sou · H0B333 · 2012-05-15 00:00:00 — Arbetet syftar också till att öka den enskildes delaktighet i utformandet och genomförandet av de insatser som ges genom effektiva och koordinerade insatser inom hela vård- och omsorgs- sektorn. möjliggör detta också nya, effektivare arbetssätt inom verksamheterna, arbetssätt som kan komma att innebära nya möjligheter också för organiseringen av verksamheten. Vård- och omsorgssystemet som kunskapssystem Begreppet kunskap och kunskapsstyrning är en viktig hörnsten för hela vård- och omsorgssystemet.2 Flertalet av myndigheterna arbe- tar med kunskap, kunskapsproduktion och kunskapsbearbetning i någon bemärkelse, och många har också en funktion gentemot huvudmännen kommuner och landsting i att ge ledning och stöd genom kunskapsförmedling. De myndigheter som har en direkt roll i kunskapsförmedling eller styrning inom vård- och omsorgs- systemet är , , , , och . Det finns även andra myndigheter som bidrar i kunskapsförmedlingen inom området, såsom Myndigheten för handikappolitisk samord- ning (Handisam), samt för arbetsliv och socialvetenskap (FAS).3 har en roll som kunskapsförmedlare i arbetet med uppföljning och efterkon- troll samt löpande observation av tandvårdsreformens genomfö- rande. Begreppet kunskapsstyrning ingår också i den nationella strategin för god vård.4 Kunskapsstyrningen i strategin för god vård syftar till att i ökad utsträckning åstadkomma en hälso- och sjuk- vård där de metoder används som gör störst nytta inom olika verk- samheter, s.k. evidensbaserad praktik. 2Se t.ex. prop. 2010/11:1, vol. 6 s. 28 f. utvärdering inom hälso- och sjukvård och socialtjänst Förslag till uppdrag och plattform Ds 2010:3 s. God vård – om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården. Se även Mot en effektivare kunskapsstyrning – kartläggning och analys av nationellt och regionalt stöd för en evidensbaserad praktik i hälso- och sjukvården. /Kommuner och Landsting 2009. Inom socialtjänstområdet har regeringens arbete inriktats på att stödja huvudmännen i att skapa bättre förutsättningar för en socialtjänst baserad på kunskap med utgångspunkt i den enskildes behov. Uppföljning och öppna jämförelser av resultat, kvalitet och effektivitet är en förutsättning för ett systematiskt förbättringsar- bete. För att kunskap från uppföljning, öppna jämförelser och forskning ska omvandlas till praktisk handling och en bättre soci- altjänst för den enskilde måste den spridas, tolkas och praktiseras i ett lokalt sammanhang. Mot denna bakgrund har regeringen och Kommuner och Landsting kommit överens om en platt- form för arbetet med att utveckla en evidensbaserad praktik i soci- altjänsten. Denna innebär bl.a. att regeringen initialt stödjer kom- munernas arbete för att skapa egna nätverk som ska främja utveck- ling av kvalitet och effektivitet i . En myndighetsstruktur i förändring Regeringens styrning inom vård- och omsorgssystemet sker i stora delar indirekt, eftersom kommuner och landsting är huvudmän för många uppgifter som riksdag och regering beslutar om. Regering- ens styrning handlar till stor del om att skapa förutsättningar för kommuner och landsting att erbjuda verksamheter av god kvalitet. Till sin hjälp har regeringen de statliga myndigheterna. har en central roll i vård- och omsorgssystemet, både i kraft av sin storlek och genom bredden på uppdraget. Många av de organisations- och strukturförändringar som skett inom vård- och omsorgssystemet har också på ett eller annat sätt fått konsekvenser för , dess roll och uppdrag. Någon samlad analys av ansvar och funktion i vård- och omsorgssystemet i relation till övriga myndigheter har emellertid inte genomförts. Regeringens tillsynsreform på det sociala området trädde i kraft . Reformen innebar att länsstyrelsernas tillsyns- och tillståndsverksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade fördes över till och samordnades med Socialstyrel- sens tillsyn av hälso- och sjukvården. Även tillsynen av verksam- heten vid fördes över till Socialstyrel- sen. Regeringen följer utvecklingsarbetet med den nya tillsynen noga. Även medborgaren är i behov av ökad kunskap , bl.a. som en följd av att valmöjligheterna ökat. I syfte att bl.a. öka patientens och medborgarnas/brukarnas kunskaper om hälso- och sjukvården och , bildades en ny myndighet , Myndigheten för vårdanalys. Myndighetens huvudsakliga uppgift är att följa upp, utvärdera och effektivitetsgranska hälso- och sjuk- vård och socialtjänst. En av målsättningarna med myndigheten är att stärka patienternas och medborgarnas ställning och inflytande över hälso- och sjukvården. Det innebär bl.a. att myndighetens arbete ska bedrivas ur ett konsument- och medborgarperspektiv. Behovet av en utredning Ökat fokus på hälsofrämjande och förebyggande insatser En närmare koppling mellan det folkhälsopolitiska arbetet och vård- och omsorgssystemet är nödvändig. Den demografiska utveck- lingen innebär att vård- och omsorgssystemet bör inriktas mer mot insatser som kan främja hälsa och förebygga framtida ohälsa, särskilt hos barn, ungdomar och äldre. Levnadsmönster och vanor som grundläggs i tidig ålder följer ofta med och påverkar resten av livet. Säkerställandet av en trygg uppväxt för barn och unga har därmed stor betydelse för att främja hälsa och förebygga ohälsa på . Genom insatser för att främja hälsa och förebygga sjukdom kan man skjuta upp funktionsnedsättning och beroende och därigenom öka välbefinnandet och livskvaliteten hos äldre, som kostnaderna för vård och omsorg kan minska. Även inom socialtjänstområdet är preventiva insatser av stor betydelse, och kommunerna har här ett särskilt uppdrag att exempelvis förebygga missbruk. Fokus för de senaste årens reformer inom statsförvaltningen har bl.a. legat på att klargöra statens roll och uppgifter, att sätta med- borgare och företag i centrum samt att förbättra styrningen genom tydligare rollfördelning och bättre dialog mellan regeringen och myndigheterna.5 Regeringens styrning av myndigheterna inom 5 Propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (2009/10:175 s. 25). vård- och omsorgssystemet är inget undantag. har bl.a. instruktionerna för flertalet av dessa myndigheter setts över, parallellt med att dialogen och kontakterna mellan departementet och myndigheterna har utökats. De reformer och initiativ till utvecklingsarbeten som genomförts har också syftat till att anpassa förvaltningen och verksamheterna för att bättre kunna möta kontinuerliga förändringar i omvärlden.6 Regeringens höjda ambitionsnivå i fråga om att leda och driva utveckling genom evidens, kunskapsutveckling, kvalitetsregister, utvärdering, överenskommelser och samordning syftar till att öka ändamålsenligheten, kvaliteten och effektiviteten i vård- och omsorgs- systemets del av statsförvaltningen. har dock förändr- ingarna skett stegvis och inom olika delar av specifika områden. Det har inte gjorts någon samlad analys av ansvarsfördelningen mellan myndigheterna, av deras respektive funktioner i systemet eller av vilken struktur som krävs för en effektiv förvaltning inom detta område. Detta innebär att den samlade nyttan av förändr- ingarna riskerar att förminskas av hinder på systemnivå. Med en genomgripande översyn och anpassning av myndigheternas upp- drag kan politiken få bättre genomslag. Även konstaterar att förändringarna av statsförvaltningen ofta skett inom ramen för olika mer eller mindre avgränsade områden. Kommittén efterlyser bredare, mer systema- tiska och omfattande analyser av myndigheterna och deras uppgif- ter, exempelvis genom att hela myndighetsstrukturen under ett departement belyses. Detta ger ett bättre underlag för en samlad prioritering av insatserna.7 Även tar upp regering- ens sektoriserade eller stuprörsmässiga styrning som ett problem, eftersom ett alltför ensidigt fokus på enskilda myndigheter utan koppling till hela processer eller större sammanhang minskar möj- ligheterna till effektiv samordning mellan myndigheter. Utred- ningen anför att risken med analyser som koncentreras till alltför avgränsade problem är att regeringen går miste om potentialen i att ta itu med problem som är gemensamma för flera myndigheter eller sektorer.8 Myndigheterna inom smittskyddsområdet (prop. 2009/10:123). 7Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning (SOU 2008:118, s. 145). 8Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning (SOU 2007:75), refererar även Statskontoret 2006:3, 2005:3. Behov av en tydligare ansvarsfördelning och en mer samordnad kunskapsstyrning Strategin för god vård är en av de åtgärder som vidtagits för att samordna den statliga kunskapsstyrningen inom hälso- och sjuk- vården. Rapporter visar dock att det fortfarande finns brister som kan orsaka merarbete för huvudmännen, när de ska praktisera väg- ledningar, riktlinjer, beslut, kunskapsstöd och liknande former av statlig styrning. pekar t.ex. på att samverkan mellan myndigheterna fortsatt kan utvecklas för att öka kunskapsstyr- ningen, men att det är osäkert hur långt man kan nå med befintliga uppdrag och strukturer. menar att myndigheternas roller bör förtydligas för att resurserna ska kunna användas mer effektivt i kunskapsstyrningen.9 Det finns ett behov av att se över den statliga ansvarsfördel- ningen och samordningen av kunskapsstyrningen när det gäller såväl hälso- och sjukvården, som smittskydd- och folkhälsoområdet. Myndigheterna bör utveckla formerna för sam- verkan när det gäller framtagning av kunskapsunderlag och rekommendationer, kommunikation och spridning av resultaten och systematisk uppföljning och utvärdering av effekterna av kun- skapsstyrningen.10 Även om regeringen och dess myndigheter har ett ansvar för att kunskapsunderlag och rekommendationer är till- gängliga för vården, vilar ansvaret för att följa rekommendationerna på landsting och kommuner. Gränsytorna mot kommuner och landsting Den kunsskapsstyrning som myndigheterna inom vård- och omsorgssystemet bedriver i form av exempelvis riktlinjearbete, ska praktiseras i de kommunala och landstingskommunala verksamhe- terna. Även om genomförandeansvaret vilar på huvudmännen, tar myndigheterna ibland initiativ till eller får i uppdrag av regeringen att driva aktiviteter och satsningar på regional och lokal nivå för att bidra till att genomförandet sker. På detta sätt blir rollfördelningen mellan staten och huvudmännen otydlig, som förutsätt- 9Socialstyrelsens förstudie till strategi om ökad kunskapsstyrning av hälso- och sjukvården (dnr S2010/4394/HS) s. 44. Se även Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft (SOU 2007:100). 10Budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, vol. ningarna för ansvarsutkrävande försvåras, exempelvis i fall där efterlevnaden av regelverk och riktlinjer brister. En utredare ska se över hur staten, genom sina myndigheter, ska verka för ett effektivt och långsiktigt hållbart vård- och omsorgssy- stem, med fokus på hälsofrämjande och förebyggande insatser i syfte att främja hälsa och minska ohälsa och framtida vårdbehov samt för att åstadkomma en jämlik vård och omsorg i hela landet. Utredaren ska i sitt arbete ge förslag på hur ansvarsfördelningen kan tydliggöras och effektiviteten ökas såväl för de enskilda myn- digheterna som för staten som helhet. I arbetet ska utredaren sär- skilt analysera och granska uppdrag, funktion och ändamålsenlighet i vård- och omsorgssystemet. En utgångspunkt för utredarens granskning och förslag är att myndighetens uppgif- ter ses över. Utredaren ska i sitt arbete ge förslag som bidrar till förtydligade och förbättrade samverkansytor mellan staten och huvudmännen i arbetet med riktlinjer och regelverk. Huvudmännen har ansvaret för att regelverk och riktlinjer efterlevs inom vård- och omsorgssy- stemet, men de statliga myndigheterna ska stödja huvudmännen i arbetet. Som ett led i detta bör utredaren klargöra ansvaret för att säkerställa efterlevnaden av regelverk och riktlinjer på området. Kommuner och Landsting, SKL, är en viktig aktör i detta sammanhang. En grundläggande utgångspunkt i uppdraget är att rådande ansvarsfördelning mellan staten och huvudmännen ska vara oförändrad. Utredaren ska föreslå hur regeringen med hjälp av befintliga styrinstrument kan öka flexibiliteten i resursfördelningen mellan myndigheterna inom vård- och omsorgssystemet. Myndigheternas resurser bör snabbare och enklare kunna omdisponeras för att bättre anpassas till snabba förändringar i omvärlden och nya poli- tiska prioriteringar. Utredaren ska överväga vilka personalaspekter som kan aktualiseras av förslagen. Utredaren ska i sitt arbete beakta erfarenheterna av den reform som genomförts gällande tillsynen inom . Utredaren ska i sitt arbete utgå från såväl ett system- som ett medborgarperspektiv. Utredaren bör också i sitt arbete beakta myndigheternas ändamålsenlighet utifrån huvudmännens perspek- tiv – landsting och kommuner – och gentemot utförarna av verk- samheterna, oavsett om verksamheten är privat eller offentligt driven. Centrala delar av socialförsäkringen är föremål för en omfattande genomlysning genom den parlamentariska utred- ningen Kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (dir. 2010:48). Utredarens översyn berör därmed endast den del av området som har direkt koppling till vård- och omsorgssystemet. Därmed berörs inte den del av Försäkringskas- sans verksamhet som täcker socialförsäkringsområdet, inte heller de familjepolitiska delarna av myndighetens verksamhet. Av samma skäl berörs inte heller och Inspektionen för socialförsäkringen av översynen. verksamhet bör belysas i översynen utifrån myndighetens arbete inom tandvårdsområdet och de berörings- punkter som finns med andra myndigheter inom vård- och omsorgssystemet i samband med detta. för arbetsliv och socialvetenskap kommer att ses över i sin roll som en av tre statliga forskningsfinansiärer i sam- band med den forsknings- och innovationspolitiska proposition som regeringen avser att överlämna till . Utredaren behöver därför inte beakta rådets roll i forskningsrelate- rade frågor i sitt arbete. 1.genom en kartläggning av ansvarsfördelning och funktioner ge en översiktlig bild av den rådande myndighetsstrukturen inom vård- och omsorgssystemet, 2.beskriva de eventuella oklarheter eller problem som finns i fråga om myndigheternas ansvarsfördelning och funktioner i vård- och omsorgssystemet, 3.sammanfatta de centrala organisationsförändringar som skett under den senaste mandatperioden inom området och skälen till att de genomfördes, 4.ge en bild av myndigheterna och kompetensförsörjningen vid dessa och av deras egna utvecklingsarbeten gällande kvalitet och effektivitet som ett led i utvecklingen av sektorns samlade effek- tivitet och möjligheter till flexibelt resursutnyttjande. 5.Vidare ska utredaren särskilt analysera och granska Social- styrelsens uppdrag, funktion och ändamålsenlighet i vård- och omsorgssystemet, 6.beskriva myndigheternas effektivitet och ändamålsenlighet utifrån målgruppernas perspektiv: kommuner, landsting, profes- sionella utförare och medborgare, 7.om det behövs lämna förslag som tydliggör ansvarsfördelningen mellan myndigheterna och undanröjer eventuella överlapp- ningar, 8.ge förslag på hur kunskapsstyrningen kan effektiviseras genom samordning, 9.föreslå förtydliganden i ansvaret för att säkerställa efterlevnaden av regelverk och riktlinjer inom vård- och omsorgssystemet, 10.ge förslag på hur myndighetsstrukturen inom vård- och omsorgs- systemet som helhet kan utvecklas för ökad tydlighet, effekti- vitet och ändamålsenlighet, 11.ge förslag på hur regeringens styrning av berörda myndigheter och verksamheter bör utformas samt 12.redogöra för hur förslagen praktiskt kan genomföras. Utredaren ska redovisa de ekonomiska, verksamhetsmässiga och personella konsekvenserna av sina förslag. I den mån förslagen får konsekvenser som påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män ska utredaren beakta och redogöra för dessa. I sitt arbete ska utredaren särskilt samråda med berörda myndig- heter och organisationer inom vård- och omsorgssystemet, och Utredaren ska i sitt arbete dra nytta av och visa på goda exempel när det gäller organisering, arbetsformer och myndighetsstrukturer inom motsvarande verksamhetsområden i andra länder. Utredaren ska samråda med den parlamentariska utredningen försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (dir 2010:48) samt utredningen av statlig regional förvaltning m.m. (dir. 2009:62, tilläggsdir. 2010:12, 2010:72). Utredaren bör även beakta aktuella analyser av Statskontoret som berör myndigheterna inom området. Kommuner och landsting ska involveras som en central aktör i arbetet. Utredaren ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer infor- merade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. Utredaren ska redovisa kartlägg- ningsdelen i uppdraget, vilka beskrivs i punkterna 1–4 ovan. Utredaren ska lämna en slutrapport till regeringen (Social- departementet) . Tilläggsdirektiv till Utredningen om översyn av de statliga verksamheterna inom vård- och omsorgssystemet (S 2011:01) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande gav chefen för en särskild utredare i uppdrag att se över hur staten genom sina myndigheter ska verka för ett effektivt och långsiktigt hållbart vård- och omsorgssystem, med fokus på hälsofrämjande och förebyggande insatser i syfte att främja hälsa och minska ohälsa och framtida vårdbehov samt för att åstad- komma en jämlik vård och omsorg i hela landet. Enligt utred- ningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Verksamheter och resurser 2012 Denna bilaga redovisar på ett översiktligt sätt myndighetsledning- arnas bedömningar av sina verksamhetsområden och sin resurs- användning. Verksamheterna är indelade i nedanstående kategorier: Avser olika typer av utåtriktade kunskapsstöd, riktlinjer etc. T.ex. kunskapssammanställningar, beslutsstöd och olika typer av vägled- ning och rådgivning i anslutning till dessa. Avser utformning, tolkning och tillämpning av olika typer av utåt- riktade regler. T.ex. föreskrifter, tillstånd, godkännanden, behörig- heter samt tillämpning och vidareutveckling av sådana. Avser inspektioner med för- och efterarbete, och även underlag och metodik som är direkt knutet till detta. Sammanställningar och analys av olika typer av data räknas också hit, när det har ett direkt syfte att utöva tillsyn. Information/kommunikation och databashantering Avser hantering av utåtriktad information och kommunikation. T.ex. i form av redaktionellt och tekniskt arbete med web-platser, tidningar, nyhetsbrev och liknande. Avser dessutom praktisk/tek- nisk hantering av utåtriktade databaser, register, system och lik- nande. (Insatser för att ta fram sakinnehåll beskrivs om möjligt istället under någon av de övriga fem huvudrubrikerna.) Avser utåtriktade uppföljningar, utvärderingar, översikter och lik- nande som inte passar under något av de ovan nämnda funktions- områdena. T.ex. kan det avse instruktionsenliga uppdrag, specifika regeringsuppdrag eller egna initiativ för att ta fram utåtriktade sammanställningar, rapporter och liknande. Avser större arbetsområden som är utåtriktat på samma sätt som de ovannämnda områdena, men ändå inte passar in under något av de ovanstående funktionsområdena. Avser allt inre arbete, som t.ex. internt utvecklingsarbete, intern kompetensutveckling, ledningsarbete, intern uppföljning, administ- rativt stöd och liknande. Bedömningarna är gjorda och avser . SOU 2012:33 Bilaga 3 Drygt 20 projekt med olika teman, t.ex. Alternativ telefoni, Bo bra på äldre dar, Digitala trygghetslarm, Teknik för äldre, Elevbaserat teknikstöd i gymnasieskolan och vuxenutbildningen, Service- och signalhundar, Hjälpmedel i fokus - för personer med psykisk funktionsnedsättning, Kartläggning av IT och andra teknikstöd och tjänster inom äldreomsorgen, Försöksverksamhet med personlig hjälpmedelsbudget, IT-support direkt, IT-frågan. Inom standardiseringen är HI med i 13 nat- ionella och 10 internationella tekniska kom- mittéer med under kommittéer och arbetsgrup- Upphandling av ledarhundar. Ca 5 beviljade utvecklingsstöd (ca 30 Ca 5 beviljade Norrbacka-Eugenia-projekt, totalt ca 500 tkr, ca 10 ansökningar Ca 1 000 besök i visningsmiljön räknat på Miljön öppnar igen . Ca 80 kurser/konferenser, totalt ca 3 000 50–100 skrifter och annat informationsmaterial Målgrupper: Vård och omsorg . I övrigt bl.a. företag, forskare samt flera olika typer av fack- och intresseorganisationer Bilaga 3 SOU 2012:33 Information/kommunikation och databashantering Generell webbplats med ca 500 000 besök/år Ca 100 000 produkter/tillbehör i databas Ca 2 000 sålda böcker/informationsmaterial Bibliotek med ca 2 000 externa lån TS-upplaga ca 2 000 ex + ca 1 500 gratisex Målgrupper: Vård och omsorg . I övrigt bl.a. företag, forskare samt flera olika typer av fack- och intresseorganisationer Administration, inkl. ekonomi, HR, IT, lokaler, *Det finns ett principbeslut på att överföra driften av HINFO till Nationell E-hälsa. SOU 2012:33 Bilaga 3 Ca 5 nya läkemedelsrekommendationer Ca 20 nya läkemedelsmonografier Ca 50 nya artiklar Några 10-tal övriga kartläggningar och rapporter Ca 500 nya produktresuméer Ca 500 nya uppgifter i läkemedelsfaktabas på Ca 10 uppdateringar av utbytbarhetslistor Ca 20 konferenser och 40 mindre stödinsatser (t.ex. föreläsningar), med sammanlagt cirka Ca 150 stödinsatser =1 dag till kommuner och Målgrupper: vård och omsorg > Bilaga 3 SOU 2012:33 Ca 13 000 läkemedelsgodkännanden (inkl. utökade godkännanden, parallellimport, receptfrihet, säkerhetsuppföljningar m.m.) Ca 300 kliniska prövningar Knappt 80 000 licenser Ca 300 godkännanden av exportintyg för Ca 1 500 övriga tillstånd (apotek, läke- medelstillverkning, partihandel etc.) Ca 3 500 narkotikatillstånd, narkotikacertifikat, Ca 70 indragningar baserade på kvalitetspro- Ca 20 nya föreskrifter Ca 5 EU-anpassningar som ej leder till före- Ca 5 handböcker till stöd för rättstillämpning Ca 250 kontakter med handledning/råd =1 dag Ca 70 fall av regulatorisk rådgivning Ca 5 000 korta kontakter för handledning/råd Ca 5 ärenden med EU-direktiv och förord- Målgrupper: Huvudsakligen industrin, vård och omsorg 25– SOU 2012:33 Bilaga 3 Ca 400 tillsynsinsatser (fältinspektioner och Ca 300 kosmetikaärenden (besöksinspektioner, övrig tillsyn och tillsynsvägledning) Laboratoriet: Ca 350 marknadskontroller av Ca 100 tillsynsinsatser på medicintekniska Hantering av drygt 5 000 rapporter om läke- medelsbiverkningar (varav drygt 500 från all- Ca 70 rapporter om biverkningar av kosmetika Ca 300 anmälningar om olaga ärenden Dessutom tas anmälningar om behov av tillsyn av enskilda verksamheter emot Målgrupper: Huvudsakligen industrin, vård och omsorg 25– Bilaga 3 SOU 2012:33 Information/kommunikation och databashantering Generell webbplats med bred målgrupp, ca 3 000 besök/dag Tidning till förskrivare, /år, upplaga ca 60 000 exemplar Nyhetsbrev till tillverkare och importörer inom kosmetika, /år 2 rapporter över tillsyn inom kosmetika Ca 130 000 telefonrådgivningsärenden läke- medelsupplysningen Ca 80 000 telefonrådgivningsärenden Gift- informationscentralen Ca 1 000 telefonsamtal om kosmetika Ca 3 000 skriftliga rådgivningar från Medicinsk information Sweweb, biverkningsinformation, ca 30 abonnenter och ca 40 inloggningar/vecka Ca 5 000 rapporter till biverkningsdatabasen (sjukvården) Ca 600 rapporter till biverkningsdatabasen (konsumenter) Ca 25 000 substanser i nationellt produkt- register för läkemedel Ca 90 produkter i EV, europeisk databas för signaldetektion Ca 30 000 ärenden i , databas för koordinering av ärenden mellan läkemedelsmyndigheterna i Målgrupper: vård och omsorg > . Därutöver allmänheten/kon- sumenter och industrin. Översikt, uppföljning, utvärdering etc. som inte hör till något av ovanstående arbetsområden 1 årsrapport för registrerade biverkningar; sjuk- Målgrupp: Vård- och omsorgssektorn. SOU 2012:33 Bilaga 3