sou · H0B374 · 2012-11-09 00:00:00 — De olika grupperna med utländsk bakgrund är därtill in- och utgrupper i förhållande till varandra. Irakier och kan vara främlingar för varandra i ett där bägge av svenskarna uppfattas som främlingar. Det finns, som jag har redovisat, ofta en stark benägenhet att blunda för de olikheter som finns i utgrupper. För att förstå den heterogenitet som finns i alla etniska kategorier är det enklast att börja med den egna gruppen, i detta fall svenskarna. Jag ska därför i grova drag ge en bild av och svenskheten. Med den bilden i bagaget tror jag det är enklare att förstå att också andra grupper är heterogena. 2.7.1Sverige, svenskarna och svenskheten Den omständighet som definitionsmässigt förenar kategorin svenskar är alltså att det egna födelselandet, och ibland också föräldrarnas födelseland, är . För den allmänna upp- fattningen om vi-et är detta tekniska kriterium kanske ändå av underordnad betydelse. Vilka andra kriterier förenar individerna i Finns det sådana? Frågan är inte alldeles enkel att besvara. Ofta beskrivs och svenskarna, såsom vi förstår avgränsningarna, som ett homogent land och folk med gamla historiska anor. Men denna bild formades i hög grad först på 1800- talet, som ett led i den nationella rörelse som då (i som i många andra länder) drog fram i kölvattnet av framförallt den politiska nationalism (et al 1993:43). Bilden av homogenitet i – och de övriga nordiska länderna – framträder med hjälp av en viktig ingrediens i nationsbygget – förmågan till selektiv glömska (Ibid. 32). påminner om några drag i den svenska historiska utvecklingen: Den som talar om en gången tids nationella homogenitet bortser från det faktum att det svenska riket (under , ) innefattade . Det rör sig om tre fjärdedelar av den tid som vi kan tala om en svensk statsbildning. innefattade staten också baltiska och tyska provinser. (1611–1718) var faktiskt en majoritet av befolkningen inom det svenska rikets gränser inte svensktalande. [] , och erövrades från och inlemmades i den svenska statsbildningen först , med , och , vilka som bekant tidigare var norska land- skap. Etnologiprofessorerna har i Försvenskningen av skildrat de stora ansträngningar som gjordes och första för att skapa en nationell sammanhållning i ett ofta splittrat (et al ). mellan 1900-talets världskrig formades visionen om Folkhemmet, baserad på en före- ställning om kollektiva framsteg: en enda nation som beslutsamt tågade in i en gemensam framtid. På denna resa måste gammalt bagage, föråldrade vanor, traditioner och lojaliteter kastas i diket eller lämnas in i museernas effektförvaringar (et al 1993:54). Det nya behövde andra historier och andra hjältar än dem som punschpatriotismen hade skapat. Det blev viktigt att för- vandla historieskrivningen till en berättelse om den moderna demokratins seger (Ibid. 55). Förutsättningarna för en gemensam nationell hållning skapades successivt av massmediernas framväxt, dagstidningar och först radion och sedan televisionen (Ibid. 130). Ett av massmediernas viktiga bidrag var att homogenisera det svenska språket. Att tala och läsa svenska blev en viktig del i den nationella inskolningen (Ibid. 102). Det svenska språket är också en viktig förenande faktor för svenskarna. Svenskan råkar dessutom vara ett litet språk som i princip bara talas i . kan vi konstatera att det talas på olika sätt i olika delar av landet. Vi kan ganska enkelt avgöra om en person har sin bakgrund i , eller . Svenska talas dessutom av en minoritet i och deras svenska klingar på ett alldeles särskilt sätt. För dem som invandrat till i någorlunda vuxen ålder är språket ofta en markör av deras status. Men för dem som kommit till eller som är födda här blir svenska ofta deras förstaspråk och de talar utan brytning. Ändå betraktas de alltså inte självklart som svenskar. Språket är som jag har redovisat ovan en aspekt på kultur. Sociala koder och annat som också är en del därav hjälper gruppens medlemmar att organisera och rutinisera vardagslivet (Stier 2003:66). Kulturen tas ofta för given i vardagslivet. Vi blir ofta medvetna om den bara i mötet med andra kulturer eller om den upplevs som hotad (Hogg & 2010:322). Litet unikt svenskt i svensk kultur En närmare granskning av sådana faktorer som ingår i kulturen visar att det finns ganska litet som är unikt svenskt. Svensk kultur är, som all annan kultur, i högsta grad ett resultat av impulser utifrån. konstaterar att kulturer är: produkter av korsbefruktningar, ett utbyte som utgör själva förut- sättningen för utvecklingen av mänskliga kunskaper och tankesystem. Kulturella impulser känner inga nationella gränser och kulturdrag som återfinns i geografiskt vitt skilda områden kan ha gemensamt ur- sprung. Historien visar att isolering och avståndstagande undergräver möjligheterna för framåtskridande på kulturens alla områden, vare sig det gäller litteratur, vetenskap eller utbildning. (1999:97–104) Samma slutsats drar , professor emeritus i etnologi vid , som kanske mer än någon annan försökt analysera svensk mentalitet. Han konstaterar att om vi studerar: värderingar i enkätundersökningar finner vi överallt en betydande variation, inom en region, ett land eller en etnisk grupp. Det är den relativa frekvensen, som skiljer det ena landet från det andra. Det är procentsatserna som är kulturskiljande, inte kvalitativa skillnader mellan homogena grupper. [ ...] Mätt på detta sätt är till exempel tystlåtenhet ett nationsspecifikt drag bland svenskar om vi jämför med greker och fransmän, men inte jämfört med finländare och japaner. Anspråks- löshet är det på samma sätt om vi jämför med amerikaner och italienare, men inte jämfört med norrmän och holländare. (2005:174, 201, min kurs.) Ett exempel där de svenska procentsatserna sticker ut är den så kallade World Values Survey där man undersöker vilka värderings- mönster, som finns i olika länder i världen. Svenskarna har, enligt den, mer sekulära värderingar än andra vilket bland annat tar sig uttryck i att religion är mindre viktigt i deras liv och att de värderar individuell frihet och integritet högre än andra. Jämfört med andra nationaliteter tycker de att jämställdhet mellan män och kvinnor är viktigt, de accepterar skilsmässor och aborter och är toleranta mot människor med olika sexuell läggning och mot invandrare (2005, . Värderingar av detta slag har i flera fall manifesterats i politiska beslut, till exempel om individuell beskattning (särbeskattning), föräldraförsäkring, individualisering av densamma för att uppmuntra pappor att utnyttja försäkringen, rätt till abort, förbud mot barnaga, rätt för homosexuella att ingå äktenskap och adoptera barn och en utlänningslag, som innebär rätt för skyddsbehövande att få asyl i . Många av dessa beslut skulle ha tett sig otänkbara , och i några fall bara innan de fattades. Det sker värderingsförskjutningar även i och ibland ganska snabbt. Men att de politiska besluten inte alltid har fattats i enighet när dessa värderingar har manifesterats visar att värderingarna än 16 Initiativtagare till World Values Survey är den kanadensiske professorn . WVS startade och har utförts i närmare hundra länder. är kontaktpunkt i och Inglehart är på deltid knuten till institutet. inte omfattas av alla svenskar. Även sådant som av många anses karaktärisera och svensk kultur gillas alltså inte av alla. Ett lands kultur måste alltid förstås i ljuset av dess historia. Denna kan skrivas på många olika sätt beroende på perspektiv. Inte minst kan det interna och det externa perspektivet te sig olika. Den danske kungen har till exempel i svensk historia fått tillnamnet Tyrann. Som sådan uppfattades han i men inte i . De flesta som har läst svensk historia i skolan vet att den ofta speglas genom sina regenter. När man ställde en fråga till nära tusentalet folkskolebarn i om vilken person, som de hade sett, hört talas eller läst om, som de helst skulle vilja efterlikna, kom överlägset på första plats (et al 1993:47). Det speglade de historier om som hade förmedlats till svenska elever . skulle ett sådant svar på samma fråga knappast vara tänkbart. Firandet av dödsdag inskränker sig numera möjligen till att äta (Ibid. 47) och firandet av dödsdag , som länge uppmärksammades av högerextrema krafter, samlar allt färre skaror (2011a). Om det är något ur historia som skapar positiva känslor hos många är det möjligen att landet stått utanför krig. Det har fått svenskarna att åtminstone i mångas ögon framstå som ett särskilt fredsälskande folk. Att det knappast är något som de har ärvt av sina förfäder visar historien fram till freden i . Särskilt efter har det i , inte minst av ledande politiker, odlats en känsla av att vi helt av egen kraft och klokhet lyckades hålla oss utanför kriget. Nyckeln var den svenska neutralitetspolitiken. Efter kriget formu- lerades den svenska strategin som alliansfrihet i fred syftande till neutralitet i händelse av krig. Det kan hävdas att de krig som andra förde resulterade, i alla fall för svenskarna själva, i bilden av den rationella, lagom, balanserade och fredsälskande svensken (et al 1993:145). Ett antal böcker från senare tid har inneburit att denna syn delvis måst revideras (till exempel 2011 och 2011).17 Svensk kultur i en snävare mening än den som här anlagts kan syfta på den konst som produceras i av svenska konstnärer. Är den specifikt svensk? Naturligtvis finns det konst som avbildar, skildrar eller har inspirerats av svenska miljöer. Men är kulturen i meningen konst i högsta grad internationell. Tekniker och uttrycksformer sprids snabbt, inte minst . Många av de mest svenska konstnärerna har anor utifrån eller har inspirerats under resor i andra länder. fick sitt efternamn av sin tyskfödde far. fick en del av sin utbildning i . hämtade inspiration under sina resor i . kom hit från som tolvåring och blev aldrig svensk medborgare. och gjorde internationell karriär och sjöng sällan på svenska, ens i . på taket var inspirerad av från Crocket seriesaga Barnaby skapad i 1942 (2012). bär knappast några svenska drag och seglade dess- utom på världshaven i jakt på sin pappa som var sjörövarkung. Att de internationella dragen i svensk konst inte är något nytt framgår av följande skildring av i Likt och olikt (återgiven av Meidal 2001:37). Han hade fått besök av en bildad japan och ville under en rundvandring i visa honom hur en svensk stad såg ut: (Japanen) började med den iakttagelsen, att Svenskarne icke voro blonda, såsom man sagt honom. Hans fann vidare, att de alla voro klädda såsom man är klädd i , , och , och han fann att gatorna och husen likna alla andra europeiska städers. Han bad mig visa en svensk byggnad, jag visade honom . Det är ett italienskt palats, invände han, med dekorationer från grekiska och 17Historikern har i Att bo granne med ondskan sammanställt mycket av den nya forskningens rön om förhållande till nazismen, Nazityskland och Förintelsen. Journalisten har i Den dolda alliansen kritiskt granskat säkerhetspolitik och bland annat påvisat nära relationer mellan och NATO under hela det så kallade , vilka stod i strid med den officiellt deklarerade alliansfrihetspolitiken. 18August (1849–1912), författare, skrev romaner, dramatik, noveller mm, var även målare och fotograf. Han såg kulturen som ett enda stort internationellt låne- och bytesväsende (Meidal 2001:18–19). Jag visade honom . Den liknar en gotisk pagod, menade han, med påbyggnader i renässans. Det kunde jag icke förneka. Men så ledde jag honom till . Han sökte i sitt minne efter ett venetianskt-florentinskt palats, ty han hade sett hela , som jag endast läst om. Han kunde icke finna namnet, men han betvivlade husets, stilens svenska ursprung, vilka jag inte kunde draga i bevis, då det var byggt av en tysk. Men så ledde jag honom in i huset. Vi började på nedra botten. Vårt barbari, våra stenyxor, menade jag, skulle väl då få vara svenska, och jag pekade med stolthet på våra an-yxor. Han var nog artig icke betvivla deras svenska ursprung, men han meddelade , att dylika hade man också i . Så kommo vi till bronssakerna! Jag visade honom gjut- formarne! Han trodde mig, men menade att bronsgjutning icke var något särskilt för . Vi kommo till Järnåldern, och jag lyckades få fatt i några runor, mot vilka han icke kunde invända något. Men sedan var det slut. I medeltidens mässhakar, altarskåp och kyrkliga kärl fann han endast gotik; i vasatidens smycken och vävnader renässans, och i 1600- och 1700-talens minnen endast barock och rokoko, och sedan och , vilka stilar både i möbler, kläder och smycken, gingo genom hela . Och så fortsätter det. Uppenbart är att svensk byggkonst och svenskt hantverk är inspirerade från och till stor del har utförts av arkitekter och konstnärer från andra länder.19 Den beskrivning som här gjorts av några drag i det svenska skulle kunna fortsätta med fler exempel från olika områden. Redan urvalet av exempel kan naturligtvis variera beroende på vem som gör det. Värderingar, kulturella och andra intressen, syn på den svenska historien och mycket annat skiljer sig från svensk till svensk. (et al 1993:150–154) konstaterar att berättelserna om vad svenskar och svenskhet är uppvisar en häpnadsväckande brist på konsistens och sammanhang. Det vore, menar han, funda- mentalt fel att i dem leta efter trovärdiga beskrivningar på hur den nationella identiteten egentligen ser ut. Svensken kan i själva verket fungera som spegel för flera olika betraktare. Var och en kan välja 19 Ett intressant exempel är moskén vid i . Byggnaden uppfördes ursprungligen som ett elverk men arkitekten (1860–1946) hade inspirerats till utformningen vid ett besök i . Han försåg byggnaden med höga fönstervalv och orienterade den mot . Den var alltså väl lämpad som moské när elverket lades ned. sin karaktär efter behov – inom mycket vida ramar. Och i sökandet efter hur svenskarna är vore det, framhåller han, fatalt att reducera den mångfalden. Slutsatsen blir att svenskhet är mångfald, en i alla avseenden rik kultur. För oss som lever mitt i den är den just därför svår att beskriva, vi ser rikedomen. Så fort vi i några meningar försöker fånga den inser vi att beskrivningen blev fel, alltför inskränkt, att bilden måste nyanseras, breddas, fördjupas, varieras. För dem som betraktar utifrån är det lättare att med grova penseldrag karaktärisera vårt land. Men när vi som lever i ser den bilden reagerar vi ofta mot fattigdomen och bristen på nyanser. Detta är det viktigt att påminna sig när rollerna är ombytta, det vill säga när vi svenskar karaktäriserar andra kulturer eller etniska grupper. Då är det vi som gärna använder de grova penseldragen och som blundar för nyanserna. Men i verkligheten är naturligtvis alla kulturer och etniciteter lika rikt nyanserade som vår svenska. 2.7.2Personer med utländsk bakgrund Personer med utländsk bakgrund har, som jag har framhållit, egentligen bara det gemensamt att de eller deras föräldrar är födda utomlands. Vad som har fört dem till varierar. För en stor andel av dem, som har kommit , har skyddsbehov på grund av förföljelse, krig och konflikter varit en dominerande orsak.20 Om vi någorlunda känner till den egna kulturen så är våra kunskaper om andra, främmande kulturer mer begränsade och vi är i regel utlämnade till mer schablonmässiga bilder och stereotypa uppfattningar (Stier 2009:75). Trots att personer med utländsk bakgrund är en ytterst heterogen grupp finns ibland en benägenhet att klumpa ihop dem till ett kollektiv. Inte sällan görs jämförelser i olika avseenden mellan till exempel kategorierna svenskfödda och utrikesfödda personer. Det kan gälla till exempel sysselsättningsgrad och 20 framhålls att de flesta invandrare har kommit som anhöriga. Det är riktigt. Men bara en mindre del av anhöriginvandringen är direkt kopplad till flyktinginvandringen. - fick drygt 70 000 personer uppehållstillstånd i av skyddsskäl eller synnerligen ömmande omständigheter (den senare gruppen uppgick till cirka 15 000 personer). fick drygt 40 000 anhöriga till flyktingar uppehållstillstånd. fick drygt 165 000 andra anhöriga uppehållstillstånd. De sistnämnda har ingen direkt koppling till flyktinginvandringen. (uppgifter från Migrations- verket ). arbetslöshet, hur de lyckas i skolan, i vilken utsträckning de får socialbidrag eller begår brott. Det finns skäl att fråga sig i vilket syfte denna kategorisering görs. Om syftet till exempel är att rikta stödinsatser till en viss socioekonomisk grupp är personer med utländsk bakgrund som kategori sällan relevant. Risken är att statistiska skillnader mellan kategorierna tolkas som karaktärsskillnader mellan individerna i respektive grupp. Om statistiken visar att problem av något slag är vanligare i kategorin med utländsk bakgrund finns således en risk att det tolkas som att alla i kategorin har problem i det undersökta avseendet. Det är som jag har nämnt ett känt fenomen att vi när vi bedömer främmande människor ofta lägger större vikt vid negativ information än vid positiv (Hogg & 2010:31). Jag ska strax ge exempel på sådana tolkningar. Nerifrån och upp, uppifrån och ner När vi möter en för oss främmande människa kan vi värdera vederbörande på olika sätt. Vid en vad forskare kallar bottom-up- process (nerifrån och upp) försöker vi successivt lära känna den okända. Vi lägger bit till bit och först formar sig en helhetsbild. Alternativet är en top-down-process (uppifrån och ner). Då utgår vi från vissa kriterier som snabbt kan registreras, till exempel utseendemässiga karaktäristiska, och kopplar enligt ett intuitivt schema snabbt ihop dem med olika egenskaper (Ibid. 41). Inte minst i mötet med personer med utländsk bakgrund finns en benägenhet att använda en sådan top-down- process, det vill säga att på grundval av en snabbgranskning tillskriva en person en rad egenskaper: Han ser ut som en arab och jag vet ju hurudana araber är. Då vet jag också hurudan han är! Sådana föreställningar bygger ofta på fördomar och stereotypa föreställningar om hur människor från olika länder eller av olika etnicitet är (Ibid. 34, jmf Rydgren om främlingsrädslans logik under 2.4). Hogg & nämner som exempel en forsknings- rapport från där av de tillfrågade karaktäriserade afro-amerikaner (svarta) som atletiska och rytmiska och också som mindre intelligenta, mer kriminella, fientliga och högljudda än vita (Ibid. 198). Liknande stereotypa föreställningar finns naturligtvis om grupper i vårt eget land. Om vi på ett personligt plan djupare lär känna en person av annan etnicitet förändras ofta bilden av honom eller henne. Den blir mer nyanserad och personen visar sig i många avseenden avvika från den stereotypa föreställning vi har av personer från samma grupp. Det innebär dock inte självklart att vi ändrar uppfattning om gruppen som sådan utan ofta drar vi i stället slutsatsen att personen avviker från gruppen i övrigt (Ibid. 221). Om att tolka statistik Låt mig så ge några exempel på hur statistiska skillnader används för att karaktärisera hela grupper. Tekniken är inte ovanlig. Det har inte sällan använts för att säga något om till exempel hurudana män och kvinnor är. Små skillnader mellan könen i ett visst mått på till exempel spatial begåvning har fått en del att dra slutsatser att män är mer spatialt begåvade än kvinnor. Vi kan på grundval av sådan statistisk information inte dra några som helst slutsatser om individuella män eller kvinnor. Spridningen när det gäller spatial begåvning är långt större inom könen än den lilla skillnaden i genomsnittet mellan kategorierna män och kvinnor. Fil har visat hur medierna i många fall medverkar till att omvandla statistiska skillnader mellan kategorier till något som ser ut som egenskaper hos de individer som ingår i (den avvikande) kategorin (2004, 2008). (2008:344) ger som ett exempel en artikel i om den typiska invandrarkvinnan. Hon pekar på hur rubrikerna Hon städar och kan ingen svenska - det är den typiska invandrarkvinnan i pekar ut den typiska invandrarkvinnan: hon kommer från ett u- land, kan ingen svenska och städar. I artikeln som följer redovisas svårigheter som invandrarkvinnor kan ha i olika grad, eller inte alls, men de förvandlas i rubriken till egenskaper hos en kategori av människor. Ett andra exempel är en artikel i dagens Nyheter med rubriken risk i trafiken. I brödtexten nyanseras rubrikens påstående något när man skriver: Många invandrare är en fara i trafiken, säger . Trots att information om svenska trafikregler finns på de flesta språk har man svårt att nå fram till invandrargrupperna. Bakgrunden till artikeln är en undersökning som genomfört som visar att det 1998 förekom 16 olycksfall per 1 000 körkortsinnehavare bland män från och mot fem olycksfall bland svenskfödda. En knappt synlig statistisk skillnad omvandlas till en negativ egenskap hos hela kategorin invandrare (2008:347–348). Ett tredje exempel är från då rubriken var Invandrarbarn går ofta ut skolan utan betyg (2004:81 f.). I ingressen till artikeln konstateras: Under /lämnade sammanlagt 1 102 elever grund- skolan utan slutbetyg. 357 av dessa, en tredjedel, var barn med utländsk bakgrund. Det är ordet ofta i rubriken som ger nyhetsvikt åt artikeln. berättar att i sak handlade det om att av eleverna med utländsk bakgrund saknade slutbetyg i viktiga ämnen när de lämnade . Mer än hälften av dem hade kortare vistelsetid i landet än , men det framgick inte av notisen. Om man tar hänsyn till denna faktor, var inte ungdomar med utländsk bakgrund överrepresenterade bland elever som saknade slutbetyg från . DN: Skolan misslyckas med utrikesfödda elever Låt mig fylla på med ytterligare ett exempel på samma tema. hade en artikelserie på temat I nytt land (2011 b). I en av artiklarna var rubriken misslyckas med utrikesfödda elever. Rubriken är tillspetsad. Av artikeln framgår att nästan två tredjedelar av de utlandsfödda ungdomarna faktiskt klarar skolan. Av ett uttalande av utbildningsministern framgår dessutom att en viktig förklaring till att andelen som inte gör det har ökat från är att barnen/ungdomarna i genomsnitt har kommit till vid en högre ålder och därför har färre år i den svenska skolan bakom sig. Det är inte osannolikt att det förklarar skillnaden i resultat . De uppnådda resultaten kan naturligtvis ändå vara ett uttryck för misslyckande från skolans sida, men de siffror som redovisas i artikeln är inte något bevis för detta. Det kan också vara intressant att se till de absoluta talen. Antalet ungdomar med två svenskfödda föräldrar som misslyckas uppgår till närmare 9 000 medan antalet utlandsfödda som miss- lyckas uppgår till drygt 3 000. Till det kommer 1 500 som är födda i med utlandsfödda föräldrar. har den största ökningen i absoluta tal skett bland ungdomar med två svenskfödda föräldrar. Siffrorna visar alltså att ungdomar med svenskfödda föräldrar utgör två tredjedelar av det problem med misslyckanden i skolan som har att hantera. Kanske är de svenska ungdomarnas andel av problemet i själva verket större eftersom de utlandsfödda än så länge bara fått i den svenska skolan. Även här har vi alltså ett exempel på hur man med hjälp av statistik kan stigmatisera i detta fall både en grupp av människor – invandrarna – och en svensk institution – skolan. , professor i internationell migration och etniska relationer vid , har följt rapporteringen kring invandrare i den regionala tidningen (2002). Tidningen är helt dominerande i tre kommuner, , och (2006). återupptogs verksamheten vid ett flyktingläger i kommun (2006:57 ff.). 350 asylsökande från tidigare , , , och tidigare placerades där. Ungefär rapporterade Små- länningen om en märkbar ökning av butikssnatterier i kommunen. Misstankarna riktades , bland annat från en ledande politiker i kommunen, mot de asylsökande. Trots att polisen kunde redovisa att antalet anmälda brott hade minskat, och att sex personer som hade anhållits av polisen för en serie inbrott faktiskt var svenskar, så lugnades inte opinionen.