sou · H0B328 · 2012-04-19 00:00:00 — Arbeten som betecknas som högt anspända och förknippade med negativ stress var särskilt förknippade med förtidspension. Arbeten som betecknas som aktiva, och inte är förknippade med negativ stress och bristande kontroll, var signifikant mindre för- knippade med förtidspension. Dock betydligt vanligare hos kvinnor än män. Framför allt var det hög andel av kvinnor i sektor som hade höga andelar förtidspension. Lägsta andelen fanns bland högre tjänstemän och den största bland ej facklärda arbetare. Påfallande stor andel har förtidspension bland kvinnliga tjänstemän på mellannivå. hade den fysiska arbetsmiljön varit relativt stabil, medan psykisk och social arbetsmiljö hade försämrats till viss del, liksom en viss ökning av ohälsa i form av både ont i kroppen och olust inför att gå till arbetet och sömn- svårigheter. Det konstaterades att visserligen hängde en väsentlig Arbetsförhållanden och tidigt utträde del av sjukfrånvaron samman med arbetsmiljöförhållanden, men att det oklart i vilken utsträckning. Andra förhållanden i arbetssitua- tionen liksom i livssituationen i stort behövde beaktas för att kunna svara på den frågan. 11.8.7Relativa risker för sjukskrivning i olika yrken Långtidssjukskrivning föregår och leder i allmänhet till förtids- pension, dvs. till ett permanent utträde från arbetslivet. Analyser av sambandet mellan yrke och sjukskrivning kan således ge värdefull kompletterande information om var det kan finnas arbetsmiljö- problem. Försäkring publicerar statistik över sjukpenning, för- tidspension och yrke. I tabell 11.4 visas att bland industriarbetare, yrkesförare och städare är den relativa risken hög för långtids- sjukskrivning och förtidspension bland kvinnor. För män är år riskerna höga bland industriarbete, anställda inom städ och måleri, lackering och skorstensfejararbeten. Arbetsförhållanden och tidigt utträde Tabellerna visar också att risken är högre i vissa yrken men att andra yrken står för större antal. Bland kvinnors sjukfall utgör de som arbetar inom vård- och omsorg 7 500 personer. Bland männens sjukfall utgör metall- och övrigt industriarbete 3 600 personer. Kvinnors sjukfall är på totalen fler än männens. har visat att anställda inom offentlig sektor, främst inom kommunala verksamheter som vård, skola och omsorg var kraftigt överrepresenterade vid långtidssjukskrivning (längre än ) år 2006.22 analys 2010 baserat på sjukskrivningar 2008 visade att det på gruppnivå finns stora skillnader i sjukfrånvaro mellan olika yrkesgrupper och yrken.23 Antal ersatta sjuk- skrivningsdagar per anställd 2008 för samtliga yrken i undersök- ningen var för kvinnor och för män . 22 Lidwall U., Långtidssjukskrivna – demografi, arbete, yrke, diagnos, sjukpenningrätt och återgång i arbete 2003, 2005 och 2006, redovisar 2007:6. 23 Sjukskrivning i olika yrken, , Socialförsäkringsrapport 2010:17. Arbetsförhållanden och tidigt utträde med flest antal dagar () var för kvinnor yrkesgruppen övriga servicearbetare. Därefter kom fordonsförare (), konsthantverkare (), maskinoperatörer, kemisk-teknisk industri (), präster (), städare m.fl. (), maskinoperatörer, trävaruindustri (), gjutare, svetsare, plåtslagare m.fl (), övriga maskinoperatörer och montörer (), processoperatörer, kemisk basindustri (14). Samman- lagt var i dessa uppräknade yrkesgrupper 2008 närmare 95 000 personer anställda. Yrkesgruppen med flest anställda kvinnor 2008 var vård- och omsorgspersonal med närmare 439 000 personer. Antal ersatta sjukskrivningsdagar bland vård- och omsorgspersonal var 2008, det vill säga jämförelsevis ett ganska stort antal dagar. Yrkesgrupper med flest antal () för män var precis som för kvinnor övriga servicearbetare. Därefter kom däckspersonal (), städare m.fl. (), fordonsförare (), ren- hållnings- och återvinningsarbetare (), tidningsdistributörer, vaktmästare m.fl. (), speciallärare (), maskinopera- törer, textil- skinn och läderindustri (), behandlingsassistenter, fritidsledare m.fl. (), målare, lackerare, skorstensfejare m.fl. (). Sammanlagt var i dessa uppräknade yrkesgrupper 2008 drygt 192 000 anställda. Yrkesgrupper med flest anställa män 2008 var Säljare, inköpare, mäklare m.fl. med drygt 115 000 personer. Antal ersatta sjukskrivningsdagar i den yrkesgruppen var 2008, det vill säga jämförelsevis ett mycket litet antal dagar. Byggnads- och anläggningsarbetare var drygt 99 000 anställda och hade 8 ersatta sjukskrivningsdagar per anställd 2008. Rapporten beskriver flera tänkbara orsaker till skillnader mellan grupperna. Skillnader i arbetsmiljörelaterade exponeringar, möjlig- het att anpassa arbetet vid sjukdom, livsstilsfaktorer, hälsoselek- tion, utbildning eller socioekonomisk status. Rapporten innehåller dock inte någon analys av någon av dessa faktorer. En annan faktor som kan betydelse är ålderssammansättningen bland de anställda i en yrkesgrupp. Arbetsförhållanden och tidigt utträde 11.8.8Vad förklarar långtidssjukskrivning och förtids- pensionering I några studier har man försökt att bedöma vilka faktorer som förklarar långtidssjukskrivning och förtidspensio- nering, och särskilt de stora förändringarna som inträffat. I en ny rapport har man försökt analysera skillnader i sjuk- frånvaro (sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning)mellan män och kvinnor och varför skillnaden har ökat sedan början av 1980-talet.24 Analysen visade att kvinnors relativt sett ökande sjuk- frånvaro inte kan förklaras med ökade könsskillnader i självskattad hälsa eller i förändrad arbetsmiljö på den könssegregerade arbets- marknaden. Däremot visade sig förekomst av barn vara starkt förknippad med högre sjukfrånvaro för kvinnor men inte för män. Forskarna bedömde att det ökade arbetsutbudet bland kvinnor , i kombination med föräldraskap, är den huvudsakliga orsaken till ökande skillnader mellan mäns och kvinnors sjukfrånvaro. Förklaringar kan således sökas i bristande jämställdhet. Analysen visade också att andelen personer med sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning ökat bland dem som uppger att de har medelgod eller god hälsa men inte bland dem som uppger att de har dålig hälsa. Skillnaden mellan könen verkar också ha ökat bland dem med medelgod och framför allt god hälsa både när det gäller sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning men inte bland dem med dålig hälsa. Särskilt är detta markant hos gruppen med sjuk- och aktivitetsersättning och som uppger god hälsa. Detta indikerar att kvinnors ökade sjukfrånvaro inte beror på att en större andel kvinnor uppger dålig hälsa utan snarare att fler kvinnor som uppger medelgod och god hälsa blir beviljade sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning. Analysen visade dessutom att för den undersökta perioden (2002 och 2003) kunde en tredjedel av könsskillnaden i förekomst av förtidspension tillskrivas att fler kvinnor är kommunanställda. Detta skulle kunna indikera att kommunalanställda har skadlig arbetsmiljö. Det kunde dock i studien inte uteslutas att selektion kunde vara en förklaring, subjektivt uppfattad dålig hälsa är överre- presenterad hos anställda i sektor. 24 Angelov, , och , Kvinnors och mäns sjukfrånvaro. IFAU, Rapport 2011:2, 2011. Arbetsförhållanden och tidigt utträde Flera studier som undersökt förklaringsfaktorer bakom förtids- pension har pekat på betydelsen av livsstilsfaktorer. Resultaten i en finsk studie (Leinonen, och 2012) pekar mot att åtgärder för att förebygga och undvika förtidspension borde rikta in sig på livsstilsfaktorer och utbildning. En delrapport i ett projekt på om kvinnors och mäns sjukfrån- varo har också visat att ökad tobaksanvändning, ökad alkohol- konsumtion och en ökad för kvinnor är förknippat med viss ökad risk för framtida förtidspension i muskuloskeletala diagnoser.25 11.9Relativa risker för förtidspensionering26 Stora förändringar har inträffat i arbetslivet och arbetsmiljön sedan undersökte i vilka yrken riskerna var störst att förtidspensioneras. Utredningen har därför låtit genomföra en uppdaterad analys av relativa risker för förtidspensionering som gjordes av och . Uppdateringen gäller bland annat nybeviljande av förtidspension åren 2006–2007.27 går knappt hälften av männen och av kvinnorna direkt från arbete till ålderspension. Detta innebär att hälften av männen och av kvinnorna numera lämnar arbetslivet på andra vägar. Den största gruppen som tar en alternativ väg ut ur arbetskraften är den som får sjukersättning. av kvinnorna och av männen lämnar arbetslivet med sjukersättning som huvudsaklig inkomstkälla. Av dessa har en hel sjukersättning. Nästan hälften av alla kvinnor som arbetar i åldern 50–arbetar inom 10 yrken. Den största gruppen är vård- och omsorgs- personal, här arbetar en fjärdedel av kvinnorna i åldern 50–. Andelen minskar något för de äldre. av kvinnor i åldern 60–som arbetar gör det inom vården och omsorgen. Andra stora yrken bland kvinnorna är förskollärare och grundskollärare, kontorspersonal, bokförings- och redovis- 25Betydelsen av arv och miljö för sjukskrivning och sjukersättning bland kvinnor och män i en kohort av svenska tvillingar. , , , Ropponen, , , KI, 2011. 26Avsnittet bygger på en kommande underlagsrapport av . Tolkningarna är utredningens. Arbetsförhållanden och tidigt utträde ningsassistenter, sekreterare, men även en stor andel städerskor och köks- och restaurangbiträden. Männen är inte lika koncentrerade till ett fåtal yrken på samma sätt som kvinnorna. I de tio mest vanliga yrkena arbetar cirka en femtedel av männen som är 50 till . Flest arbetar som last- bilschaufförer, företagssäljare och fastighetsskötare. Bland dem arbetar även många som administratörer inom offentlig förvaltning. Hur ser det då ut yrkesvis för nybeviljade sjukersättningar? För att undersöka detta har data från SCB:s yrkesregister matchats med data från över alla nybeviljade sjukersättningar . I datamaterialet saknas uppgifter om ersättningsgrad, därför omfattar analysen alla som får någon form av sjukersättning. Ungefär 75–av männen i åldern 55–som har sjukersättning har hel sjukersättning.28 För kvinnorna varierar ersättningsgraden med åldern. Bland kvinnorna som är 55– 59-åringarna och har sjukersättning har 2/3 hel sjukersättning. För dem som är har hel sjukersättning. Andel nybeviljade sjukersättningar i olika yrken I tabell 11.6 listas de 20 yrken med störst andel som fått sjuker- sättning beviljad 2006 och 2007 för män respektive kvinnor. beviljades i genomsnitt av kvinnorna och av männen i åldern sjukersättning. Resultaten visar att, i likhet med tidigare studier, störst andel kvinnor som beviljas sjukersättning arbetar inom mansdominerade yrken som exempelvis lackerare, slaktare och styckare. Kvinnor som arbetar som maskinoperatörer inom industrin eller hand- paketerare eller annan fabriksarbetare utan krav på yrkesutbildning lämnar också arbetslivet i stor utsträckning genom sjukersättning. I gruppen övrig servicepersonal ingår de servicearbetare som utför yrken som är en kombination av någon av följande yrken; städare, kök- och restaurangbiträden, tidningsdistributörer, vaktmästare, torg- och marknadsförsäljare eller renhållnings- och återvinnings- arbetare alternativt ett serviceyrke utan krav på särskild yrkes- utbildning som inte har kategoriserats att tillhöra någon av ovan- stående yrken. 28 och , 2010. Arbetsförhållanden och tidigt utträde De kvinnodominerade yrken där störst andel beviljas sjuk- ersättning är kioskpersonal, sömmerskor, kafépersonal och hotell- och kontorsstäderskor. Av de största kvinnoyrkena, dvs. de yrken som flest antal kvinnor i åldrarna arbetar i, som listades i tabell 11.3 är det endast hotell- och restaurangbiträden som åter- finns bland de 20 yrken med störst andel som beviljas sjuk- ersättning. Yrken med störst andel som beviljas sjukersättning sammanfal- ler bara delvis för män och kvinnor. Yrken som både en stor andel män och kvinnor som får sjukersättning återfinns inom är som lackerare, kafépersonal, övriga servicearbeten utan krav på yrkesut- bildning (kombination av t.ex. städning, köks- och restaurangbiträ- den, m.m.), hotell och kontorsstädare, maskinoperatörer om väv- ning och stickning och handpaketerare och andra fabriksarbetare utan krav på yrkesutbildning. En stor andel män som beviljas sjuk- ersättning har även arbetat i traditionellt mansdominerade hårt fysiska arbeten som slaktare, lackerare, stenhuggare, brunnsbor- rare, glashyttearbetare, stålkonstruktionsmontörer och grovplåtsla- gare, medhjälpare inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske samt som svetsare, gravörer och i arbete med tryckmedier. Precis som kvinnorna beviljas en stor andel av manliga maskinoperatörerna sjukersättning, men dessa återfinns till stor del inom andra industrier än kvinnorna. Arbetsförhållanden och tidigt utträde Källa: och data från . Arbetsförhållanden och tidigt utträde Relativa risker för sjukersättning i olika yrken Tidigare studier har visat att andelen som beviljas sjukersättning varierar med bl.a. ålder, kön, bostadsort, födelseort och vilken sektor man arbetar i. I tabell 11.6 har ingen av dessa faktorer tagits hänsyn till utan här visas endast vilka yrken som har störst andel utövare som beviljas sjukersättning. I samma tabell redovisas resultaten av s.k. probitskattningar som visar den relativa risken att förtidspensioneras i olika yrken i gruppen 50–, när man försöker statistiskt att kontrollera för skillnader i sammansättning m.m. inom olika yrken. Sannolikheten för att beviljas sjukersättning ökar med åldern och ökningen är lika stor för män och kvinnor. Äldre som in- vandrat till har en högre sannolikhet att beviljas sjuker- sättning än de som är födda i med undantag för dem födda i och samt för männen som är födda i f.d. , som har lika stor sannolikhet som infödda att få sjukersättning. Det finns även länsskillnader, vilket bekräftar resultaten från tidigare studier. Störst är risken att förtidspensioneras för kvinnor i och för män och kvinnor i . Tidigare studier har visat att sannolikheten för att beviljas sjuk- ersättning är högre för personer som arbetar i den kommunala sektorn29. Så är även fallet i detta datamaterial om man inte kon- trollerar för skillnader i könssammansättning. Efter en kontroll för kön så är emellertid risken för att få sjukersättning större i privat sektor, följt av sektor. Risken är högst för både män och kvinnor i privat sektor, följt av sektor, landstings- sektorn och statlig sektor. Efter att statistiskt tagit hänsyn till yrke har inte längre männen som är födda i 15-länderna, eller högre sannolikhet än de som är födda i att få sjukersättning. Det pekar på att många från dessa länder arbetar i yrken som har en stor andel som får sjukersättning. Även skillnaden mellan länen minskar markant, särskilt för männen, när hänsyn tas till yrke. Detta indi- kerar att yrken där många får sjukersättning är koncentrerade till vissa län. De yrken där kvinnorna har störst sannolikhet att beviljas sjuk- ersättning när vi har kontrollerat för ålder, födelseland, bostadslän och sektor sammanfaller delvis med de yrken som har högst andel 29 Se t.ex. IFAU rapport 2011:2. Arbetsförhållanden och tidigt utträde nybeviljade sjukersättningar, som exempelvis maskinoperatörs arbeten inom olika yrken. Det finns även andra yrken som har stora andelar kvinnor som beviljas sjukersättning, som traditionellt mansdominerade tunga yrken (takmontörer, betongarbetare, drift- maskinister och tunnplåtslagare). De stora kvinnodominerade tyngre yrkena som t.ex. vårdbiträde, undersköterskor och barn- sköterskor inte finns representerade bland de yrken med högst relativ risk att beviljas sjukersättning Högst relativ risk bland män återfinns bland yrken som kännetecknas av manuellt arbete så som exempelvis hembiträde, korgmakare och borstbindare. Andra yrken med hög sannolikhet för sjukersättning är tunga mansdominerade arbeten som slaktare och murare blandat med kvinnodominerade yrken som hotell- och kontorsstädare och röntgensjuksköterskor. Även serviceyrken utan krav på yrkesutbildning som köks- och restaurangbiträden och övriga serviceyrken har många utövare som får sjukersättning. Flest kvinnor i åldersgruppen arbetar som under- sköterskor, sjukvårdsbiträden, vårdbiträden, förskollärare och personliga assistenter. Dessa är yrken som ofta betraktas som tunga yrken med risk för arbetssjukdomar som förslitningsskador. Analysen visar att det dock inte är inom dessa yrken som störst andel kvinnor som får sjukersättning arbetar. Kvinnorna inom mansdominerade yrken som lackerare, slaktare och styckare, slipare och valsverksoperatörer har de högsta an- delarna kvinnor som beviljas sjukersättning. Kvinnor som arbetar som maskinoperatörer inom industrin eller som handpaketerare eller andra fabriksarbetare utan krav på yrkesutbildning lämnar också arbetslivet i stor utsträckning genom sjukersättning. De kvinnodominerade yrken där en stor andel arbetar som beviljas sjukersättning är kioskpersonal, sömmerskor, kafépersonal och hotell- och kontorsstäderskor. Av de största kvinnoyrkena, dvs. de yrken som flest antal kvinnor i åldrarna arbetar i, är det endast hotell- och restaurangbiträden som återfinns bland de 20 yrken med störst andel som beviljas sjukersättning. Yrkeskoden utgör en sannolikt komplicerande faktor i analysen. De två största yrkeskategorierna för kvinnor, benämnda 5132 (undersköterskor, vårdbräden etc.) och 5133 (vårdbiträden, per- sonliga assistenter etc.) i SCB:s yrkeskod SSYK, omfattar samman- lagt drygt 78 000 personer i undersökningen. Det kan vara så att yrkeskoden är alltför ospecifik och döljer skillnader i risk mellan Arbetsförhållanden och tidigt utträde olika grupper inom dessa två yrkeskategorier som omfattar en lång rad varierande yrken. Analysen tillför mycket viktig kunskap. Det finns dock en rad faktorer som det inte har kontrollerats för i analysen, på grund av att material för att göra så inte funnits tillgängligt inom den utsatta arbetstiden. Till exempel kan självskattad hälsa, förekomst av deltidsarbete, livsstilsfaktorer etc. påverka resultatet. I analysen av samband mellan yrke och förtidspension måste hänsyn också tas till hur länge en person haft ett yrke. Det kan tänkas att nedsättningen av arbetsförmåga som leder till förtidspension kan härledas från ett yrke som personer hade tidigare. Det blir i så fall fel yrke som i statistiken ser ut att vara en bidragande orsak till förtidspensionen. Utredningen avser att i det fortsatta arbetet fördjupa analysen. 11.9.1Utträde via förtidspension reform Som nämnts tidigare var nivån på nybeviljade förtidspension i form av sjuk- och aktivitetsersättning mycket hög . började antalet nybeviljningar av förtidspension minska. reformerades regelverket för förtidspension och reglerna för beviljning skärptes. Nybeviljade förtidspensioner ligger nu på historiskt låga nivåer. Till följd av att färre beviljats förtidspension och särskilt efter 2008 kommer det alltså inte att vara dramatiskt många färre som lämnar arbetsmarknaden via förtidspension . finns det många människor med långa sjukskrivnings- perioder som efter genomgången arbetslivsintroduktion på återgår till sjukpenning. Man kan spekulera i om dessa kommer att beviljas förtidspension eller om de kommer att fortsätta uppbära sjukpenning. De kommer antagligen inte i någon större omfattning återvända till arbetsmarknaden. Minskningen av nybeviljningen av förtidspension är antagligen en effekt av regeländringar snarare än att arbetslivet blivit mer välkomnande för äldre arbetskraft eller att äldre arbetskraft bättre klarar arbetslivets krav. Hur kommer den reformerade för- tidspensionen att påverka det förtida utträdet från arbets- marknaden? En del personer, som får avslag på sjukersättning återgår till förvärvsarbete, de kommer eventuellt behöva byta yrke ifall arbetsoförmågan innebär att de inte kan utföra sina gamla Arbetsförhållanden och tidigt utträde Men en del personer kommer att lämna arbets- marknaden via alternativa vägar. De olika transfereringssystemen är kommunicerande kärl, minskningen i en socialförsäkring kan leda till ökning i en annan. Andra människor helt enkelt vare sig får andra ersättningar beviljade eller återgår till sysselsättning utan helt enkelt försvinner från den statistiska radarn och försörjer sig genom anhöriga eller på den svarta arbetsmarknaden. Om möjligheten till förtidspension inte längre står till buds skulle det även kunna leda till att fler tar ut sin tjänstepension, i den mån de tidigare intjänat sådan. Det kan också leda till att fler tar ut ålderspension tidigare, från 61 som är tidigaste möjligheten att göra så, med lägre pension som följd. Ytterligare en möjlighet är att perioden av sjukpenning blir lång, avbruten av vändor i arbetsliv- introduktionen hos Arbetsförmedlingen och subventionerade arbeten. En ökning av försörjningsstödet och av arbetslöshets- ersättning är också tänkbara. 11.10 Arbetsmiljön och de äldres hälsa Ytterligare kunskaper om arbetets betydelse för utträdet från arbetslivet kan erhållas från studier av ojämlikheter i hälsa. Trots att livsvillkoren i det svenska samhället totalt sett kraftigt för- bättrats finns betydande olikheter mellan olika grupper i samhället. Det finns indikationer på att de sociala ojäm- likheterna i hälsa och dödlighet inte minskar eller t.o.m. ökar. Relationen mellan socioekonomisk position i samhället och hälsa är väl etablerad enligt forskningen men vilka konkreta mekanismer som påverkar skillnaderna i hälsa är inte klarlagt. Olika faktorers förklaringsvärde har undersökts, till exempel barndomsför- hållanden, hälsorelaterad beteende och livsstilsfaktorer, materiella och miljömässiga faktorer, psykosociala faktorer, hälsomässig selektion (att en persons hälsotillstånd avgör den socioekonomiska positionen) och utbildningsnivå. De olika arbetsmiljöförhållanden människor varit exponerade för har sannolikt förklaringsvärde för skillnader i hälsostatus hos olika socioekonomiska grupper av äldre. Longitudinella studier av äldres levnadsvillkor har tidigare visat att före detta tjänstemän genomgående hade bättre hälsa än de före detta arbetarna.30 En annan liknande undersökning har visat på det 30 Se bl.a. et al., 2008; , 2000; , 1994; et al., 1996. Arbetsförhållanden och tidigt utträde tydliga sambandet mellan socioekonomisk position och ohälsa hos den äldre befolkningen, som beror på arbetsmiljöförhållanden de haft under de arbetsföra åren.31 Andelen som uppgav att de utsatts för en skadlig fysisk arbetsmiljö minskade dock över den under- sökta tiden. Andelen som uppgav att de utsatts för skadlig psykisk arbetsmiljö var större och ökade över den undersökta tiden. Analysen visade att den fysiska miljön i arbetslivet inverkade på sambandet mellan både utbildning och social klass (baserat på yrke) och utfallen fysisk funktionsnedsättning och smärta i rörelseorgan. De psykiska förhållandena i arbetslivet förklarade genomgående mycket litet eller inget alls av sambanden mellan socioekonomisk position och hälsa hos de äldre på det sätt att lägre socioekonomisk position skulle ge mer ohälsa. Ett omvänt samband däremot fanns, de med högre socioekonomisk position hade upplevt sämre psykisk arbetsmiljö. 11.10.1 Anpassas arbetsmiljön/arbetslivet till äldres behov? Det är självklart att arbetsförhållandena anpassas till olika gruppers speciella förutsättningar, exempelvis till anställda med små barn eller arbetstagare med någon funktionsnedsättning. Trots att äldre kan ha behov av anpassade arbetsförhållande och trots att andelen äldre ökar i arbetskraften är det relativt ovanligt med särskilda insatser för äldre i arbetslivet. har dock tagit fram en särskild handledning om att anpassa arbetsmiljön till äldre arbetstagares särskilda för- utsättningar i fysiskt och psykiskt avseende.32 Handledningen går igenom ålderns betydelse i arbetslivet utifrån publicerad, veten- skaplig forskning av fysiologiska och psykologiska aspekter.