sou · H0B359 · 2012-09-11 00:00:00 — PTS har gjort bedömningen att , eller 342 000 hushåll, endast tar emot de kanaler som sänds okrypterat via marknät (SVT:s kanaler, TV4, TV6 och i TV ) och inte har någon annan mottagningsform för tv (PTS 2012, samrådsdokument första samråd - Grossistmarknaden för fri-tv via marknät, s. 20). Enligt Myndigheten för radio och tv har siffran uppskattats till av hushållen (MRTV 2012, SVT:s täckningskrav, utkast 2012-06- 12, s. 19). Utöver detta använder sig allmänheten ofta av denna mottagningsform i fritidshus och på en andra tv-apparat i hemmet. Vi anser att möjligheten att kunna ta emot SVT:s kanaler utan krav på abonnemang och mellanhänder fyller en viktig funktion för all- mänheten. Marknätet täcker av befolkning med mot- tagning via takantenn. Att boende i flerfamiljshus ofta inte har möjlighet att ta emot tv via marknät beror på att fastighetsägare tecknat avtal om tv-distribution med t.ex. en kabel-tv-operatör. Detta gör att hushållen ofta är hänvisade till den operatör som fastig- hetsägaren valt. Som beskrivits tidigare träder vidaresändningsplikten in för trådbundna nät under vissa givna förutsättningar. Myndigheten för radio och tv bedömer, med anledning av upp- draget att se över SVT:s täckningskrav i marknätet, att det nuvar- ande täckningskravet för SVT:s sändningar är relevant i förhållande till bolagets uppdrag att sända till hela landet. Kravet att täcka av den bofasta befolkningen bör därför vara oförändrat under den kommande tillståndsperioden (MRTV 2012, SVT:s täckningskrav, Utkast ). I ett underlag från PTS till myndighetens rapport framgår att att vid en minskning av mark- nätstäckningen i storstadsregioner skulle 90–av befolk- ningen ha tillgång till någon eller några alternativa markbaserade distributionsplattformar. Motsvarande siffra för övriga är 80–. För rena glesbygdsområden med mycket låg befolk- ningstäthet saknas ofta alternativ helt. Utöver de markbaserade alternativen finns möjlighet till tv-mot- tagning via satellit över hela . Här finns dock lokala begräns- ningar i de fall hinder finns för fri sikt mot satelliten. Sett på , , bedömer PTS att tillgången till alternativa nät- infrastrukturer kommer att förbättras ytterligare. Marknätet uppfyller även viktiga krav på säkerhet och distri- bution med stora påfrestningar på samhället. I Myndigheten för radio och tv:s uppdrag att se över täckningskravet ingår även frågan om dessa krav i förhållande till en eventuell sänkning av täckningskravet. Myndigheten gör bedömningen att det inte kan uteslutas att säkerheten och beredskapen skulle bli lägre om täckningskravet i marknätet skulle sänkas. Utöver dessa aspekter, som rör infrastruktur och distribution, är möjligheterna att reglera programföretagens verksamhet på annat sätt än genom villkor i sändningstillstånd begränsade (se vidare kapitel 9). Sammantaget gör vi därför bedömningen att det finns flera skäl till att marknätet även under nästa tillståndsperiod kommer att utgöra en central tv-distributionsplattform för pro- gramföretagen. Vi anser vidare att SVT även i fortsättningen bör ha rätt att sända fyra programtjänster i standardformat i marknät. Vi ser inget som varken motiverar en ökning eller minskning av antalet kanaler. Efterfrågan på sändningar i hd-kvalitet kan förväntas öka i takt med att hushållen byter till platt-tv-apparater. man anta att alla tv-sändningar kommer att övergå till hd. Vi anser därför att SVT bör fortsätta de hd-sändningar som finns i marknätet. Även TV3, TV4 och Kanal5 sänds såväl i standard som i hd-kvalitet i marknätet . Med tanke på att användningen av text-tv fortsatt är stor anser vi att SVT bör få fortsätta med sina text-tv-sändningar. Även om användandet av tjänsten har minskat så används SVT:s text-tv av av befolkningen en genomsnittlig dag. Dessa sändningar är också viktiga med tanke på att tillgänglighets- tjänsten undertextning nås via text-tv. Eftersom text-tv-sändningar , i och med ändringar i radio- och tv-lagen, är tillståndspliktiga bör kravet i anslagsvillkoren tas bort. I stället bör regeringen införa krav i SVT:s och UR:s sändningstillstånd. I det här avsnittet kartlägger vi programföretagens insatser för att förbättra utbudets tillgänglighet för personer med funktionsned- sättning och tar ställning till hur tillgängligheten fortsatt kan för- bättras. antog () en konvention om rättig- heter för personer med funktionsnedsättning. Till konventionen finns också ett fakultativt (frivilligt) protokoll som innebär att den enskilde har möjlighet att klaga till FN:s internationella kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning om han eller hon anser att hans eller hennes rättigheter är kränkta. ratificerade konventionen och tilläggsprotokollet . Båda trädde för del i kraft . Konventionen tillhör de centrala konventionerna om mänskliga rättigheter men skapar inte i sig några nya rättigheter utan har till syfte att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Den slår också fast ett antal vägledande principer som rätten till icke-diskriminering, jämlikhet, oberoende, delaktighet och lika möjligheter. Grunden för regeringens funktionshinderspolitik lades i den nationella handlingsplanen Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79). Med handlingsplanen beslutade dels om målen för funktionshinderspolitiken och dels om inriktningen på arbetet inom funktionshinderspolitiken. Den nationella handlingsplanen har följts upp genom skrivelser till . I den tredje och sista uppföljningen (skr. 2009/10:166) tydliggjorde regeringen att målen för funktions- hinderspolitiken och inriktningen ska ligga fast. presenterade regeringen en strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken i – 2016. En viktig del i denna strategi är att målen för insatserna måste bli mer konkreta och mätbara och därmed uppföljningsbara. Inriktningen på kultur- och mediepolitikområdet är att kulturens värden ska vara tillgängliga för alla – genom bildningsarbete, möjlig- heter till eget skapande och möjligheter att ta del av professionellt konstnärligt skapande. Att ha tillgång till mångfalden av medier i samhället är också en grundläggande rättighet och en viktig för- utsättning för att kunna utöva sin grundlagsskyddade yttrande- frihet. Regeringens tre inriktningsmål på kultur- och medieområdet är att möjligheten för personer med funktionsnedsättning att delta i kultur- och idrottslivet ska förbättras, att funktionshinders- perspektivet ska vara integrerat i den ordinarie bidragsgivningen inom kulturområdet och idrottsområdet samt att medietjänster och film i högre utsträckning ska utformas på ett sätt som gör dem till- gängliga för personer med funktionsnedsättning (Regeringens funk- tionshinderspolitiska strategi 2011–2016, s. 48). Enligt SCB:s befolkningsprognos kommer antalet personer i öka från cirka 800 000 personer 2009 för att uppgå till omkring 1 100 000 personer (Ds 2010:20 s. 255). Det är en ökning . Med den ökningen kommer även en ökning av antalet personer med funkionsnedsättning. När nu gällande radio- och tv-lag trädde i kraft infördes bl.a. bestämmelser för att förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Den nya bestämmelsen i 5 kap. 12 § radio- och tv-lagen innebär att leverantörer av medie- tjänster som tillhandahåller tv-sändning, beställ-tv och sökbar text- tv på något annat sätt än genom tråd ska utforma tjänsten på ett sådant sätt att den blir tillgänglig för personer med funktionsned- sättning genom textning, tolkning, uppläst text eller liknande teknik. Med tolkning bör enligt förarbetena avses såväl teckenspråkstolkning som syntolkning (prop. 2009/10:115 s. 135). Det ska göras i den omfattning som beslutas av regeringen, om verksamheten finansi- eras med radio- och tv-avgift enligt lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst, och av Myndigheten för radio och tv i övriga fall. Vid bestämmande av hur och i vilken omfatt- ning tjänsten ska göras tillgänglig för personer med funktionsned- sättning ska leverantörens finansiella förutsättningar och den tekniska utvecklingen av tillgänglighetstjänster beaktas. Lagändringen inne- bar att kravet på tillgänglighet av program för personer med funk- tionsnedsättning vidgades till att omfatta fler programtjänster än de som kräver sändningstillstånd enligt radio- och tv-lagen. I förarbetena fördes en diskusison om det över huvud taget var lämpligt att lagreglera programföretagens skyldighet att göra sänd- ningarna tillgängliga för personer med funktionsnedsättning, mot bakgrund av den särskilda ordning för att bestämma företagens uppdrag som gäller. Regeringen ansåg dock att det skulle framstå som egendomligt om programföretagen skulle undantas från lagregleringen och företagens verksamhet kom alltså också att omfattas av den nya bestämmelsen. Regeringen framhöll dock i detta sammanhang behovet av förutsägbarhet och kontinuitet för programföretagen. Om det krävs tillstånd för en tjänst bör beslut om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning som huvudregel meddelas i samband med tillståndsprövningen och bör i regel inte ändras under pågående tillståndsperiod (prop. 2009/10:115 s. 137). Om ett beslut om tillgänglighet enligt 5 kap. 12 § meddelats av regeringen övervakar och tv efter- levnaden av bestämmelserna. I förarbetena till den nya radio- och tv-lagen angav regeringen att det är viktigt att personer med funktionsnedsättning ges största möjliga tillgång till program som sänds i tv. Det angavs också att det fanns skäl att ställa högre krav än vad som dittills gällt på till- gänglighet på såväl public service-företagen som andra leverantörer av medietjänster. Regeringen angav också bl.a. att det kunde finnas skäl att göra skillnad mellan public service och kommersiella program- företag samt mellan leverantörer av medietjänster vars tjänster nyttjas av många personer och de som har ett fåtal användare (a.a, s. 134). Flera av de åtgärder som leverantörer av medietjänster förväntas vidta för att öka tillgängligheten kräver sändningsutrymme. Besluten måste således i regel fattas med beaktande av tillgången till sändnings- utrymme (a.a., s.135). Bestämmelsen i radio- och tv-lagen om krav på tillgänglighet gäller inte för sändningar genom tråd. infördes i yttrandefrihetsgrundlagen en bestämmelse som medger att det i lag meddelas föreskrifter i fråga om skyldighet för den som sänder program i television genom tråd att utforma sändningarna på ett sådant sätt att programmen genom textning, tolkning, uppläst text eller liknande teknik blir tillgängliga för personer med funktions- nedsättning. lämnade regeringen förslag till till ändringar i radio- och tv-lagen, som innebär att krav även ska kunna ställas på att tv-sändningar genom tråd ska göras tillgängliga för personer med funktionsnedsättning (prop. 2011/12:151). Lag- ändringen föreslås träda i kraft . beslutade Myndigheten för radio och tv om krav på tillgänglighet av tv-sändningar för personer med funktionsned- sättning. Detta genom dels generella skyldigheter för leverantörer av medietjänster som sänds i marknät eller via satellit för att främja tillgängligheten av tv-sändningar på svenska för personer med funk- tionsnedsättningning. Främjandet ska ske genom textning, tecken- tolkning uppläst text eller liknande teknik. Dels i form av särskilda skyldigheter för TV4 för vissa programtjänster som sänds i mark- nät eller via satellit. De krav som myndigheten kan ställa gäller dock i huvudsak bara, mot bakgrund av regelverkets omfattning, tillgängliggörande via marknät och satellit. Myndigheten ansåg i beslutet att en leverantör vars program- tjänst har en viss tittartidsandel ska ges särskilda skyldigheter och högre krav på tillgänglighet. Gränsen har satts till en procents tittar- andelstid. Skyldigheternas omfattning prövas . Omfattningen anges i procent av sändningstiden av tv-sändningar på svenska. har också i det beslut som riktas mot bolaget ett kost- nadstak för insatserna som innebär att skyldigheten inte behöver uppfyllas till den del kostnaden för skyldigheten överstiger en procent av bolagets nettoomsättning för den aktuella program- tjänsten kalederåret före det år som den aktuella nivån inleds. I tabell 5.1 framgår omfattningen av kraven på TV4. Anm.: Omfattningen anges i procent av sändningstiden av tv-sändningar på svenska. * Textning av förinspelade och direktsända program. Källa: Myndigheten för radio och tv, beslut om krav på tillgänglighet av tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning, . Av tabellen följer att TV4 ska, för programtjänsterna TV4, TV4 Plus, TV4 Sport och TV4 Fakta, tillgängliggöra sina sändningar genom textning, teckenspråkstolkning, uppläst text och syntolk- ning i ökande omfattning från till . TV4 ska använda samtliga av dessa tekniker för att uppfylla skyldig- heten under respektive nivå men får dessutom, vid sidan av dessa tekniker, uppfylla skyldigheten med andra liknanden tekniker. Omfattningen anges i procent av sändningstiden av tv-sändningar på svenska. Enligt ett beslut från Myndigheten för radio och tv från ska ovan nämnda beslut gälla oförändrat för program- tjänsterna TV4, 7 En del av TV4-gruppen (tidigare TV4 Plus), TV4 Sport och TV4 Fakta. Redovisningen av hur skyldigheterna har upp- fyllts ska dock göras endast en gång . Eftersom programtjänsten TV11 2011 hade en tittartidsandel som översteg , enligt de mätningar som Mediamätning i (MMS) gör, omfattas även den av särskilda skyldigheter enligt det nya beslutet. Enligt 4 kap. 9 § 5 radio- och tv-lagen får ett sändningstillstånd att sända tv eller sökbar text-tv förenas med villkor om skyldighet att sända program vars innehåll är särskilt anpassade för personer med funktionsnedsättning. De villkor som kan meddelas med stöd av denna punkt begränsas därmed till skyldighet att tillhandahålla särskilt anpassade program. Som exempel på sådana program kan nämnas program på teckenspråk eller nyhetsprogram som är anpas- sade för personer med kognitiv funktionsnedsättning. Enligt programföretagens nuvarande sändningstillstånd ska samt- liga företag beakta behoven hos personer med funktionsned- sättning. Ambitionsnivån när det gäller möjligheterna för personer med funk- tionsnedsättning att tillgodogöra sig [programföretagets] utbud ska höjas och tillgängligheten förbättras i syfte att arbeta mot det lång- siktiga målet att hela utbudet görs tillgängligt för alla medborgare. Tillgängligheten till program för barn och unga ska prioriteras särskilt. Program ska även produceras för speciella målgrupper. Företagen ska också ha en dialog med de berörda grupperna. I sändningstillstånden för SVT och UR anges att fler tecken- tolkade program och försök med syntolkning är en rimlig utveck- ling mot det långsiktiga målet att hela utbudet görs tillgängligt för alla medborgare. När det gäller UR anses även fler program på teckenspråk vara en rimlig utveckling för att nå målet. När det gäller SVT framgår det vidare av sändningstillståndet att SVT:s programverksamhet för döva ska ha minst samma omfatt- ning som under den föregående tillståndsperioden. ska ambitionsnivån för sändningarna på teckenspråk höjas. Inriktningen på programverksamheten för döva ska vara att sända främst nyheter, information och kulturprogram på teckenspråk. Barn och ungdomar ska särskilt prioriteras. Målet för tillståndsperioden ska vara att alla program på svenska i SVT1, SVT2 och SVT:s övriga programtjänster ska textas. Textningen ska hålla en hög kvalitet. Samtliga programföretag ska också fortsatt prioritera god hörbar- het, bl.a. genom att vid utformningen av sändningarna beakta att bakgrundsljud kraftigt kan försämra möjligheten för personer med hörselnedsättning att ta del av utbudet. I fråga om program om och för personer med funktionsned- sättning får, enligt sändningstillståndet, SR, SVT och UR sinsemel- lan fördela ansvaret för olika slags insatser. Enligt anslagsvillkoren ska överenskommelsen sändas till (Kultur- departementet) och Myndigheten för radio och tv innan verksam- hetsåret börjar. Nedan redogör vi för SVT:s och UR:s tillgänglighetstjänster textning, uppläst text, teckenspråkstolkning och syntolkning. Arbetet med att öka tillgängligheten till radiosändningar utgörs huvudsakligen av insatser för ökad hörbarhet, vilket inte är att betrakta som en till- gänglighetstjänst (se vidare avsnitt 5.7.4). Program textas dels från utländska språk till svenska, s.k. översätt- ningstext, dels från svenska till svenska, s.k. undertext. Under- textningens ursprungliga syfte var att öka tillgängligheten för personer med hörselnedsättning. Textning av program på svenska ger också ett stöd i språkförståelsen för personer som har svenska som andra- språk, och ger även större möjlighet att tillgodogöra sig dialogen vid störande bakgrundsljud eller om man vill ha volymen ned- skruvad av hänsyn till omgivningen. Källa: SVT. SVT ökade andelen textade program kontinuerligt . infördes en ny definition av vilka program som ska omfat- tas av textningskraven i sändningstillstånden och således definieras som textningsbara. Den nya definitionen gjorde att de textnings- bara programmen ökade enligt definition enligt definition. Den nya definitionen har lett till att andelen textade program sjunkit jämfört med , trots att antalet textade timmar ökat kraftigt. Textning handlar inte bara om kvantitet utan också om att ha en hög grad textning vid de tider då allmänheten tittar på tv allra mest. I SVT:s databas6 finns statistik om textning som är upp- delad efter sändningstid (inkl. repriser och parallellsändningar). Andelen textat utbud mellan –23 är . lanserades valbar textning via internet i SVT Play för så gott som alla förproducerade program. UR har inte något specifikt krav på textning. UR uppger att en stor del av programmen sänds i olika svensktextade versioner och att alla program har svensk undertext med undantag från dag- tidssändningarna i Kunskapskanalen, det vill säga SR Samtiden och språkprogram som sänds på andra språk alternativt textas på det främmande språket. började UR även texta program för målgrupper . SVT direkttextar program manuellt med hjälp av särskilda tangentbord. För att kunna utöka direkttextningen bedömer SVT att metoden behöver ersättas med ett svenskt taligenkänningssystem. En ny teknik som används av bland annat BBC och är s.k. automatiserad taligenkänning. Taligenkännings- tekniken omvandlar det talade ordet till text som visas i programmet. Man använder då i första hand en s.k.skuggtalare som formulerar och uttalar den text som ska visas. Systemet förutsätter att en svensk språkdatabas finns tillgänglig. Detta teknikskifte är, enligt SVT, inte möjligt utan en investering som uppskattas till och utvecklings- arbete. SVT har fört samtal med flera aktörer, bland andra Kultur- departementet och (), i syfte att upp- rätta en svensk databas. Enligt SVT skulle en sådan språkdatabas kunna användas för att utveckla även andra tillgänglighetstjänster både från den offentliga sektorn och kommersiella aktörer. Data- basen bör därför finansieras genom ett statligt åtagande. vid och folkminnen har på regeringens uppdrag utrett möjligheterna för ett statligt åtagande i uppförandet av en nationell språkdatabas. I uppdraget har ingått att ta fram en behovsanalys och kostnadsberäkning för projektet, under- söka vilka tillgängliga tjänster som kan användas samt lämna förslag till långsiktig finansiering av språkdatabanken. redovisade uppdraget i rapporten struktur för språken i – förslag till språkinfrastruktur för det digitala samhället. I rapporten föreslås att en nationell språk- infrastruktur för talbaserade tjänster stegvis etableras med utgångs- punkt i behovet av direkttextning för SVT. De skäl som anges är att utvecklingen av taligenkänning ger stora möjligheter att stimulera teknikutvecklingen och öka tillgängligheten till information och tjänster för alla, förutsatt att erforderlig infrastruktur kan utvecklas och göras tillgänglig för tjänsteutveckling. Därför föreslås att regeringen låter undersöka möjligheten att organisera verksam- heten i ett bolag med SVT och holdingbolagen på () och som ägare. Den totala finansieringen av infrastrukturbolagets uppbyggnadsfas bedöms till fördelat . vid och folkminnen föreslår också att myndigheten själv får i uppdrag att samordna och följa upp arbetet med språklig infrastruktur på nationell nivå. I upp- draget skulle ingå att ta fram en nationell strategi för arbetet med språklig infrastruktur, fortlöpande undersöka språkresursbehovet, inventera språkresurstillgången och förmedla befintliga språk- resurser till teknikutvecklare. Ärendet bereds inom . Uppläst text (även benämnt talad textremsa) innebär att en syn- tetisk röst läser upp översättningstexten. Detta gör att personer med synnedsättning, men även personer med läs- och skrivsvårig- heter, kan ta del av textningen. Den upplästa texten sänds som en separat programtjänst och kräver därför ytterligare en digital-tv- box. Den ena används för att ta emot bildsignalen och den andra för att ta emot den upplästa texten. Ljudsignalen från den mot- tagare som tar emot upplästa texten kan anslutas till en separat hög- talare eller till en öronsnäcka. SVT erbjuder tjänsten uppläst text i alla översättningstextade program i SVT1 och SVT2, förutom de direktsända. Den syntetiska röst som läser upp texten uppgraderades 2008 för ökad kvalitet. Tjänsten finns, enligt SVT, tillgänglig för alla tv-plattformar för traditionell tv-distribution men det är distributörerna som väljer om de erbjuder tjänsten eller inte. Teckenspråkstolkade program är sändningar avsedda för den breda allmänheten som tillgängliggörs genom att en teckenspråkstolk vanligen simultant översätter innehållet till teckenspråk. Tolken visas infälld i bild, vanligen i det nedre högra hörnet. Rent tekniskt kan teckenspråkstolkning antingen sändas synlig för alla tittare eller som tillval för den intresserade. Teckenspråkstolkning kan sändas synligt men detta kräver, enligt SVT, antingen att utbud i en av SVT:s kanaler ersätts med det teckentolkade materialet, att teckentolkningen sänds på mindre attraktiva sändningstider som inte används eller att ytterligare frekvensutrymme upplåts fär detta ändamål. Att sända teckenspråk som tillval, via digital-tv-box, är tekniskt möjligt men skulle, enligt SVT, förutsätta att ytterligare frekvensutrymme till- delades och sannolikt innebära ytterligare komplikationer vid mot- tagande via andra distributionsplattformar än marknätet. De teckenspråkstolkade programmen tillgängliggörs via internet och bestod 2011 av Tjuvarnas jul (julkalender), final och Andra chansen. teckenspråks- tolkades dock regeringens upprättelsecermoni för de vanvårdade och direktsändes i SVT1 (SVT:s public-service redovisning 2011, s. 34). har SVT ökat sina teckenspråkstolkningar via inter- net och tillgängliggjort samtliga avsnitt av och Mästarnas mästare, partiledarintervjuerna i , Melodi- festivalens final och Andra chansen samt det kungliga dopet av prinsessan . UR publicerar inga teckenspråkstolkade program eller program på teckenspråk enbart på internet. Syntolkning innebär att en inspelad röst beskriver vad som syns i bild i ett tv-program under naturliga pauser i dialogen. På detta sätt kan synintryck förmedlas till personer med synnedsättning och till andra med behov av ett synintrycksstöd, exempelvis personer med kognitiva funktionsnedsättningar. Vissa program, som musik- program och nyheter, är inte alltid meningsfulla att syntolka, men det är av särskild betydelse för andra program såsom filmer och dokumentärer. SVT utredde de tekniska förutsättningarna för att inleda försök med syntolkning och sände den första syntolkningen med långfilmen rätte komma in. Syntolkningen distribuerades dels som en parallellsändning i , dels i det frekvensutrymme som vanligen används för uppläst textremsa.