sou · H0B359 · 2012-09-11 00:00:00 — Anm.: Med totalt utbud avses utbudet av förstasändningar genom marksändningar av radio och tv. Kategorierna har benämnts olika under olika år. Källa: UR:s public service-redovisningar 2008–2011. UR bör, enligt vår mening, även fortsättningsvis koncentrera sin verksamhet till utbildningsområdet även om det, som vi nämnde ovan, bör utvidgas till att omfatta verksamhet för den organiserade folkbildningen. Om utbudet blir alltför likt SVT:s eller SR:s utbud, kan UR:s ställning som självständigt bolag ifrågasättas. En central del av UR:s uppdrag är företagets dialog med centrala utbildningsaktörer. Vi konstaterar att UR genom detta samarbete på ett strukturerat sätt skapar sig en bild av behoven inom olika utbildningsområden. Enligt vår uppfattning kan dialogen utvecklas ytterligare och breddas för att fånga in behov som är centrala för medborgarnas möjligheter på arbetsmarknaden, t.ex. när det gäller naturvetenskap och teknik. I det här avsnittet redovisar vi programföretagens utbud på olika minoritetsspråk och bedömer om programföretagens uppdrag när det gäller programverksamhet för språkliga och etniska minoriteter behöver stärkas. Enligt direktiven ska vi också undersöka vilka ökade möjligheter ny teknik kan ge när det gäller att tillgängliggöra företagens programutbud på andra språk än svenska. I beskrivningen av programföretagens verksamhet och våra förslag använder vi begreppen nationella minoriteter och andra minoriteter. Endast när vi hänvisar direkt till sändningstillståndet använder vi begreppet språkliga och etniska minoriteter. Utöver verksamhet på nationella och andra minoritetsspråk redo- visar vi verksamhet på teckenspråk eftersom vi betraktar det som ett minoritetsspråk. Rätten att använda det egna språket och rätten att få utöva sin kultur är grundläggande mänskliga rättigheter i enlighet med artikel 27 av FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. beslutade (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 69) att skulle ansluta sig till ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (SÖ 2000:2) och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (SÖ 2000:3). tog därmed också ställning till att judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar skulle erkännas som nationella minoriteter i . Samerna har där- utöver en särskild ställning som urfolk. Gruppernas språk erkändes som nationella minoritetsspråk. Gemensamt för de nationella minoriteterna är att de har befolkat . Minoritetsgrupperna har en uttalad sam- hörighet och en egen religiös, språklig eller kulturell tillhörighet och en vilja att behålla sin identitet. De nationella minoriteterna har även aktivt värnat den egna gruppens kultur och språk så att dessa kul- turer utgör en levande del av det svenska samhället och vårt gemen- samma svenska kulturarv. Antalet personer som tillhör de grupper som erkänts som nationella minoriteter bedöms uppgå till cirka en halv miljon. Tillhörigheten baseras på individuell självidentifikation och etnisk förankring i gruppen. Skyddet av nationella minoriteter och av de rättigheter och fri- heter som tillkommer personer som tillhör dessa minoriteter utgör en del av förverkligandet av de mänskliga rättigheterna. erkännande innebär att de nationella minoriteterna getts en sär- ställning i det svenska samhället. Erkännandet innebär också ett ställningstagande att väljer att ta ett folkrättsligt ansvar i främjandet av minoritetsspråken och kulturerna. Detta ansvar inne- fattar att ge grupperna skydd och aktivt främja bevarandet av grupper- nas språk och kultur i enlighet med intentionerna i ramkonvention och minoritetsspråkskonventionen (prop. 2008/09:158 s. 28 ff.). Regeringens strategi för de nationella minoriteterna omfattar åtgärder för att bl.a. stärka de nationella minoriteternas egenmakt och inflytande, samt främja bevarandet av de nationella minoritets- språken (prop. 2008/09:158). Målsättningsstadgandet om de nationella minoriteterna i 1 kap. 2 § RF ändrades . Det samiska folket omnämns särskilt och bestämmelsen utformades som en obligatorisk mål- sättning (prop. 2009/10:80 s. 188). trädde språklagen (2009:600) i kraft. I lagen anges att svenska är huvudspråk i . Det innebär att svenska är samhällets gemensamma språk, som alla som är bosatta i ska ha tillgång till och som ska kunna användas inom alla sam- hällsområden. Det allmänna har ett särskilt ansvar för att svenskan används och utvecklas. I lagen anges att finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska är nationella minoritetsspråk och att det allmänna ska ha ett särskilt ansvar för att skydda och främja dessa språk. I lagen anges vidare att det allmänna har ett särskilt ansvar att skydda och främja det svenska teckenspråket. Det allmänna har också ett ansvar för den enskildes tillgång till språk. Var och en som är bosatt i ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska. Den som tillhör en nationell minoritet och den som har behov av teckenspråk ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda minoritetsspråket respektive det svenska teckenspråket. När det gäller andra modersmål än svenska, de nationella minoritets- språken och det svenska teckenspråket har regeringen (prop. 2008/09:153) uttryckt att den enskilde ska ges möjlighet att utveckla och använda det modersmål han eller hon har lärt sig som barn i hemmiljön. Förslaget motsvaras av de bestämmelser om moders- målsstöd och modersmålsundervisning som finns inom det offent- liga skolväsendet. Enligt sändningstillstånden ska programföretagen beakta språkliga och etniska minoriteters intressen. Verksamheten ska vara ett prioriterat område. Tillgängligheten ska förbättras. Minoritets- språken samiska, finska, meänkieli och chib ska inta en sär- ställning. [Programföretaget] ska ha en dialog med de berörda grupperna. Programföretagen ska vidare ta särskild hänsyn till de språkliga behoven hos barn och ungdomar som tillhör språkliga eller etniska minoritetsgrupper. SVT och UR ska också ta särskild hänsyn till barn och ungdomar som har teckenspråk som första språk. I fråga om verksamhet för språkliga och etniska minoriteter får bolagen sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser. Överens- kommelserna ska, enligt anslagsvillkoren, sändas till () och Myndigheten för radio och tv innan verksamhetsåret börjar. Jiddisch intar inte en särställning i sändningstillståndet liknande den för övriga nationella minoritetsspråk. I den proposition som lade grunden för minoritetspolitik gjordes bedömningen att jiddisch talas av för få personer i för att motivera en särställning i public service (prop. 1998/99:143 s. 67 ff.). Däremot framhöll regeringen att programföretagen i sitt utbud ska ta hänsyn till att jiddisch är ett nationellt minoritetsspråk (prop. 2008/09:195 s. 51). Detta framgår dock inte av programföretagens sändnings- tillstånd. Programföretagen har vidare ett mer övergripande krav att erbjuda ett mångsidigt programutbud. Programmen ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förut- sättningar och intressen hos befolkningen i hela landet. SR:s och SVT:s programutbud ska vidare spegla förhållanden i hela landet. 4.7.4Utbudet på olika minoritetsspråk Nedan presenteras uppgifter om det totala antalet sända timmar på olika minoritetsspråk, dvs. För att möjliggöra en bedömning av minoritetsspråksverksamhetens ställning i förhåll- ande till det samlade utbudet har vi valt att för SVT och SR jämföra antalet sända timmar på minoritetsspråk med det totala utbudet. Eftersom UR:s produktion karaktäriseras av en viss oregelbunden- het redovisar vi inte UR:s verksamhet på minoritetsspråk i för- hållande till det totala utbudet. SVT och SR har förutom det marksända utbudet även minoritets- språksverksamhet exklusivt på internet. Enligt SVT för inte bolaget statistik över detta på samma sätt som utbudet i marknätet. Eventuellt webbexklusivt material är därför inte redovisat i tabellerna. SR, däremot, inkluderar det webbexklusiva utbudet i statistiken. SR redo- visar också sändningstiden som den totala tillgängligheten av SR:s utbud på alla plattformar, dvs. UR publicerar inget webbexklusivt material på minoritetsspråken. I och med dessa skillnader är uppgifterna i tabellerna inte jämförbara. Programföretagens årliga redovisningar av verksamheten innehåller beskrivningar av verksamhet på de nationella minoritetsspråken, teckenspråk och andra minoritetsspråk såväl som andra insatser med syfte att spegla det mångkulturella . Tabell 4.5 visar att SVT har ökat det totala antalet sända timmar på de nationella minoritetsspråken . Antalet timmar skiljer sig dock markant mellan språken. Finska är störst 2011 medan meänkieli och chib är minst, med 10 respektive . Tabellen visar också att utvecklingen av utbudet skiljer sig mellan språken. Sändningarna på finska har ökat relativt jämt 2007 2011. För chib har antalet sända timmar ökat och för meänkieli har antalet timmar varierat kraftigt . För samiska ökade utbudet för att sedan minska igen. Tabellen visar också att ställningen för de nationella minoritetsspråken har stärkts i relation till det totala utbudet, från 2011. Källa: SVT. SR redovisar ett omfattande utbud på de nationella minoritets- språken och att utbudet på samtliga språk har ökat (tabell 4.6). Utbudet på språken är fördelat så att finska är störst med 2011 mot exempelvis på chib. Av tabellen går det dock inte att utläsa hur stor andel som har sänts i marknät, som är parallellsändningar och som är webb- exklusivt material. I samband med sin senaste granskning av om programföretagen har uppfyllt sina uppdrag frågade gransknings- och tv programföretagen om andra sändnings- timmar (mobil, webb eller annat) än de i radio och tv har räknats med i redovisningen. Detta eftersom kraven i sändningstillstånden gäller de sändningar som sänds i marknätet. SR svarade då att av de totalt som sänts på finska har 8 357 sänts i FM och DAB, av de totalt som sänts på meänkieli har 638 sänts i FM och DAB, av de totalt som sänts på samiska har 953 sänts i FM och DAB och av de totalt som sänts på chib har 390 sänts i FM och DAB. konstaterade att av de totalt som redovisas i tabellen ovan har endast 10 338 sänts i FM och DAB. Därutöver bör man uppmärksamma att digitalradio- kanalerna endast täcker av befolkningen och att väldigt få har köpt digitalradiomottagare. Det sätt SR redovisar verksamheten på innebär att det inte är möjligt utläsa i vilken utsträckning det faktiska programutbudet har ökat och på vilka plattformar det sänts. Att andelen har ökat från till ger därmed inte heller någon information om minoritetsspråksverksamhetens ställning i förhållande till det totala utbudet. * Redovisningen av ökad sändningstid för finska program och minskad sändningstid för program på meänkieli beror på förändrad målgruppsdefinition. ingick program på finska språket riktade till den tornedalsfinska målgruppen i sändningsstatistiken för meänkieli. redovisas detta utbud i sändningstimmar för finska. Ovanstående siffror avser lyssnarperspektivet dvs. sändningstiden redovisas som den totala tillgängligheten av utbud på alla plattformar inklusive repriser. Källa: SR. UR:s programproduktion karaktäriseras av oregelbundenhet (se tabell 4.7). Skälet är att UR av resursskäl prioriterar olika språk under olika år. sänder dock UR program på alla nationella minoritetsspråk. UR är det enda programföretaget som redovisar någon verksamhet på jiddisch. *chib inkluderar flera romska språk (kelderash, kaale, lovari och arli) . **Samiska inkluderar varieteterna nord- och sydsamiska samt lulesamiska. Källa: UR. Med programverksamhet på teckenspråk avses program på tecken- språk som produceras med i regel teckenspråkiga medverkande, avsedda i första hand för teckenspråkiga personer. Programmen är då textade, dubbade eller tolkade till svenska för att vara tillgängliga för dem som inte kan teckenspråk. Detta är inte detsamma som teckenspråkstolkning (se avsnitt 5.7). SVT skiljer inte i sin redovisning på teckenspråkstolkade program och program på teckenspråk. Av tabell 4.8 går det därför inte att utläsa hur stor andel av det totala antalet sända timmar som är tecken- språkstolkat material respektive programverksamhet på tecken- språk. I avsnittet om teckenspråkstolkning beskrivs dock att SVT:s teckenspråkstolkade program nära nog uteslutande distribueras via internet. Tillsammans med information om att utbudsökningarna består av teckenspråkstolkade valvakor kan man dra slutsatsen att tabellen, med detta undantag, består av program på teckenspråk. Tabellen visar antalet rikssända teckenspråkssändningar i SVT1 och SVT2, inklusive återsändningar och repriser, samt antalet första- sändningar i en särskild rad. Av tabellen framgår att SVT under perioden –2011 ökat antalet teckenspråkssändningar förstasändningar. har det totala utbudet ökat med . Tabellen visar också att andelen teckenspråk av det totala utbudet har legat . Verksamhetens ställning kan därför sägas vara oförändrad . Källa: SVT. Utöver sändningarna i marknät producerar SVT också webbexklusiva teckenspråkssändningar, t.ex. nyhetsprogrammet , som kontinuerligt publicerar material på SVT Play, och vissa kortare webbexklusiva inslag, exempelvis från programmet Lika Olika och Hej kompis. Även UR producerar program på teckenspråk. I tabell 4.9 redo- visas inte teckenspråkstolkade program. Av tabellen framgår att UR ökat sina teckenspråkssändningar kontinuerligt från och med den tillståndsperiod som inleddes . Även av innevarande tillståndsperiod ökade antalet sända timmar på tecken- språk. UR tillgängliggör inga teckenspråkstolkade program eller program på teckenspråk enbart via internet. Källa: UR. I detta avsnitt beskrivs programföretagens verksamhet på andra minoritetsspråk än de nationella minoritetsspråken och svenskt tecken- språk. och erbjöd SVT ett utbud på bl.a. turkiska, serbokroatiska och grekiska. Med hänvisning till möjligheten till överenskommelse om ansvars- fördelning har SVT numera ingen verksamhet på andra minoritets- språk, utan ansvaret ligger på och UR. SR:s sändningar på andra minoritetsspråk än de nationella har ökat, 2007 2011 (tabell 4.10). Sändningarna på albanska, assyriska/syrianska och på bosniska/kroatiska/serbiska lades ned . Enligt uppgift från SR gjordes därmed en förskjutning av resurser till förmån för , somaliska och arabiska. Som vi nämnde ovan innebär SR:s redovisningsform att det inte är möjligt utläsa i vilken utsträckning det faktiska programutbudet har ökat och på vilka plattformar det sänts. Källa: SR. Som tidigare nämnts karaktäriseras UR:s verksamhet av en viss oregelbundenhet (se tabell 4.11). Skälet är att de läromedel som produceras är avsedda att täcka behovet för ett flertal år framöver innan nyproduktion inleds. UR redovisar en minskad resurstilldelning för de nationella minoritetsspråken jämfört med med anledning av en satsning på arabiska . 1Kurdiska omfattar program på såväl nord- som sydkurdiska 2Spanska redovisas endast när UR riktat sig till invandrargrupper Källa: UR. Programföretagens dialog med de berörda grupperna Samtliga tre programföretags sändningstillstånd innehåller ett villkor om att företagen ska ha en dialog med de berörda grupperna. I propositionen som föregick tillståndsperioden anges att dialogen ska ske vid planeringen av programföretagens insatser (prop. 2005/06:112 s. 64). Programföretagen återger i skiftande omfattning sin dialog i sina public service-redovisningar. Enligt UR:s public service-redo- visning har UR fortlöpande dialog och samverkan med representanter för samtliga nationella minoriteter. Samverkan sker exempelvis genom en romsk dialog- och samrådsgrupp och liknande arbete med övriga minoriteter är under uppbyggnad. Kontakterna tar sin utgångspunkt i en handlingsplan som upprättades vid inledningen av föregående tillståndsperiod. SR:s dialog med dessa språkliga minoriteter sker, enligt företaget, framför allt genom minoritetsspråkredaktionernas regelbundna kontakt med lyssnare i de aktuella målgrupperna. 4.7.5Nya krav på utbudet på minoritetsspråk Gemensamt för de nationella minoriteterna, teckenspråkiga och andra språkliga minoriteter är deras rätt att inkluderas och synliggöras som delar av det flerspråkiga och mångkulturella . Särskilt viktigt är att det finns program riktade till barn och unga för att säkerställa möjligheten att utveckla och behålla språkliga och kulturella identiteter. Som vi nämnde i kapitel två anser vi att det är särskilt viktigt att programföretagen lever upp till sina åtaganden på de områden som inte täcks av de kommersiella bolagen. Förslag: Villkoren i sändningstillstånden om att programföretagen ska beakta språkliga och etniska minoriteters intressen renodlas till villkor om utbudet på de nationella minoritetsspråken, teckenspråk och andra minoritetsspråk. I nu gällande sändningstillstånd anges att programföretagen ska beakta språkliga och etniska minoriteters intressen. Att beakta intressen kan göras på flera olika sätt. Det kan handla om att till- handahålla ett programutbud på ett särskilt språk eller att upp- märksamma eller spegla förhållanden och skeenden som påverkar eller särskilt intresserar de berörda minoriteterna. Vi föreslår att programföretagens villkor vad beträffar språkliga och etniska minoriteter renodlas till villkor som rör olika minoritets- språk på samma sätt som det finns villkor om det svenska språket. När det gäller övriga delar av nuvarande villkor menar vi att de täcks av kraven på att programmen ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsätt- ningar och intressen hos befolkningen i hela landet och att SR:s och SVT:s programutbud ska spegla förhållanden i hela landet. det sättet integreras dessa delar av nuvarande villkor i de generella kraven på programföretagen. Vi anser vidare att erkännandet av de nationella minoriteterna bör avspeglas tydligare i sändningstillståndet och att verksamheten bör motiveras med utgångspunkt i de nationella minoriteternas rätt att behålla och stärka sitt språk och sin kultur. Av den anledningen bör begreppet nationella minoriteter alternativt nationella minoritets- språk föras in i regleringen av programföretagens verksamhet. Vi anser också, mot bakgrund av att verksamheterna på de olika minoritetsspråken har olika motiv, att detta bör avspeglas genom att regleringen av utbudet på de nationella minoritetsspråken, teckenspråk och andra minoritetsspråk sker i olika paragrafer. Därmed minskar också risken för sammanblandning av minoritetspolitikens och integrationspolitikens syften (se prop. 2008/09:158). Synen på teckenspråk och teckenspråkiga har förskjutits från ett patientperspektiv till ett språkperspektiv. Före- trädare för teckenspråkiga personer har argumen- terat för att gruppen i större utsträckning ska betraktas som en språklig och kulturell minoritet än en grupp personer med funktions- nedsättning. De betonar personens eget val av teckenspråk som sitt primära språk och ser hörselnedsättningen som underordnad. Teckenspråk ges i ökad omfattning och på olika sätt status som språk jämställt med talade språk. Detta avspeglas inte minst i språklagen (2010:600) där svenskt teckenspråk har ett motsvarande skydd som de nationella minoritetsspråken. Även driver frågan om teckenspråk ur ett minoritetsspråks- perspektiv. Vi har utrett möjligheterna att renodla även program- verksamheten på teckenspråk. En sådan ändring av sändningstill- ståndet överensstämmer dock inte med den s.k. villkorskatalogen i radio- och tv-lagen (2010:696). I villkorskatalogen anges vilka villkor som får uppställas i ett sändningstillstånd. Villkor om minoritetsspråk uppställs med stöd av 4 kap. 9 § 13, villkor om skyldighet att sända ett mångsidigt programutbud, medan villkor om program på teckenspråk uppställs med stöd av 4 kap. 9 § 5, vill- kor om program vars innehåll är särskilt anpassade för personer med funktionsnedsättning (prop. 2009/10:115 s. 282). villkoret ändrades i samband med att bestämmelserna om krav på tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, enligt vilka bl.a. krav på tolkning till teckenspråk kan ställas, infördes i lagen. Utifrån de skäl som vi ovan redovisat kan det ses som en brist i regleringen. Någon faktisk skillnad vad gäller vilken typ av krav som kan ställas finns dock inte. Förslag: Villkoren i sändningstillstånden preciseras så att det framgår att SR:s och SVT:s utbud på de nationella minoritets- språken finska, samiska, meänkieli och chib samt SVT:s utbud på teckenspråk ska öka . UR:s utbud på ovan nämnda nationella minoritetsspråk samt teckenspråk ska öka . Samtliga program- företag bör erbjuda något utbud på det nationella minoritets- språket jiddisch och andra minoritetsspråk. Representanter för de nationella minoriteterna, teckenspråkiga per- soner och andra minoriteter har samstämmigt uttryckt att program- företagens verksamhet är av stor betydelse och vikt för minoritets- språkens ställning och minoriteternas kulturbevarande. Utbudet röner stor uppskattning och nysatsningar får ofta stor uppmärksamhet. För många personer som tillhör en språklig minoritet erbjuder programföretagen en unik möjlighet att bevara och stärka sin språkliga och kulturella hemvist och därigenom få bekräftelse genom konstnärliga kulturella upplevelser, nyheter och information, både i radio och tv. och tv har uppmärksammat att programföretagen inte lever upp till kraven i sändningstillstånden när det gäller chib. I sitt senaste yttrande skriver nämnden t.ex. att SVT och UR, genom att bedriva en mycket begränsad verksamhet på chib, inte har levt upp till kravet att låta chib inta en särställning i programverksamheten (yttrande , dnr 12/00554, 576 och 578). Inget av bolagen kan anses ha uppfyllt kravet som avser särskild hänsyn till behovet hos barn och ung- domar som tillhör språkgruppen . Villkoren i sändningstillstånden har varit i stort sett oförändrade . Programföretagen har haft kravet att verksamheten ska vara prioriterad och att de nationella minoritetsspråken ska inta en särställning. När det gäller möjligheterna för personer med funktions- nedsättning att tillgodogöra sig utbudet anger sändningstillstånden att ambitionsnivån ska höjas. Vi menar att det finns skäl att precisera villkoren i sändningstill- stånden när det gäller de nationella minoritetsspråken och tecken- språk för att säkerställa en positiv utveckling av programutbudet. Vi föreslår att det ska framgå av SR:s och SVT:s sändningstillstånd att utbudet på vart och ett av de nationella minoritetsspråken finska, samiska, meänkieli och chib, samt för SVT även teckenspråk, ska öka . Ovan nämnda nationella minoritetsspråk bör även inta en särställning.4 För UR bör villkoret vara att utbudet på ovan nämnda minoritetsspråk samt teckenspråk ska öka, dock inte på grund av de särskilda produktionsvillkor som gäller för UR. Ett av de nationella minoritetsspråken, jiddisch, intar för när- varande inte en sådan särställning i sändningstillstånden liknande den för övriga nationella minoritetsspråk. I samrådskontakter med har det framkommit att förbundet ifråga- sätter den av regeringen redovisade hållningen att verksamhet på jiddisch inte är motiverat inom ramen för programföretagens verk- samhet på grund av det låga antalet jiddischtalande (prop. 1998/1999:143). Programföretagens uppdrag borde, enligt förbundet, kunna innehålla ett krav på något utbud på jiddisch. Regeringen har uttryckt att programföretagen i sitt utbud ska ta hänsyn till att jiddisch är ett nationellt minoritetsspråk. Vi anser dock att det är rimligt att samtliga programföretag erbjuder något utbud på jiddisch, så som UR redan gör, samt att det framgår av sändningstillstånden. Omfattningen på verksamheten bör avgöras av programföretagen i dialog mellan representanter för jiddisch- talande. Andra minoritetsspråk har inte motsvarande skydd som de nationella minoritetsspråken och teckenspråk.