sou · H0B374 · 2012-11-09 00:00:00 — Utbildningen riktas inte till enskilda lärare utan till hela verksamheter för att på så sätt förankra arbetssätt och pedagogik i hela personalgruppen. Skol- verket har även en utbildning om källkritik, upphovsrätt och säkerhet på nätet som riktar sig till lärare och skolbibliotekarier (). nationella utbildningsinsatser styrs i hög grad av regeringsuppdrag. pågår ett särskilt program, lärarlyftet, som ger skolhuvudmän ersättning för fortbildning och lärare av lönen. Men det är helt inriktat på ämnesfrågor och gäller inte värdegrundsfrågor eller så kallade ämnes- övergripande frågor. Utöver det uppdrag som har av regeringen har även Fortbildningsverksamheten för skolans internationalisering (FBA) vid ett sådant där syftet är att bland annat anordna internationell fortbildning för lärare. FBA är rikstäckande. FBA är även svenskt kontaktorgan för Pestalozzi- program, ett program för internationell lärarfortbildning. Här ordnas fortbildningsaktiviteter kring teman med anknytning till ett urval av prioriterade områden: demokratiskt medborgarskap och mänskliga rättigheter, hågkomst – förhindra brott mot mänskligheten, bilden av den andre i undervisningen, språklig och kulturell mångfald. Inom ramen för Pestalozziprogrammet erbjuder FBA utbildningar riktade till lärare, skolledare samt läromedelsförfattare (). 6.9Frivilligorganisationer med skolan som arena Jag har i föregående kapitel redovisat att det finns ett stort antal frivilligorganisationer som är verksamma i arbetet mot främlings- fientlighet. För många av dessa är skolan en viktig arena. De söker sig ofta själva till skolan eller blir inbjudna av skolor för att komplettera den verksamhet som bedrivs där. I det följande ska jag berätta om tio sådana skolaktiviteter som har bedrivits av frivillig- organisationer och som framstår som goda exempel. Bland de arbetsmetoder som används kan nämnas traditionella föreläsningar men även distribution av filmer och böcker. har, som tidigare beskrivits, bedrivit en omfattande verksamhet som syftar till att kartlägga och motverka främlingsfientlighet och rasism. Föreläsningar för bland andra lärare, politiker, allmänheten och poliser har funnits på program- met . erbjuder föreläsningar och seminarier som riktar sig till skolpersonal eller elever. Under rubriken skola har man med stöd av stiftelsen och för humaniora och samhälls- vetenskap tagit fram en nätbaserad kunskapsbank, skola, om organiserad rasism och intolerans för lärare och elever. skola kan användas i arbetet mot intolerans i skolan. driver även projekt som riktas till skolan. Ett exempel är Stoppa rasismen i skolan. Det var ett samarbetsprojekt mellan , If Metall, , och ett antal andra . Projektet bedrevs och målgruppen var främst elever på yrkesinriktade gymnasieprogram. Projektet startades då utbildning upplevde en stor efterfrågan från elever och skolor på hur främlingsfientliga argument kan bemötas och skärskådas. Projektet informerade om såväl rasism och främlingsfientlighet som fackets roll i samhället och ungdomars rätt på arbets- marknaden. nådde projektet ca 6 500 gymnasie- ungdomar (). fick Utbildning tillsammans med Teskeds- orden projektmedel för att dokumentera arbetet med Kungälv- modellen (se avsnitt 6.7 ovan) och undersöka möjligheterna att implementera den i fler kommuner. Under /13 har ett toleransprojekt startat i och ett antal andra kommuner har visat intresse för att implementera modellen. genomförde föreläsningar på 55 skolor varav merparten gymnasieskolor. hade de genomfört föreläsningar eller hade bokningar på totalt 74 skolor. räknar med att man nådde närmare 11 000 elever och lärare. En av de vanligaste föreläsningarna heter Våga ifrågasätt!. Den svarar på intoleranta påståenden. Under föreläsningen visar Expo- företrädarna hur man med fakta, nya infallsvinklar och statistik kan bemöta åsikter som att det pågår en massinvandring eller att man inte får vara stolt svensk. Föreläsningen handlar även om de rasistiska parterna och organisationerna, deras påståenden och hur de kan bemötas. Teskedsorden är en opolitisk, ideell stiftelse med mottot För tolerans Mot fanatism. Teskedsorden driver olika projekt varav flertalet är inriktade på barn och ungdomar. är ett av dessa. distribueras boken botar en fanatiker av den israeliske författaren till alla gymnasister i årskurs två samt en lärarhandledning till deras lärare. Teskedsorden har även gett elever i åttonde klass möjlighet att se filmer för att stimulera till diskussion. fick varje åttondeklass filmen respektive Precious tillsammans med en lärarguide. har Teskedorden vänt sig till tredjeklassare med ? En bok om tolerans av författaren , också den ledsagad av en lärar- handledning (, och , Teskedsorden). Antirasistiska filmdagar () är en religiöst och politiskt obunden verksamhet som vänder sig till barn och ungdomar, från lågstadiet till gymnasiet, och vuxna i deras närhet. är ett nätverk som finns i tolv städer runt om i . Verksamheten skiljer sig mellan de olika orterna, men gemensamt för alla är de Antirasistiska filmdagarna . har ingen traditionell utbildningsverksamhet, men genom att bland annat bjuda in barn och ungdomar till filmvisningar med efterföljande diskussioner vill de synliggöra och väcka debatt om frågor som rör främlingsfientlighet, rasism, diskriminering och demokrati. finansierar sin verksamhet på olika sätt i de olika städerna. I till exempel finansieras verksamheten genom projekt- bidrag, stipendier, stöd från stiftelser och från kommunen (och , projektledare ). Ung&Dum är ett samarbetsprojekt mellan elevråd (), och . Projektet startade och finansieras av Allmänna arvsfonden. Organisationerna räknar med att driva projektet vidare även efter att finansieringen från Arvsfonden upphör . Ung&Dum arbetar för att förändra vuxenvärldens syn på barn och unga och för ett antirasistiskt . Under utbildningarna har Ung&Dum fokus på normer och makt. Utbildningarna riktar sig till elever på högstadiet och gymnasiet samt vuxna som arbetar på skolorna. Ett syfte är att utmana eleverna och öka deras förmåga till analys (, , projektledare på ). Hur är läget? Ett av de projekt som initierades under Europaåret mot rasism (1997) var Hur är läget? Det riktade sig till samtliga skolor och var ett samarbetsprojekt mellan Europaåret mot rasism och Tidningen i skolan. Även , Hem och skola, , och Skolledarna var del- aktiga. Materialet utarbetades av bland andra omfattade elevmaterial och en lärarhandledning och skickades till alla grund- och gymnasieskolor i landet. Syftet var ett fortsatt och intensifierat arbete mot rasism och främlingsfientlighet utifrån tre huvudteman: det mångkulturella samhället, konflikter och våld. Materialet behandlade frågor som främlingsfientlighet och rasism, mobbning och relationer samt oron inför det våld som förekommer i skolorna (/main-filer/Hur-ar- leget/index.htm). Slaveriet då och – Rätten till frihet Delegationen för mänskliga rättigheter fick i uppdrag att genomföra informationsinsatser och ta fram kunskapshöjande material med anledning av att det då var den transatlantiska slavhandeln avskaffades. 7 har även varit med och tagit fram den så kallade Kungälvmodellen som har beskrivits. informera om nutida problem relaterade till slaveri, mänskliga rättigheter, rasism, diskriminering och människohandel. Materialet, Slaveriet då och – Rätten till frihet, togs fram i samarbete med en rad organisationer.8 Målgruppen var elever på högstadiet. skickades både elevmaterial och en lärarhandledning ut till samtliga högstadieskolor (SOU 2008:45). Projektet initierades och drevs av (). Det var ett Arvsfondsfinansierat projekt vars syfte var att utveckla ett Internetbaserat läromedel, anpassat för barn och ungdomar, med syfte att motverka rasism, främlingsfientlighet och intolerans. Projektet pågick –2006. Det lyftes bland annat fram i FRA:s årsrapport som ett gott exempel på medvetandehöjande aktiviteter. Inom ramen för projektet utveck- lades hemsidan där ämnesanpassade studie- material mot rasism och diskriminering tillhandahölls. Materialet var riktat till högstadiet, gymnasiet och vuxenutbildningen. Antalet användare/mottagare av materialet är svårt att uppskatta men under projektets sista år registrerade sig drygt 2 500 lärare som användare (och Kitimbwa Sabuni på ). Vad är en människa Vad är en människa är ett projekt som drivs av Svenska kommittén mot antisemitism (SKMA). Det är ett interaktivt, webbaserat utbildningsmaterial vars syfte är att öka kunskaperna om Förintelsen. Materialet, som samlas in via intervjuer, bygger på olika personers berättelser om hur det var att vara ung och jude i före, under och efter Förintelsen. Materialet är utvecklat i samarbete mellan SKMA, elever och lärare. Projektet startade och har ett hundratal skolor beställt licenser för att ta del av det. Projektet har finansierats av medel från bland annat EU/EACEA och Föreningen i . 8 Slaveriet då och – Rätten till arbete var ett samarbetsprojekt mellan Delegationen för mänskliga rättigheter, , Ecpat, Kvinna till kvinna, , och Forum för levande historia. För att finansiera det framtida arbetet har ytterligare EU-medel sökts. SKMA har även i samarbete med Forum för levande historia tagit fram ett elevaktivt undervisningsmaterial om antisemitism, fördomar och diskriminering. Materialet består av tre häften som beskriver antisemitism och judarnas historia , samtida antisemitism samt fördomar, intolerans, rasism och diskriminering. Det sista häftet belyser fördomar och diskriminering i vidare bemärkelse och omfattar avsnitt som beskriver antiziganism, islamofobi och diskriminering av samer. Till samtliga häften finns arbetsuppgifter om diskussionsövningar (). PraLin står för Praktiskt likabehandlingsarbete i skolan och är ett projekt som drivs av Diskrimineringsbyrån i . Projektet riktar sig till personal på grund- och gymnasieskolor med syfte att utveckla likabehandlingsarbetet, stärka elevers delaktighet och inflytande, utveckla verktyg för kartläggning av verksamheten samt involvera personalen på skolan i arbetet med likabehandlings- planen. Projektet utvecklades av DU i samverkan med ett antal skolor i och . –2012 har projektet haft stöd från Arvsfonden. När projektfinansieringen upphör räknar DU med att driva det vidare inom ramen för sin ordinarie verksamhet (DU 2012). Det kunde varit du Det sista projektet jag vill nämna har inte drivits av en frivilligorganisation. Det kunde varit du har tagits fram och drivits av och på en högstadieskola i . Initiativet togs då anställda på skolan upplevde att eleverna inte förstod vikten av att läsa om Förintelsen och att lära av det som hade hänt. Två musiklärare skrev ett musikdrama som sattes upp med elever i rollerna. Dramat syftade till att få ungdomar att förstå vikten av att lära av det som hänt. I handlingen varvas händelser i en våldsam verklighet i nutid med händelser under Förintelsen. Dramat har skrivits för och spelats av ungdomar. Publiken är i huvudsak högstadie- och gymnasieungdomar. För att bättre kunna tillgodo- göra sig musikalens budskap inleds föreställningen med en föreläsning och efter föreställningen ges tid för diskussion och reflektion. Projektet har under arbetets gång fått finansiellt stöd från bland andra UD, , och privata finansiärer. Förhoppningar finns om att kunna sprida föreställningen till flera skolor (2012). Det finns i gällande styrdokument – skollagen, läroplaner och kursplaner – ett starkt stöd för skolans arbete mot främlings- fientlighet och liknande former av intolerans. Skolan ska både ge undervisning om demokrati och mänskliga rättigheter och i vardagen fungera demokratiskt. Detta arbete sker inom ramen för arbetet med vad som kallas värdegrunden. Flera statliga myndigheter stödjer och utvärderar skolans arbete, främst och Skolinspektionen. Splittringen av ansvaret för arbetet mot diskriminering, trakasserier och kränkande behandling mellan två lagar, diskrimineringslagen och skollagen, och två myndigheter, och Skol- inspektionen, är problematisk. Det är angeläget att de samtal som pågår mellan berörda myndigheter leder till en lösning. Det har från regeringens och de centrala myndigheternas sida tagits en lång rad initiativ för att förstärka arbetet med värdegrunden och mot kränkningar. Men man har från centralt håll underskattat de insatser som krävs på lokal nivå för att få genomslag. Ett genomgående tema i alla utvärderingar av arbetet såväl med demokrati och värdegrunden som mot kränkningar är att det måste bedrivas långsiktigt och kontinuerligt. Isolerade punktinsatser som sätts in när något händer kan i värsta fall motverka sitt syfte. Huvudansvaret för att arbetet bedrivs långsiktigt och kontinuerligt, och för att det i skolan finns en sammanhållen syn på hur det ska bedrivas, är skolledningens. Det måste än tydligare understrykas i de rektorsutbildningar som ansvarar för. För det dagliga arbetet i klassrummen har lärarna huvud- ansvaret. Lärarrollen innebär många utmaningar och det är inte lätt för lärare att leva upp till de förväntningar som finns. Därför måste de få ökade möjligheter till kompetensutveckling och ett bättre metodstöd i arbetet, inte minst med värdegrund och mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Betydelsen av källkritik och normkritik kan inte nog understrykas. Skolor och lärare kan ibland söka stöd från frivillig- organisationer som är verksamma inom området mänskliga rättigheter, men organisationerna kan aldrig ersätta lärarna. Kompetensen måste finnas i skolan, hos dem som i sin dagliga gärning möter eleverna. Staten har på olika sätt framhållit betydelsen av att den unga generationen ska lära av Förintelsen och andra brott mot mänskligheten. Undervisning om dessa brott tycks påverka elevernas inställning: de som har fått mer undervisning om Förintelsen och mänskliga rättigheter uppvisar mindre främlings- fientliga och intoleranta attityder. För att kunna leva sig in exempelvis situationen kan det vara lämpligt att anlägga ett åskådarperspektiv. Det är lättare för nästan alla att identifiera sig med åskådaren än med förövare eller offer. Med det perspektivet är det också lättare att dra paralleller till nutid. Likabehandlingsplanerna kan vara ett viktigt verktyg i skolornas arbete mot kränkningar, men det är angeläget att eleverna engageras i arbetet att ta fram dem och att planerna används aktivt i skolans arbete. I skolan ligger ansvaret för att arbetet bedrivs långsiktigt och kontinuerligt, och för att det där finns en samman- hållen syn på hur arbetet ska bedrivas, hos rektor. I vissa situationer när mer extrema element uppträder i en skola kan det krävas särskilda insatser. Sådana är personalkrävande och kostsamma men framgångsrika interventioner sparar långsiktigt stora resurser för samhället. Skollagen (2010:800). Diskrimineringslagen (2008:567). Förordning (2006:1083) om barns och elevers deltagande i arbetet med planer mot diskriminering och kränkande behandling. Lag (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. (1962:700). Arneback, , 2012. Med kränkningen som måttstock – Om planerade bemötanden av främlingsfientliga uttryck i gymnasie- skolan. Studies in Education. , , 2010. En skola i frihet – med misstagens hjälp, i (red), Normkritisk pedagogik – Makt lärande och strategier för förändring. , ., 1998. Helt vanliga män – Reservbataljon 101 och den slutliga lösningen i . Brå () 2012. Att förebygga brott och problembeteenden i skolan. Presentation och analys av tre lokala projekt. Bruchfeld, , ., 2010. om detta må ni berätta Forum för levande historia. Rasistiskt och främlingsfientligt våld. Rapport från Arbetsgruppen med uppgift att motverka och förebygga rasistiskt och annat etniskt relaterat våld. DU (Diskrimineringsbyrån ) 2012. PraLin, PM, ej publ. , , 2011. Skolan och medborgarskapandet. Kunskaps- översikt, . , , 2012. FLH (Forum för levande historia), 2010. Den mångtydiga intoleransen – en studie av gymnasieungdomars attityder /2010. , , 2008. När skolan gör skillnad. , , , , , 2007. , , , 2012. New Connexion – En presentation av ett läromedel och ett arbetssätt som syftar till att verka för öppenhet och kulturell förståelse och mot rasism. Bilaga 4 till utredningen. , , , , & , , 2006. Överallt och ingenstans – Mångkulturella och antirasistiska frågor i svensk skola. Forskning i fokus nr 32, Myndigheten för skolutveckling. , , , , , , & Engzell , Per, 2012. Integration, etnisk mångfald och attityder bland högstadieelever. Resultat från enkätstudien ! Bilaga 6 till utredningen. Jämte, , 2012. Antirasistiskt arbete i den svenska gymnasieskolan. Bilaga 3 till utredningen. , , , 2008. Ingen blir nazist över – Om hur skolan kan möta intoleranta elever. Natur & Kultur. Myndigheten för skolutveckling, 2003. Olikas lika värde – om arbetet mot mobbning och kränkande behandling. , , , 2012. Vänd dem inte ryggen, Socioekonomisk analys av destruktiva subkulturer. Osbeck, , , , & , Inga, 2003. Kränkningar i skolan – Förekomst, former och sammanhang. Förnyat uppdrag för att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling. En nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Regeringens skrivelse 2000/01:59. Skolinspektionen, 2012a. Skolornas arbete med demokrati och värde- grund. Skolinspektionen, 2012b, Resultat från skolenkäten . SOU 2012:74 Skola mot främlingsfientlighet Skolinspektionen, 2010. Skolors arbete vid trakasserier och kränkande behandling. Skolinspektionen, 2009. Skolors arbete med plan mot kränkande behandling – Vilka brister skulle Skolinspektionen hitta i din skola?. Allmänna råd för arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. Läroplan, examensmål och gymnasiegemensamma ämnen för gymnasieskola. Utvärdering av metoder mot mobbning. Förskolans och skolans värdegrund – förhållnings- sätt, verktyg och metoder. Nolltolerans mot diskriminering och kränkande behandling – lagens krav och huvudmannens ansvar. Barn- och elevskyddslagen i praktiken. Förskolors, skolors och vuxenutbildningars tillämpning av lagen. Diskriminerad, trakasserad, kränkt? Flickor pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan, slutbetänkande från delegationen för jämställdhet i skolan. Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter, slutbetänkande från Delegationen för mänskliga rättigheter i . Rapporter från en mr-verkstad, delbetänkande från Delegationen för mänskliga rättigheter i . Acceptera!, betänkande från den Nationella samordningskommittén för Europaåret mot rasism. Bil., Har rasismen tagit slut nu? Nosa på nätet. , , 2011. Ungdom mot rasism, 2010. Rasismen i skolan – Elevers syn på rasism och likabehandlingsarbete i skolan. Welzer, , 2007. Gärningsmän – Hur helt vanliga människor blir massmördare. Wibaeus, , 2010. Att undervisa om det ofattbara – En ämnesdidaktiskt studie om kunskapsområdet Förintelsen i skolans historieundervisning. Zackari, , , 2002. – om samtal för demokrati i skolan. /main-filer/Hur-ar-leget/index.htm 7 Slutsatser och förslag Min uppgift är att lägga fram förslag om hur arbetet mot främ- lingsfientlighet och andra former av intolerans kan effektiviseras. Jag har i föregående kapitel diskuterat uppkomsten av främlings- fientlighet, attityder till främlingsfientlighet, hur främlingsfientliga budskap sprids och vilket arbete mot främlingsfientlighet som sker i samhället och särskilt i skolan. Det har blivit dags att sammanfatta analysen och att presentera förslag om hur arbetet skulle kunna effektiviseras. Efter formulerades den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Den antogs av det nybildade . Utifrån den har ett antal konventioner utarbetats som på olika sätt utvecklat och för- djupat grundtankarna i den allmänna förklaringen. De mänskliga rättigheterna formulerades mot bakgrund av erfa- renheterna från Nazityskland. Dessa visade att det var nödvändigt att ge enskilda människor ett skydd mot övergrepp även från de stater i vilka de var medborgare. Utvecklingen i Nazityskland gjorde det tydligt, men såväl historien som utveck- lingen efter 1948 visar att övergreppen inte var unika. Aldrig mer, sa man efter , men trots de goda föresatserna var judeutrotningen inte det sista folkmordet. Jag gick i skolan . Min världsbild präglades då mycket av de erfarenheter från som förmedlades av vuxenvärlden. symboliserade ondskan men en skugga föll också över hela det tyska folket, som trots allt hade stött honom. Vi som var unga då hade förmånen att växa upp i ett helt annat land, som älskade freden och inte förföljde människor på grund av ras. Med ökade kunskaper om svensk historia har jag tvingats revidera den bilden. Jag har insett att svenskar inte är annorlunda än tyskar. Även svenskar följer i hög grad sina aukto- riteter och dessa auktoriteter har inte alltid haft någon högre moral än andra staters. Övergrepp mot mänsklig värdighet har även den svenska staten i många fall gjort sig skyldig till. FN:s mänskliga rättigheter är en viktig utgångspunkt för arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. En central utgångspunkt är människors lika värde och förbudet mot diskriminering. Dessa principer kommer till uttryck redan i den allmänna förklaringen. I Artikel 1 framhålls att Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter och i Artikel 2 att Var och en är berättigad till de rättigheter och friheter som uttalas i denna förklaring utan åtskillnad av något slag, såsom på grund av ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan uppfattning, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller ställning i övrigt. Dessa grundläggande principer upprepas i flera av MR- konventionerna liksom i och den svenska regeringsformen. En viktig drivkraft för de mänskliga rättighetsprinciperna är med- vetenheten om att det bara finns en människoart, Homo sapiens, med ett gemensamt ursprung. Det är visserligen länge sedan de första interkontinentala resenärerna lämnade och startade sin vandring ut över resten av världen, men rötterna finns kvar. Författaren berättar i sin bok – som handlar just om mänsklighetens ursprung – om sitt första möte med en djup aprilnatt 1980. Han var där för att göra radioprogram om jordbruk. I i övertalar han viltvårdarna att köra ut honom i bushen och lämna honom på en termitstack under Södra korset för att han skulle kunna få de mörka timmarnas ljud i sin bandspelare. Det som alltid kommer att stanna i mig från denna natt i var den hisnande känslan av hemkomst. Jag vet inte varför jag fick denna helt paradoxala förnimmelse av trygghet. Eller rättare sagt så miss- tänkte jag redan då vad det kunde bero på. Gorongosa är en mosaik av savanner, skogar, ängar, vattendrag, slätter och bergformationer, sjudande av djur, fåglar och insekter. hördes deras snörvlingar, grymtningar, rop, rytanden, visslingar och prassel. Där kände jag i generna att vår art härstammar från , att vi är gjorda för ett liv med dess horisonter runt oss och den afrikanska stjärnhimlen så ofattbart nära. Den amerikansk-ghanesiske filosofen konstaterar i sin bok att om en vanlig babyflicka som föddes för 40 skulle kunna kidnappas av en tids- resenär, förflyttas till nutid och få växa upp i vanlig familj i skulle hon som andra barn vara redo för college . Hon skulle lära sig det engelska språket – och, vem vet, kanske också spanska eller kinesiska – förstå trigonometri, intressera sig för baseboll och popmusik, kanske pierca sin tunga och ha ett par tatueringar. Hon skulle kort sagt vara som alla andra, men natur- ligtvis helt annorlunda än sina bröder och systrar som blev kvar i forntiden (Appiah 2006:ix). Vad Appiah vill ha sagt är att människan är gjord av samma stoff nu som då. Avgörande för utvecklingen är den omgivande miljön. Samma sak gäller . Många barn adopteras från ett land och växer upp i ett helt annat, med ett annat språk och annan kultur.