sou · H0B366 · 2012-09-27 00:00:00 — Schumpeters teorier har påverkat den endogena tillväxtlitteraturen mycket och kreativ förstörelse har getts stort utrymme. Innovation anses i denna litteratur vara en av de viktigaste förklaringarna till kreativ förstörelse. Innovationer i nya företag ökar deras produktivitet och möjliggör för dessa nya företag att ta marknadsandelar från etablerade företag. Diskussionen ovan rör innovation som helhet. Innovation kan innefatta mycket och är svårt att både definiera och mäta. I nationalekonomiska innovationsstudier läggs stor vikt vid FoU- utgifter.4 Det bör påpekas att FoU-utgifter endast är ett mått på innovation och att det inte enbart är FoU som är av intresse. FoU är det mått på innovation som enklast kan kvantifieras. Forskare har jobbat med att ta fram alternativa mått för innovation, exempelvis olika kvalitetsjusterade patentmått och enkätsbaserade mått. Dessa olika innovationsmått är mycket högt korrelerade med FoU- utgifter. FoU och innovation påverkar ekonomisk tillväxt via produktivitetsförbättringar.5 FoU anses inte enbart öka produktiviteten 2 , M. N., , R. (1988). The productivity slowdown, measurement issues, and the explosion of computer power, Brookings Papers on Economic Activity, vol. 19, s. 347-420. Produktivitetsnedgång var också en starkt bidragande orsak till Recovery Tax Act där lanserade ett skatteincitament för att öka FoU och därmed öka produktiviteten. 3Se bland annat Romer, P. (1986). Increasing returns and long-run growth, , vol. 94, s. 1002-1037 och Aghion, P., Bolton, P. (1992). An incomplete contracts approach to financial contracting, Review of Economic Studies, vol. 59, s. 473-494. 4Se , B. (1995). Fiscal policy toward R&D in the : recent evidence, Presentation to the , , , January 19, 2005 för en diskussion. 5Se Coe D. T., Helpman, E., och Hoffmaister A. W. (2009). International R&D spillovers and institutions, , vol. 53, s. 723-741 och Bayoumi, T., Coe, D. T., och Helpman, E. (1999). R&D spillovers and global growth, , vol. 47, s. 399-428 och , R., Redding, S. och , J. (2004). Mapping the two faces of R&D: Productivity growth in a panel of countries, Review of Economics and Statistics, vol. 86, s. 883-894. Samhällsekonomiska motiv för skatteincitament hos det företag som utför den. Häri ligger det stora policyintresset för att stimulera FoU. FoU har så kallade positiva externa effekter (på engelska spillovers),6 men ett företags FoU som spiller över kan också påverka andra företag negativt. Bloom, Schankerman och (2007)7 testar vilken typ av effekter som spiller över mellan företag till av följd av FoU. De delar in effekterna i teknologiöverföring och marknadseffekter. Marknadseffekten avser hur ett företag påverkas av att en konkurrent inom samma marknadssegment ökar sin FoU. Författarna finner, i linje med sin modell, att FoU utförd av konkurrenter på samma produktmarknad leder till lägre marknadsvärde för konkurrenterna inom samma produktmarknad. Om däremot om ett företag inom samma teknologisegment ökar sin FoU då ökar produktivitet och marknadsvärde för andra företag i samma teknologisegment.8 Bloom m.fl. menar att just teknologiöverföringseffekten mäter de positiva externa effekter som motiverar att stödja privat FoU-verksamhet. Marknadseffekten fångar snarare att företag inom vissa högteknologiska industrier måste göra mycket FoU för att konkurrera och överleva inom sin produktmarknad. De analyserar en stor grupp av amerikanska företag över en 20-års- period och finner att båda dessa effekter är betydande. Teknologiöverföringseffekten är den klart mest betydande. De drar slutsatsen att det är samhällsekonomiskt motiverat att stödja privat FoU. Det finns en rad studier som söker kvantifiera de positiva externa effekterna av FoU. I en studie, som sammanfattar empiriska resultat över den samhälleliga avkastningen för FoU i , finner och (1998)9, med hjälp av en teoretiskt härledd modell, att den samhälleligt optimala nivån på FoU-investeringar är två till fyra gånger högre än de faktiska FoU-investeringarna. och (1998) utgår från antagandet att de positiva externa 6Se Griliches Z. (1992). The search for R&D spillovers, , vol. 94, s. S29-S47och Jaffe, A. (1986). Technological opportunity and spillovers of R&D: evidence from firms patents, profits and market value, , vol. 76, s. 984-1001. 7Bloom, N., Schankerman, M. och . (2007). Identifying technology spillovers and product market rivalry, NBER Working Paper 13060. 8Författarna illustrerar detta med ett exempel om företagen . Dessa företag befinner sig (enligt författarnas indelning) i liknande teknologisegment medan och konkurrerar på en produktmarknad och och på en annan. Därmed spiller ytterligare FoU för över med enbart en positiv effekt (för exempelvis produktivitetsutveckling) till och men denna ytterligare FoU har även potentiellt negativa effekter för . 9Jones, C. I., och , J. (1998). Measuring the social return to R&D, , vol. 113, s. 1119-1135. Samhällsekonomiska motiv för skatteincitament effekterna associerade med FoU är anledningen till att den samhälleligt optimala nivån för FoU är högre än den privata. Duverger och van Pottelsberghe de la Potterie (2011)10 kartlägger OECD- länder och visar att FoU samvarierar positivt med ländernas produktivitetsutveckling. Bayoumi, Coe och Helpman (1999) undersöker effekterna av FoU på den ekonomiska tillväxten med hjälp av en strukturell empirisk modell. De visar att FoU har en direkt effekt på produktiviteten (baserat på deras modellantaganden) och därmed på produktionsvolymen. De visar att en ökning av ett lands FoU har ekonomiskt signifikanta effekter på produktionen av varor och tjänster. Vidare undersöks i vilken utsträckning inhemska satsningar på FoU spiller över till utlandet. De finner att de positiva externa effekterna från ökad FoU fördelas inom landet respektive utomlands med ungefär en faktor 3 till 1.11 Avslutningsvis visar denna studie att positiva externa effekter är viktigare för framtida tillväxt i redan utvecklade länder än i utvecklingsländer. Det främsta argumentet för varför det görs för lite FoU är följande. Den huvudsakliga insatsvaran för en uppfinning är kunskapen om hur man kommer på nya varor och tjänster, och andra kan inte uteslutas från att ta del av denna kunskap.12 Ett företag som producerar denna kunskap kan med andra ord inte stänga ute andra företag från att använda kunskapen. Eftersom det är svårt att hålla kunskapen helt hemlig kommer inte hela avkastningen från investeringen att tillfalla det företag som investerade i att ta fram kunskapen. Därmed är företag motvilliga att investera i ny kunskap, och av den anledningen investeras det för lite i framtagandet av ny kunskap. FoU kallas i den nationalekonomiska litteraturen för produktion av kunskap. FoU är en form av investering då utgifter för FoU ämnar säkra intäkter . FoU skiljer sig emellertid 10Duverger, C. och van Pottelsberghe de la Potterie, B. (2011). Determinants of productivity growth: Science and technology policies and the contribution of R&D, Papers, vol. 16, s. 52-61. 11De undersöker i huvudsak större och industrialiserade länder (G7-länderna) vilket innebär att med sin betydligt mindre ekonomi kanske inte uppvisar samma fördelning. 12Se Arrow, K. (1962). Economic welfare and the allocation of resources for invention. ), The rate and direction of inventive activity. och , R. (1959). The simple economics of basic scientific research, , vol. 49, s. 297-306. Samhällsekonomiska motiv för skatteincitament mycket från traditionella investeringar. Exempelvis utgörs merparten av FoU av lön till ingenjörer och forskare. Vidare skapar FoU en immateriell tillgång, till skillnad från kapitalinvesteringar som skapar en fysisk tillgång. Denna immateriella tillgång är delvis en del av de forskare som jobbar med FoU-projekten i form av deras specifika kunskaper (alltså en del av humankapitalet i företaget). Det är förknippat med stora kostnader för företagen att variera FoU-investeringarna eftersom en stor del av investeringskostnaderna är löner till forskare. Företag är motvilliga att öka sina FoU-utgifter (det vill säga anställa nya forskare och ingenjörer) eftersom en framtida neddragning av dessa utgifter innebär att säga upp personal. Denna personal kostar i form av upplärning men kanske ännu mer därför att de sitter på företagshemligheter som kan spridas om de lämnar företaget. De tillgångar som skapas via FoU-utgifter är svåra att handla med eller att använda som säkerhet vid belåning. FoU skiljer sig vidare från traditionella investeringar då avkastningsfördelningen är avsevärt mer skev mot både, det mest sannolika utfallet, ingen framtida avkastning och, det minst sannolika utfallet, väldigt hög avkastning. Med andra ord är FoU en ytterst riskfylld investering. FoU:s immateriella egenskaper samt den osäkra avkastningen begränsar möjligheterna att finansiera FoU med externa medel. Kapitalkostnaden för FoU-investeringar är därmed högre än vid andra investeringar. Den högre kapitalkostnaden anses bero på, i synnerhet, två faktorer: asymmetrisk information mellan företaget och investerare samt skattesystemet som behandlar olika finansieringskällor olika.13 Asymmetrisk information mellan företaget, som har bäst kunskap om potentialen av sina FoU-investeringar, och externa finansiärer höjer kapitalkostnaden för extern finansiering av FoU. För företag som gör FoU-investeringar med hög avkastningspotential blir kapitalkostnaden högre vid asymmetrisk information än vad den skulle vara om företaget kunde visa avkastningspotentialen för externa investerare. Vidare skapar den olika behandlingen av lånat och eget kapital som finansieringsform en implicit subvention av lånat kapital via skattesystemet. Kostnaden för lånat kapital är avdragsgill medan kostnader för eget kapital inte får dras av. Frågan om hög kapitalkostnad är dock komplex. Problematiseringen runt finansieringsproblem beror på att företaget med 13 , B. H., , J. (2010, s. 9). The financing of R&D and innovation, Handbook of the Economics of Innovation, vol. 14, s. 609-639, Elsevier-North . Samhällsekonomiska motiv för skatteincitament finansieringssvårigheter har samhällsekonomiskt lönsamma investeringsmöjligheter som de hade kunnat realisera om externt kapital hade kunnat erhållas till den kostnad som råder för stora och etablerade företag. har sådana lönsamma investeringsmöjligheter är en icke observerbar variabel för aktörer utanför företaget. Därmed tvingas forskning kring företags kapitalkostnad att försöka approximera vilka företag som kan tänkas påverkas relativt mer av de två ovan nämnda faktorerna än andra. Forskningen visar att större, etablerade företag finansierar sina FoU-utgifter med interna medel såsom kvarhållna vinster med förklaringen att kapitalkostnaden för FoU vid extern finansiering är hög. För företag utan tillräckliga interna medel i relation till investeringsmöjligheter krävs däremot externt kapital.14 Men eftersom immateriella tillgångar inte fungerar som säkerhet vid lån och avkastningen är osäker är det svårt att finansiera FoU med lånade medel. Därmed är det externt riskkapital som krävs.15 Små och nya företag har vanligtvis mindre kvarhållna vinster än större och etablerade företag varpå den höga kapitalkostnaden påverkar de små och nya företagen oproportionerligt mycket. Sammanfattningsvis har FoU positiva externa effekter. Det huvudsakliga problemet är det marknadsmisslyckande som uppstår då FoU är produktion av kunskap och att det företag som står för kostnaden inte kan tillgodogöra sig hela avkastningen av sin investering. Detta leder till att det görs för lite FoU i relation till vad som är samhällsekonomiskt optimalt. Det är denna egenskap som vanligtvis används som motivering för statliga subventioner av FoU.16 FoU anses även svårt att finansiera externt på grund av den höga kapitalkostnaden. Samtliga företag i en ekonomi som ägnar sig åt FoU påverkas av det huvudsakliga problemet medan små och nya företag påverkas av båda problemen då de redan för materiella investeringar (exempelvis kapitalinvesteringar) har en relativt hög kapitalkostnad. 14Myers, S. C., Majluf, N. (1984). Corporate financing and investment decisions when firms have information that investors do not have, , vol. 13, s. 187-221. 15Se , B. H., , J. (2010) för en sammanfattning. Se även , J. R. och , B. (2011). Cash holdings and R&D smoothing, , vol. 17, s. 694-709 och , J. R., , G. och , B. (2012). Do financing constraints matter for R&D? New tests and evidence, , kommande, för nya studier angående finansiering av FoU i företag. 16 Se inledning av , B. H., . (2000). How effective are fiscal incentives for R&D? A review of the evidence, Research Policy, vol. 29, s. 449-469. Samhällsekonomiska motiv för skatteincitament 2.4Åtgärder för att stimulera FoU I det här avsnittet diskuteras stöd till FoU ur ett bredare perspektiv än enbart via skattesystemet. 2.4.1Faktorer som påverkar FoU Det finns en rad alternativa vägar att stödja FoU. Politiska beslutsfattare runtom i världen tenderar att fokusera på direkta subventioner till FoU-investeringar eller indirekta subventioner via skattesystemet. Oavsett hur stödet ser ut är marknadsmisslyckandet som ska lösas detsamma, och det är i huvudsak följande lösningar som beaktas. Svårigheten att stänga ute andra företag från att använda resultaten från FoU hanteras traditionellt sett genom det immateriella rättsskyddet. Under de senaste 10–20 åren har patentskydd runtom i världen utvecklats.17 Denna utveckling gäller dock inte samtliga länder och det finns fortfarande mycket kvar att göra. Beträffande sannolika finansieringsproblem för FoU har det visats att tillgång till externt riskkapital påverkar nivån på företags FoU- investeringar runtom i världen; länder med mer utvecklade finansmarknader har också mer FoU i de företag som mest sannolikt påverkas av den höga kapitalkostnaden (yngre och mindre företag).18 Att med hjälp av olika insatser förbättra tillgången till kapital har med stor sannolikhet inverkan på privata företags förmåga att öka FoU (vilket ofta, men inte alltid, är samhällsekonomiskt fördelaktigt). Vidare finns en rad områden som potentiellt påverkar FoU i samhället i hög utsträckning. Utbudet av högutbildad arbetskraft är av central betydelse. Åtgärder som rör utbildningssystemet på såväl grundskolesom gymnasie- och universitetsnivå spelar på roll för ett lands innovationskapacitet. Skillnaden i FoU- intensitet mellan länder avspeglas i olika länders industristruktur. Om ett lands industristruktur i hög utsträckning är centrerad runt högteknologibranscher är landet sannolikt FoU- intensivt. Med andra ord är det av central betydelse att förstå vad som driver ett lands industristruktur. 17Park, W. G. (2008). International patent protection, Research Policy, vol. 37, s. 761-766. 18Se , J. R., , G., , B. (2012). , stock markets and innovation, , kommande. Samhällsekonomiska motiv för skatteincitament sättningar har de länder som har stor koncentration av sin ekonomi till högteknologiska sektorer? Förutom att ha ett tillförlitligt patentskydd och en relativt välutvecklad finansmarknad lyfter forskningslitteraturen fram faktorer som bra universitetsforskning samt inhemsk marknadsstorlek fram som viktiga bestämningsfaktorer för FoU i ett land.19 2.4.2Subventioner av privat FoU Många länder subventionerar FoU i företag via mer riktade insatser och har olika subventionsprogram där företag kan ansöka om statlig finansiering för sin FoU-verksamhet. Det finns en forskningslitteratur också på det här området. Denna litteratur tar upp frågan om den statliga subventioneringen av FoU är ett komplement till privat finansiering eller ett substitut. helt enkelt den statliga finansieringen till projekt som de hade utfört även utan en subvention? Frågan är komplicerad. Att finna en ökning i FoU (eller innovations-output) bland företag som tar emot en statlig subvention är en tämligen enkel övning men att klargöra om subventionen har gått till ett företag som hade gjort FoU:n ändå är svårare. Forskningslitteraturen fram sammanfattas av , och (2000)20 och , och Griliches (2000)21. Den förstnämnda artikeln sammanfattar läget med att det inte har kunnat fastslås huruvida statliga subventioner av FoU är ett komplement till privat FoU-finansiering eller om den är ett substitut. I likhet med de två sammanfattningsartiklarna som nämns ovan är de flesta artiklarna i ämnet restriktiva med definitiva slutsatser i komplement- och substitutionsfrågan. Det finns dock undantag, bland annat en artikel av (2000)22. Han studerar ett program i , (). Han visar att mottagare av subventioner 19Se och van Pottelsberghe de la Potterie. (2010). A note on the drivers of R&D intensity, Research in World Economy, vol. 1, s. 56-65. 20David, P. A., , B. H. och Toole, A. (2000). Is public R&D a complement or substitute for private R&D? A review of the econometric evidence, Research Policy, vol. 29, s. 497-529. 21Klette, T. J., , J. och Griliches, Z. (2000). Do subsidies to commercial R&D reduce markets failures? Microeconometric evaluation studies, Research Policy, vol. 29, s. 471-495. 22Wallsten, S. (2000). The effects of government-industry R&D programs on private R&D: The case of the small business innovation research program, , vol. 31, s. 82-100. Samhällsekonomiska motiv för skatteincitament visserligen utför mer FoU än de som inte får subventioner men att SBIR-subventionen mestadels fungerar som ett substitut såtillvida att den ersätter privat finansiering för projekt som företagen hade utfört även utan subvention. Blanes och Busom (2004)23 drar en liknande slutsats utifrån en studie av spanska företag som deltar i liknade program. Subventionerna går till de företag som redan utför mycket FoU. (2009)24 studerar det norska forskningsstödsprogrammet SkatteFUNN. Han belyser också komplement- och substitutionsfrågan. Data över det norska programmet gör det möjligt att separera det forskningsstöd som går till forskning (det vill säga F:et) från det stöd som går till utveckling (U:et). Det stöd som går till forskning fungerar som ett komplement till privat finansiering. Med andra ord stimuleras ny forskning (vilket är en avsedd effekt). Stödet till utveckling fungerar å andra sidan i stor utsträckning som ett substitut till privat finansiering (vilken är en ej avsedd effekt). Bilden ovan av en forskningslitteratur där effekten av subventioner till forskning i privata företag inte kan fastslås med säkerhet gäller än . Aerts (2008)25 undersöker företag i och finner stöd för att forskningsprogram samvarierar med en ökning av innovationsgraden hos de företag som tar del av subventionen, men att det inte går att förkasta att det handlar om substitutionseffekter, det vill säga att företagen skulle ha ökat innovationsgraden även utan subventioner. Liknande resultat uppvisas från studier på forna [Almus och Czarnitzki (2003)26] och för [Busom (2000)27; och (2008)28]. I denna litteraturgenomgång bör avslutningsvis ytterligare en fråga lyftas fram. Kan det vara så att själva existensen av en subvention minskar benägenheten för FoU-företag att satsa på marknader och produkter med potentiellt riktigt hög avkastning som kan leda till snabb tillväxt och högre lönsamhet? 23Blanes, J. V. och Busom, I. (2004). Who participates in R&D subsidy programs? The case of Spanish manufacturing firms, Research Policy, vol. 33, s. 1459-1476. 24Clausen, T. (2009). Do subsidies have positive impacts on R&D and innovation activities at the firm level?, Structural Change and , vol. 20, s. 239-253. 25Aerts, K. (2008). Who writes the pay slip? Do R&D subsidies merely increase researcher wages?, Katholieke Working Paper. 26Almus, M. och Czarnitzki. (2003). The effects of public R&D subsidies on firms innovation activities: The case of Eastern , , vol. 21, s. 226-236. 27Busom, I. (2000). An empirical evaluation of the effects of R&D subsidies, Economics of Innovation and , vol. 9, s. 111-148. 28Gonzalez, X och Pazó. (2008). Do public subsidies stimulate private R&D?, Research Policy, vol. 37, s. 371-389. Samhällsekonomiska motiv för skatteincitament svårt och troligtvis inte önskvärt för statliga myndigheter att bedöma vilka enskilda FoU-projekt som har störst samhällsnytta. Därmed kan subventionering av FoU stimulera företag till att göra enklast möjliga FoU för att komma åt subventionen. Blass och Yosha (2003)29 undersöker denna fråga med hjälp av israeliska tillverkningsföretagsdata. är ett intressant exempel då landet genomgått en transformation av sin ekonomi de senaste tre decennierna till att bli en högteknologiekonomi. Vidare är intressant då de starka banden till i praktiken har lett till att israeliska företag har både den israeliska och den amerikanska börsmarknaden som möjligheter vid notering. Blass och Yosha jämför israeliska FoU-företag som noterar sig på den inhemska börsen med dem som noterar sig på den amerikanska. som noteras inhemskt tar i mycket större utsträckning emot statliga subventioner. som listas i tar emot hälften så mycket statligt stöd som de inhemskt listade företagen.30 De USA-listade FoU-företagen uppvisar snabbare tillväxt och högre lönsamhet än sina inhemskt noterade motsvarigheter. Forskarnas analys fungerar som ett illustrativt exempel på ett grundläggande problem med subventionering av privata företagsverksamheter. De företag som är framgångsrika och i det här fallet sysslar med kommersialiserbar FoU väljer att notera sina aktier på USA-börsen. Där exponeras de för större analytikerbevakning och konkurrenstryck. Tillgången till subventioner för de företag som väljer att inte notera sina aktier på USA-börsen (alternativt vars aktier inte efterfrågas av amerikanska investerare) möjliggör en alternativ finansieringskälla bortom vad den privata marknaden erbjuder. Tanken är att subventionen ska korrigera ett marknadsmisslyckande. Men när utfallet är att de företag som tar emot den mesta delen av subventionen inte presterar lika bra som grupp kan det tyda på att subventionen ges på felaktiga grunder eller att det är väldigt svårt att fördela subventioner på ett bra sätt. 29Blass, A. A. och Yosha, O. (2003). Financing R&D in mature companies: An empirical analysis, Economics of Innovation and , vol. 12, s. 425-447. av de USA-listade FoU-företagens finansiering utgörs av subventioner jämfört med 16procent för de inhemskt noterade. Samhällsekonomiska motiv för skatteincitament 2.5Så påverkar skatteincitament för FoU ekonomin 2.5.1Så fungerar ett skatteincitament för FoU FoU är i de flesta redan fördelaktigt behandlat skattemässigt i relation till många kapitalinvesteringar via generösare avskrivningsregler.31 Vidare erbjuder numera en rad länder dessutom ytterligare skatteincitament. Nedan presenteras hur sådana skatteincitament teoretiskt fungerar. Denna diskussion är delvis hämtad från (1995). I figur 1 mäts marginalnyttan och marginalkostnaden för varje ny FoU- krona på den vertikala axeln och nivån av FoU på den horisontella. Givet att företag investerar i de mest lönsamma FoU-projekten först är avkastningen på FoU avtagande. Investeringar genomförs när den privata marginalnyttan är minst lika stor som marginalkostnaden. Baserat på diskussionen i avsnitt 2.2 anses den samhällsekonomiska avkastningen på FoU vara högre än den privata. Det optimala för samhället i stort är att de investeringar genomförs som har en samhällelig marginalnytta som är minst lika stor som FoU som utförs via marknadens mängden FoU som är samhälleligt optimal. mellan punkten S och punkten S motsvarar storleken på den optimala subventionen. Den samhälleligt optimala nivån på investeringar skulle uppnås om det var möjligt att identifiera de projekt som befinner sig mellan punkten RC (mängden FoU utförd av privata sektorn utan subvention) och punkten RS. Detta är givetvis omöjligt. Det finns en rad statliga direkta subventionsprogram av FoU där företag kan ansöka om finansiering som syftar till att stödja dessa projekt.