minalvården eller genom att nämnden självmant tar upp frågan till prövning. Om en sådan fråga uppkommer får Kriminalvården en- ligt 13 kap. 4 § FäL upphäva tillståndet till åtgärden i avvaktan på övervakningsnämndens prövning. Kriminalvårdens beslut ska underställas övervakningsnämnden, som senast den första arbetsdagen efter beslutet ska pröva om beslutet ska bestå i avvaktan på nämndens slutliga prövning. Nämnden ska därefter skyndsamt ta upp frågan till slutlig prövning. I 26 kap. BrB finns bestämmelser om villkorlig frigivning från tids- bestämda fängelsestraff. Villkorlig frigivning ska enligt 26 kap. 6 § BrB som regel ske när den dömde har avtjänat två tredjedelar av strafftiden, dock minst en månad. Om det finns synnerliga skäl får den villkorliga frigivningen skjutas upp med högst åt gången. Vid bedömningen av om det finns synnerliga skäl mot villkorlig frigivning ska särskilt beaktas om den dömde på ett allvarligt sätt har brutit mot de föreskrifter och villkor som gäller för verkställigheten. I förarbetena anförs att enstaka överträdelser normalt inte är tillräckligt för att skjuta upp den villkorliga frigivningen, utan att det som regel krävs att den dömde på ett allvarligt sätt har brutit mot reglerna vid ett flertal tillfällen. Uppskjuten villkorlig frigivning kan också komma i fråga om en intagen under en stor del av verkställighetstiden vägrar att delta i någon form av sysselsättning eller om han eller hon beter sig aggressivt vid upprepade tillfällen. I förarbetena påpekas att det dock inte kan uteslutas att en enstaka mycket allvarlig överträdelse, som t.ex. en rymning från anstalten, kan vara tillräcklig för att den vill- korliga frigivningen ska skjutas upp. Prövningen av om den villkor- liga frigivningen ska skjutas upp ska innebära en helhetsbedömning, där även omständigheter som talar till den intagnes fördel ska be- aktas.