sou · H0B359 · 2012-09-11 00:00:00 — Tv-sändningar i bred- bandsnät har från början varit digitala. I de olika distributionsnäten för traditionella tv-sändningar finns betal-tv-operatörer som sätter samman och säljer abonne- mang på paket av tv-kanaler till slutkunder.7 Betal-tv-operatören är ofta samma bolag som den operatör som äger själva distributions- nätet. I marknätet finns Boxer Tv-Access som ägs av , som använder moderbolaget satelliter och Com Hem agerar i båda rollerna via kabel-tv-nät. Viasat har avtal om utsändning med satellitoperatören . Även bredbandsoperatörer har börjat erbjuda tv- abonnemang. erbjuder tv i sin bredbandsinfrastruktur och Bredbandsbolaget, som ägs av , tillhandahåller tv i sina bredbandsnät via betal-tv-operatören som ingår i samma koncern. Viasat verkar även som betal-tv-operatör i vissa bredbands- nät. tog av de svenska hushållen emot tv via marknätet (Medieutveckling , s. 76).8 Det statligt ägda är ensam betal-tv-operatör i det digitala marknätet och har 613 000 abonnenter (januari–). På satellitplattformen, som används av av hus- hållen, finns två operatörer, som ägs av och Stenbecksfärens Viasat. På kabel-tv-plattformen (av hushållen) dominerar Com Hem med 1,74 miljoner anslutna hus- håll, varav har tecknat avtal om digital-tv (Com Hems helårsrapport ) Närmast kommer med 220 000 hushåll. Com Hem ingick 2011 ett avtal om att förvärva Canal Digitals kabel-tv-verksamhet, men valde att inte fullfölja köpet efter det att lämnat in en stämningsansökan mot företaget. Stämningsansökan avsåg förbud mot företagskoncentra- tion. 7Ett undantag till detta finns i marknätet där SVT:s kanaler, TV4 och TV6 sänds fritt utan inblandning av någon part som sätter samman och säljer tv-paket. 8Ca av de svarande i undersökningen svarade vet ej på frågan om mottagnings- form. Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna Tv via bredbandsnät, iptv, används av av hushållen (Medieutveckling , s. 76). Den absolut största aktören är . som traditionella bredbandsoperatörer har börjat till- handahålla tv har motsvarande utveckling skett bland traditionella tv-leverantörer som också erbjuder telefoni- och bredbands- tjänster. Sammantaget innebär denna utveckling att bredbands- och tv-leverantörer nu expanderar sin verksamhet på varandras områden. Det monopol för radio via marksändningar vilket inleddes med etableringen av bröts när försök med närradio inleddes . Det var dock först , när beslöt att tillåta reklamfinansierad privat lokalradio, som en mer påtaglig för- ändring kom till stånd. SR fick då konkurrens av ett stort antal privata lokalradiokanaler över hela landet vilket medförde stora förändringar på den svenska radiomarknaden. Merparten av de 85 tillstånd som auktionerades ut ropades in av ett litet antal stora mediebolag. Det dröjde inte länge innan utbudet i alla kanalerna utgjordes av formaterad populärmusik riktad mot specifika åldersgrupper. De stationer som satsade på journalistiskt utformade program och klassisk musik hade svårt att få tillräckligt med reklamintäkter och kom att byta inriktning eller lägga ned sin verksamhet (2011b, s. 23). SR är fortfarande det helt dominerande radioprogrambolaget, med en total räckvidd på (se tabell 3.2). SR sänder fyra rikstäckande och 25 lokala kanaler i det analoga FM-nätet samt åtta kanaler i det digitala marknätet. Samtliga dessa och ytterligare några kanaler9 sänds också via företagets webbplats. Detta innebär att de kan lyssnas på via internet i exempelvis datorer och smarta mobiltelefoner. SR:s kanaler har en total lyssnartidsandel10 på , fördelat på för P1, för P2, för för P4 som är landets största radiokanal 9Under 2011 har nio webbexklusiva kanaler sänts. Tre av dessa upphörde och en . 10Lyssnartidsandelen är andelen av den totala lyssnartiden ett genomsnittligt dygn (måndag– söndag). Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna (Media in the Nordic Countries – Facts and Figures 2012, s. 140). UR sänder utbildnings- och folkbildningsprogram i radio på sändningstider som fastställs i överenskommelse med SR. sände UR radio, huvudsakligen i P1 och P4. På den kommersiella radiomarknaden är MTG Radio, som ingår i Stenbecksfären, och SBS Radio, som till ägs av och till av Stampen, de två helt dominer- ande aktörerna. Dessa två bolag kontrollerar i princip hela den kommersiella marknaden som har en lyssnartidsandel på totalt (a.a.). Anm.: Räckvidd för respektive programföretag i procent i . Anger hur stor andel av gruppen som har lyssnat minst på en station. Källa: Media in the Nordic Countries – Facts and Figures 2012, s. 117. MTG Radio har 47 stationer med en total daglig räckvidd på (se tabell 3.2). Störst är , som består av 31 stationer, följt av nätverken Bandit med 13 stationer och NRJ med tre stationer. Den andra stora aktören, SBS Radio, har kraftigt stärkt sin ställning på den svenska radiomarknaden genom stora uppköp, bland annat av Fria Media och radioverksamhet. Bolaget kontrollerar 54 stationer, varav 35 ingår i nätverket och 16 i Rockklassiker. Den totala räckvidden för uppgår till . kommer SBS Radio även överta driften av NRJ:s 20 tillstånd, som ingår i MTG Radio. SBS Radio kommer då att kontrollera 74 sändningstillstånd och MTG Radio 26 (Medieutveckling , s. 57). Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna De nuvarande sändningstillstånden gäller . Tillståndshavarna betalar en koncessionsavgift som 2012 samman- lagt uppgår till 127 miljoner kronor.11 Detta kan jämföras med den kommersiella radions reklamintäkter som uppgick till totalt . Se vidare om radiobranschens intäkter i avsnitt 3.3. Utöver public service-radio och kommersiell radio finns ett stort antal aktörer som sänder närradio. Tillstånd kan sökas av ideella föreningar och registrerade trossamfund. finns 861 tillståndshavare i 157 sändningsområden som i de flesta fall omfattar en kommun. av befolkningen lyssnar på närradio ett genom- snittligt dygn (Medieutveckling , s. 29). Till skillnad från utvecklingen på tv-marknaden har avregleringen på radiomarknaden inte medfört någon större marknad för fri- stående produktionsbolag. På radiomarknaden finns därför endast ett fåtal mycket små produktionsbolag varav Filt och Massa Media var de två största 2009 med intäkter på 15,1 respektive (2011b, s. 40). Dessa företag är i princip helt beroende av uppdrag från SR. SR:s utläggningar på externa producenter upp- gick, enligt uppgift från företaget, till 2011. SR:s FM-sändningar via marknät täcker av befolkning. Digital ljudradio i marknätet introducerades men fick inget större genomslag eftersom utbudet av kanaler var litet och mottagarna dyra. täcker SR:s digitala sändningar i mark- nätet av befolkningen. Inga kommersiella kanaler sänder digitalt via marknät (se vidare kapitel 11). De flesta radiostationer sänder via internet och det finns också möjlighet att lyssna på vissa kanaler via kabel-tv-nät. distribuerar radiosändningar i marknätet åt SR, UR och MTG. SBS tar däremot självt hand om sina FM-sändningar. Sammanslutningar som sänder närradio har ofta egen sändar- utrustning eller går via som bl.a. hyr ut FM- sändare och ordnar förbindelser och inplacering. 11 Efter beslut av med anledning av budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) sänktes avgifterna med totalt . Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna Programverksamheten i SR, SVT och UR finansieras enligt nuvar- ande system genom radio- och tv-avgiften, vilken ska betalas av den som innehar en tv-mottagare. Intäkterna från avgiften görs till- gängliga för företagen genom årliga riksdagsbeslut. har programföretagen tilldelats , varav till SR, till SVT och till UR (se vidare kapitel 7). beslutade inför tillståndsperioden –2013 att medelstilldelningen till programföretagen skulle höjas med undantag då höjningen uppgick till . Därutöver har beslutat om extra medel till program- företagen för särskilda satsningar, dels för tillgängliggörande av program ur arkiven, dels för SR:s verksamhet i Berwaldhallen. SR, SVT och UR får enligt sina sändningstillstånd inte sända reklam. De får som huvudregel inte heller sända sådana sponsrade program där sponsorbidraget har tillfallit företagen direkt. Det finns dock vissa undantag från denna regel, t.ex. när det gäller sport- sändningar i SVT. SVT:s sponsorintäkter uppgick till (SVT:s public service-redovisning 2011, s. 81). 3.3.2Kommersiell tv och radio Kommersiella programbolag är beroende av intäkter från försälj- ningen av reklam och sponsring i sändningarna. På tv-sidan är pro- grambolagen också i allmänhet beroende av betalning från publiken genom abonnemangsintäkter som programbolagen erhåller via betal-tv-operatörerna som paketerar och säljer tv-abonnemang. Distributörernas (betal-tv-operatörernas) totala intäkter för tv- abonnemang12 har stigit kraftigt och uppgick till 2010 (2011b, s. 42). Som framgår av tabell 3.3 uppgick den totala omsättningen på reklammarknaden till 32 miljarder kronor.13 Av denna utgjordes 12Avser såväl grund- som tillvalspaket. 13I denna siffra ingår inte sponsring. Totalt omsattes, enligt IRM, 2011 vilket betyder att det investeras något mer i sponsring än i TV-reklam. Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna av tv-reklam och av radioreklam. Som jämförelse uppgick reklamintäkterna till för internet och för dagspressen. På internet är det framförallt företag som Google och inte de traditionella medieföretagen som ökar sina intäkter. Enligt (2011b, s. 6) har både tv- och radiobranschen lyckats öka sina reklamintäkter mer än genomsnittet över perioden –2010 (för tv-branschen respektive för radiobranschen i jämförelse för den totala reklam- marknaden). Som jämförelse har reklam på internet vuxit . Dagstidningar och tidskrifter har däremot tappat i reklamintäkter. Källa: Pressmeddelanden från . När det gäller utvecklingen av tv-reklamen bedömer () att den har följt reklammarknadens utveckling relativt väl men att den efter den senaste lågkonjunkturen vuxit mer än marknaden i sin helhet. har tv-reklamen vuxit från knappt 2,4 till 2011. ökade tv-reklamen med , att jämföra för de totala reklaminvesteringarna (se tabell 3.3). Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna Anm.: Utfall 1995–2010, prognos 2011. Källa: 2011, s. 17. Jämfört med tv omsätter radioreklamen relativt små summor. Enligt IRM (2011, s. 13) finns det flera faktorer som påverkar radio- reklamens omfattning: Radioreklamens stora problem är väldigt tydliga. För det första är det ofta ett kompletteringsmedium som lätt kan väljas bort. För det andra har man länge sålt in sig som en billig reklamkanal, vilket ger lägre intäkter. För det tredje är man alltför beroende av ett relativt litet antal annonsörer. För det fjärde är konkurrensen från och olika musiktjänster via Internet och mobilen mycket hård. IRM drar slutsatsen att även om radioreklamen just nu har en stabil tillväxt – den har ökat med 2009 – så sätter de långsiktiga problemen med minskat lyssnande press på radio som reklamkanal (a.a.). Till skillnad mot tv har radio inte heller någon möjlighet att få andra intäkter vare sig direkt från hus- hållen eller i form av produktplaceringar och indirekt sponsring. Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna Anm.: Utfall 1995–2010, prognos 2011. Källa: 2011, s. 14. IRM drar slutsatsen i sin rapport att trots den allt hårdare konkur- rensen går det bra för de svenska medieföretagen inom tv och radio, mycket tack vare stora kostnadsbesparingar under lågkon- junkturen 2009. Den kommersiella delen av tv-branschen omsätter . Trots att branschen är kon- junkturkänslig och kämpar med stigande kostnader, t.ex. för sänd- ningsrättigheter, uppnår den en mycket hög lönsamhet. TV4-gruppen gjorde ett rekordresultat 2010 och har fortsatt att öka omsättningen (a.a., s. 27 f.). Medan det finns många uppgifter om antal kanaler, ägande, intäkter, tittartidsandelar, attitydundersökningar m.m. finns det betydligt färre när det gäller innehållet i utbudet och hur det har utvecklats . Särskilt saknas det mer kvalitativa analyser av det samlade utbudet. Nedanstående avsnitt bygger till stora delar på medieforskaren återkommande undersökningar om det svenska tv-utbudet och programföretagens public service-redovisningar. Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna Myndigheten för radio och tv, och för radio och tv, har publicerat rapporter om det svenska tv-utbudets utveckling. Underlaget till dessa kommer från , medier och kommunikation vid under ledning av . Undersök- ningarna utgår i princip enbart utifrån tv-kanalernas egen program- information.14 Det underhållningsinriktade utbudet har totalt sett ökat bland de tio kanaler som har undersökts.15 Framför allt beror det på TV8:s fortsatta omläggning av utbudet från en total övervikt för det informa- tionsinriktade utbudet till en nästan lika fullständig övervikt för det underhållningsinriktade utbudet . Även TV4 Plus (numera 7 – En del av TV4-gruppen) har blivit allt mer underhållnings- inriktad, liksom SVT24 när det gäller bästa sändningstid (Svenskt tv-utbud , s. dominerade det underhållningsinriktade program- utbudet i sex av tio undersökta kanaler (TV4, TV8, TV4 Plus, Kanal , TV3 och TV6). Även i SVT1 hade det underhållnings- inriktade programutbudet en mindre övervikt. Endast i SVT2, SVT24 (förutom på bästa sändningstid) och Kunskapskanalen dominerade det informationsinriktade programutbudet (a.a., s. 24). Den här utvecklingen beror enligt forskningen på att det fram- för allt är underhållning som konsumenterna efterfrågar. Kon- sumenterna är beredda att betala för underhållning i form av tv- abonnemang och höga tittarsiffror gör att företag är beredda att betala för reklamplats i anslutning till dessa program i de reklam- finansierade kanalerna. Flera av de nischkanaler som etablerats har en underhållningsprofil men andra har inriktning på fakta, doku- mentärer, livsstil, sport eller barnprogram. En analys av tv-programmens ursprung visar att det svensk- producerade utbudet dominerar kraftigt i SVT:s kanaler. I SVT1 och SVT2 var av innehållet svenskt och utländskt (Medieutveckling , s. 27). 14Programmen klassificeras utifrån denna information med utgångspunkt i ett i förväg bestämt klassificeringsschema. Resultaten bygger på ett obundet slumpmässigt urval av . Den grundläggande dimensionen i klassificeringen av programutbudet är informa- tion-underhållning. 15Kanalerna är SVT1, SVT2, SVT24, Barnkanalen, Kunskapskanalen, TV4, TV4 Plus/7 – En del av TV4-gruppen, TV3, Kanal5, ZTV/TV6, TV8. Även UR:s utbud analyseras. Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna tidsperspektiv har andelen svenskproducerade program i SVT1 och SVT2 dock minskat. Det svenska utbudet i TV4 har ökat något och låg 2010 på . I TV3 och Kanal domineras utbudet av utländska program. var andelen svensk- producerade program i dessa två kanaler . Myndigheten för radio och tv har analyserat det utländska utbudet i SVT1 och SVT2 respektive TV4 fördelat på olika produktionsländer, och funnit att utbudet av program som inte produceras i främst utgörs av angloamerikanska program (a.a.). har det nordiska utbudet en relativt stark ställning i SVT (se vidare avsnitt 4.3). Det är stor skillnad mellan SVT:s och TV4:s utländska programutbud. av utbudet i TV4 hade angloamerikanskt ursprung 2010, med stor dominans för amerikanska program. Motsvarande andel i SVT var cirka 60 pro- cent, med ungefär lika delar brittiska och amerikanska program. I SVT har andelen nordiska och brittiska program ökat stort , medan program från övriga och minskar. I TV4 ökar också andelen brittiska program. På radiosidan är utbudet inte lika stort som på tv-sidan. Utanför , och kan man i de analoga FM-näten i allmänhet välja mellan SR:s fyra kanaler samt två kommersiella kanaler. I de tre storstäderna är utbudet större, upp till ett tiotal kommersiella kanaler i . SR sänder även ett antal kanaler digitalt via marknät. I stort sett samtliga FM-kanaler och digitalt marksända kanaler går också att lyssna på via internet.16 SR har där- utöver ett antal kanaler som endast finns på internet (SR:s public service-redovisning 2011, s. 114 f.). Dessutom finns det ett mycket stort antal utländska kanaler som kan nås via internet. Som vi nämnde ovan riktade de kommersiella radiokanaler som etablerades snabbt in sig på de målgrupper som ansågs kunna attrahera flest annonsörer. Den privata radion sänder i huvudsak populärmusik riktad till målgruppen som är 16 Den som direktsänder radio via internet ska registrera sin sändningsverksamhet och utgivare till Myndigheten för radio och tv. fanns det 104 sådana registrerade hos myndigheten (Medieutveckling , s. 105). Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna (2011a, s. 51). Ett undantag avseende innehåll är talkanalen Radio 1 som MTG startade . Av SR:s samlade sändningstid på samtliga distributionsplatt- formar 2011 (radio, varav förstasändningar) utgjorde musik , sam- hälle och nyheter sammanlagt , kultur , underhållning och sport (tabell 3.4). Fördelningen ser något olika ut på respektive distributions- plattform. Som exempel tar nyheterna större plats och musiken mindre plats i de analoga FM-sändningarna än på övriga platt- formar. över alla plattformar har fördelningen mellan program- områdena varit relativt . Källa: SR:s public service-redovisning 2011, s. 27. Eftersom musik har en så framträdande plats i SR:s utbud görs här en fördjupad analys av företagets musikutbud, bl.a. av hur utbudet fördelar sig på olika musikgenrer. I det analoga FM-nätet finns musikutbudet framförallt i P2, P3 och P4, både i det rikssända P4-utbudet och i de 25 lokala kanal- erna. Vid sidan av dessa finns inom SR ytterligare två lokala kanaler med ett framträdande musikutbud: Din gata och Metropol. Utöver de analoga kanalerna finns ett antal kanaler som nås via det digitala marknätet eller internet, varav flera med en tydlig musikprofil. P2 är kanalen för beställda verk av svenska tonsättare samt för konstmusik, jazz och traditionsmusik. I P3 sänds musik med olika Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna uttryck för den senaste och nyskapande populärmusiken. I denna kanal utgörs nästan två tredjedelar av innehållet av musik och musik- program. I P4 utgör musik knappt hälften av kanalens utbud, med visst utrymme för variationer i de lokala kanalerna. Som framgår av tabell 3.4 utgjordes av SR:s totala sändningstid i marknät och via internet av musik 2011. Musik- utbudet i de kanaler som sändes i det analoga FM-nätet utgjorde . I sändningar via internet utgjorde musik av sändningstiden. Populärmusik utgör och konstmusik av det sammanlagda musikutbudet. SR har också i uppdrag att till- gängliggöra konserter. eller av det totala utbudet utgörs av levande musik. Utbudet av levande musik utgörs i sin tur till av genrer som inte är populärmusik. Källa: SR:s public service-redovisning 2011, s. 52 f. Kommitténs bearbetning. En jämförelse mellan SR:s och de kommersiella radiokanalernas musikutbud visar att antalet unika låtar eller verk är betydligt större hos SR än hos övriga stationer. En kommersiell kanal spelar, enligt uppgift från MTG, mellan 500 och 1 000 unika låtar . Urvalet av låtar bestäms utifrån att så många som möjligt ska få höra den låt de vill. Detta motiverar också hur ofta de spelas. I de rikstäckande SR-kanalerna är antalet unika låtar och verk betydligt större (se tabell 3.6). Överlappningarna mellan företagets kanaler är få, endast ungefär 1 000 låtar spelades i både P3 och P4 2010. Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna spelades enbart en gång. 2Sänder –15 och –06, samt större delen av . 3Sänder –13 och –18. 4Spritt över de lokala kanalerna 5P2 sänder språk mellan 13–17 på vardagar och under vissa tider . Övriga tider är mycket musiktäta. Enligt IRM har hushållens totala medieutgifter ökat och uppgår (2011) till . I den summan ingår allt från internetabonnemang till mobiltelefon- abonnemang, betal-tv-kanaler, böcker, biobiljetter, CD-skivor m.m. Kostnaden för abonnemang på betal-tv-kanaler i form av bas- och tilläggsutbud uppgår till . För internet- abonnemang med fast uppkoppling betalar hushållen och för mobilabonnemang (inklusive kostnader för mobil- surf) strax (IRM, 2011). Radio- och tv-avgiften uppgår till . Den ökade betalningsviljan har dock inte lett till att mediekon- sumtionen mätt har ökat i motsvarande utsträckning. Den tid som svenskarna sammanlagt ägnar åt olika massmedier har legat relativt stabilt på om dagen.17 Mest tittar man på vanlig tv och använder internet (vardera 2011), medan radions andel av bruttotiden uppgår till (se diagram 3.4). Se vidare avsnitt 3.6.3 om användningen av internet. 17 I uppgiften, som bygger på en självuppskattning, tas inte hänsyn till att olika medier kan användas . Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna ¹ Avser genomsnittlig tid för papperstidningen. ² Avser genomsnittlig tid för vanlig tv. Källa: , s. 23. Det är människor i åldersgruppen 15–som är de flitigaste medie- användarna. Det är också den gruppen som använder internet allra mest, av bruttotiden. Internetanvändningen i gruppen 65– ligger på . Radiolyssnandet ökar däremot med åldern. Åldersgruppen 9–använder av sin bruttotid åt radio medan åldersgruppen 65–använder (Mediebarometer 2011, s. 26 f.). Ett annat mått på medieanvändningen är hur stor del av befolk- ningen som använder olika massmedier en genomsnittlig dag.18 Andelen som använder tv har ökat något , från 18 Med användning avses hur stor andel av befolkningen som tagit del av respektive medium en genomsnittlig dag. Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna 2011 medan radioanvändningen har sjunkit från . Internet- användningen, som började mätas först , har ökat mycket snabbt från 2010 (Mediebarometer 2011, s. 13). När det gäller barns användning av olika medier har medie- forskaren i en studie kommit fram till att trots att nästan alla barn och ungdomar i åldrarna i använder internet slår det inte ut de traditionella medierna hos de unga. Findahl drar slutsatsen att internet inte utgör någon egentlig konkurrent till de traditionella medierna utan snarare ett komple- ment (Findahl 2012). Det faktum att den tid vi lägger på olika massmedier har legat relativt som utbudet har ökat mycket kraftigt har lett till en alltmer fragmenterad medie- publik. Allt mindre tid ägnas alltså åt varje enskild radio- och tv- kanal vilket ökar konkurrensen om tittarna och lyssnarna. Som framgår ovan tittar av befolkningen (9–) på tv en genomsnittlig dag.19 Den genomsnittliga tittartiden ligger på knappt . De grupper i vilka den största andelen tittar på tv är barn mellan () och personer i gruppen 65–(). Åldersgruppen 20–tittar minst på tv, , medan 25–44-åringarna är den grupp som i störst utsträckning har anammat andra tekniker för tv-mottagning än den traditionella. av denna åldersgrupp tittar på tv via dator, mobiltelefon eller liknande utrustning, jämfört av den totala befolk- ningen (Mediebarometer 2011, s. 51 och 53). Barn mellan ägnar minst tid åt tv () medan åldersgruppen 65–tittar mest, . Män och kvinnor tittar lika mycket på tv, medan lågutbildade tittar drygt mer än högutbildade (a.a., s. 52). 19 Med tv-tittande avses såväl svenska och utländska kanaler som kabel-, satellit och betal-tv. innefattas också webb- och mobil-tv. Användningen av video och text-tv ingår inte. Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna Medan SVT och TV4 har en högre andel tittare bland de äldre har kanalerna TV3, Kanal och flest tittare i åldersgrupperna 15–. Kvinnor tittar något mer på SVT:s och TV4:s kanaler medan männen föredrar Viasats kanaler något mer (a.a., s. 56). Nyhetsprogrammen är den programkategori som har flest tittare, även om andelen har minskat det . tittar av befolkningen på tv-nyheter en genomsnittlig dag, jäm- fört 2001. Underhållning/musikprogram attraherar , drama/serier och sport .