sou · H0B328 · 2012-04-19 00:00:00 — Sysselsättningsgraden bland personer har ökat som det har blivit vanligare att äldre tar ut sin ålderspension före (se kapitel 18). Frågan är då om den ökade sysselsättningen faktiskt innebär ett ökat antal arbetade timmar bland äldre i befolkningen, eller om fler i stället arbetar deltid.7 För att besvara frågan har utredningen beställt bearbetningar från SCB av medelarbetstiden bland äldre . Totalt för båda könen ökade medelarbetstiden bland personer 55- med 2–. Det faktum att fler äldre tar ut sin ålderspension före förefaller motverkas bl.a. av att andelen personer som lämnar arbetsmarknaden med förtidspension har minskat. För kvinnor både i åldern 55–59 och 60–har den överens- komna medelarbetstiden ökat med 5–, trots en viss nedgång under 1990-talskrisen (se diagram 10.7). 7 En person räknas som sysselsatt i om man arbetat under mätveckan. Källa: SCB. För män i åldern 55–är medelarbetstiden ganska oförändrad . Bland 60–64-åriga män minskade där- emot medelarbetstiden tydligt , men har ökat tydligt därefter (se diagram 10.8). Källa: SCB. För personer finns jämförbara data endast . Medelarbetstiden i dessa mätningar varierar dock påtagligt mellan åren, vilket kan bero på små urval och slumpmässiga variationer. För personer 65–ökade medelarbetstiden tydligt , men arbetstiden har fallit tillbaka . Det är svårt att se någon tydlig trend för de äldsta. Den samlade bilden av de äldres arbetsmarknadsdeltagande under de senaste två decennier visar en positiv trend. De eko- nomiska kriserna har inte påverkat de äldres arbetade tid i någon större utsträckning. Man kan göra en schablonmässig kalkyl av årsarbetstiden per person genom att beräkna det totala antalet sysselsatta och deras medelårsarbetstid i förhållande till antalet i befolkningen . En sådan förenklad kalkyl pekar på att det totala antalet arbetade timmar per individ har ökat påtagligt bland personer i åldern , kanske , framför allt . Genom att de stora 40-talskullarna närmar sig tillsammans med höjningen av medelantalet arbetade timmar ökar de äldres bidrag till det totala antalet arbetade timmar i ekonomin påtagligt. över ett kortare tidsperspektiv har medelarbetstiden för kvinnor och män i åldern 55–varit relativt oförändrad. För kvinnor i åldern har den överenskomna medelarbetstiden minskat tydligt och uppgår 2011 till . Även bland 65–74-åriga män minskade medelarbetstiden dock inte i lika stor utsträckning. Källa: SCB/2011. Den genomsnittliga överenskomna arbetstiden för män är och för kvinnor mellan . För kvinnor i åldersgruppen är den genom- snittliga arbetstiden ungefär hälften så stor som för åldersgruppen 55–. Män i åldern har en överenskommen arbetstid på i genomsnitt drygt . Trots minskningen i medelarbetstid för 65-74 åringar har det totala antalet arbetade timmar ökat.8 Tendensen att ålderspension tas ut tidigare motsvaras inte av ett sänkt arbetskraftsdeltagande i åldern 60–, tvärtom. Det ökade från . Ökningen ägde dock i huvudsak rum åren fram – därefter har ökningen avtagit. 8 Klevmarken A., Vem arbetar efter ? En statistisk analys, SOU 2010:85. Äldre arbetar i större utsträckning deltid än yngre. I åldern arbetar de flesta deltid, av männen och av kvinnorna i denna åldersgrupp arbetar . Källa: SCB/2011. av männen och av kvinnorna i åldrarna arbetar mer än . av kvinnorna i åldersgruppen 55–74 och av männen anger att de jobbar övertid. Det är relativt små skillnader mellan olika åldersgrupper. Andel betald övertid tenderar dock att minska med ålder. Källa: SCB/2011. Frånvaroorsaken varierar relativt mycket mellan olika ålders- grupper (se tabell 10.10). Bland yngre åldersgrupper dominerar frånvaron p.g.a. andra skäl än sjukdom och semester. Bland sysselsatta som är 55–är sjukdom och semester de vanligaste orsakerna till frånvaro. Källa: SCB/2011. Man kan även notera att det finns vissa könsskillnader. Det är vanligare bland kvinnor i alla åldrar med frånvaro p.g.a. sjukdom. Efterfrågan på äldre arbetskraft kan påverkas negativt om presta- tionerna sjunker med åldern som arbetskraftskostnaden fortsätter att stiga fram till pensioneringen. Produktiviteten kan minska av flera orsaker, som avtagande kognitiv och fysisk förmåga, hälsoproblem, kunskaper som inte uppgraderas i takt med högre krav i arbetslivet osv. har äldre ofta mer kunskaper och erfarenheter i arbetet och betraktas i regel som mer pålitliga och omdömesgilla. De har inte högre frånvaro än yngre, som ofta har barn. De drabbas mer sällan av olyckor och är mindre benägna att byta jobb. För äldre personer som förlorar sitt jobb tar det dock ofta mycket att få ett nytt jobb, vilket bl.a. brukar förklaras med gapet mellan lön och produktivitet. Studier visar att de flesta arbetsgivare, och även människor i allmänhet, förefaller tro på tumregeln att den genomsnittliga arbetsproduktiviteten avtar någonstans . De senaste årens forskning tycks dock ge grund för tvivel till dessa kategoriska slutsatser. Det är mycket komplicerat att i empiriska studier klarlägga sambanden mellan ålder och produk- tivitet, inte minst för att det är mycket svårt att mäta produktivitet, som varierar kraftigt mellan individer, sektorer och kan påverkas av selektionseffekter. Det faktum att äldre personer ofta arbetar i äldre industrier och företag men yngre i unga företag kan missleda resultaten. Mätningar bör helst göras på företagsnivå, eller på arbetsställen, gärna med panelansats. Sådana studier är ännu ganska ovanliga. Dessutom måste man med avancerade statistiska metoder kontrollera för skillnader i företagens sammansättning vad gäller utbildning, yrken, kön, arbetstider för olika delgrupper m.m. Brist på sådana data med god kvalitet kan medföra att resultaten snedvrids. En studie genomförd vid visade att anställda inom tillverknings- och gruvindustrin överskattade produktiviteten hos unga och underskattade de äldres produk- Undersökningen baserades på en panel av företag inom tillverknings- och gruvindustrin –1996.9 En presenterad liknande studie undersöker produk- tiviteten i tillverkningsföretag –2005. Data om value-added, sysselsättning, lönekostnader m.m. har matchats för cirka 14 000 företag med individdata om ålder, kön m.m. I likhet med flera av senare års studier finner forskarna inget stöd för ett gap mellan äldres produktivitet och lönekostnader när man tar hänsyn till olika skillnader i sammansättning m.m.10 En aktuell belgisk studie kommer fram till ett motsatt resultat.11 Där har man undersökt hur fördelningen av anställda på olika åldersgrupper påverkar produktiviteten i företag i den belgiska privata sektorn. De använder longitudinella data där företags- och individdata kopplats för åren 1999–2006. Undersökningen pekar på att personer har en signifikant lägre produktivitet än yngre som timlönerna stiger med åldern. En ny studie från tyska forskare kommer delvis runt många av de invändningar som gäller andra undersökningar.12 De mäter produktivitet som antal fel per dag vid löpande bandet i en stor tysk lastbilsfabrik och kan relatera detta mått både till individuell ålder och till arbetsgruppens genomsnittliga ålder. Rika bakgrundsdata gör att man kan korrigera för många viktiga skillnader i sammansättning. Trots att arbetet vid löpande bandet är fysiskt och psykiskt krävande kan forskarna inte finna någon minskning i produktiviteten bland äldre. På individuell nivå stiger faktiskt produktiviteten ända fram till . Finska forskare har studerat produktiviteten bland manliga arbetare i finsk tillverkningsindustri mellan 1996 och 2000.13 Forskarna har utgått ifrån löner hos de som arbetade på ackord och jämfört produktiviteten bland dem som arbetat på jämfört de som arbetade med ackordslön med de som arbetade med fast lön. Dess- utom studerades en grupp som under ett och bytte från det ena till det andra. Resultaten visar att produktiviteten ökade under större delen av arbetskarriären. I början ökade produk- tiviteten mer än lönen, men ökade produktiviteten 9 ., , ., Productivity consequences of workforce ageing – stagnation or a effect? 10Van Ours J., Stoeldraijer L., Wage and productivity. 11Cataldi A., Kampelmann S., Rycx F., Does it pay to be productive? The case of age groups 12Börsch-Supan A., ., Productivity and age: evidence from work teams at the assembly line. 13Pekkarinen T., Usitalo R., Ageing and productivity – evidence fron piece-rates, , 2008. mindre än lönen. Resultaten antyder att anställda är underbetalda under arbetslivets början och överbetalda under dess slut. Listan av senare års studier kan göras längre. Forskningsöver- sikterna visar att resultaten är motstridiga och t.o.m. kontro- versiella. Man kan inte heller veta om de olika resultaten beror på skillnader mellan olika länder respektive förändringar som sker över tiden i regler, utbildningssystem, institutioner, lönebildnings- processer, värderingar osv. Det förefaller dock vara en rimlig bedömning att kategoriska påståenden om äldres fallande produk- tivitet och gapet mellan produktivitet och arbetskraftskostnad inte har stöd i de senaste årens forskning. Dagens äldre är allt mer välutbildade. Man kan säga att 40-talisterna som går i pension är den första välutbildade generationen. har äldres utbildningsnivå ökat dramatisk för både män och kvinnor (se diagram 10.9). Källa: SCB. Andelen män 55–med eftergymnasial utbildning har ökat från till . Bland kvinnor är uppgången ännu mer dramatisk, från . Det är dock fortfarande fler personer med enbart förgymnasial utbildning bland personer som är jämfört med yngre åldersgrupper. För kvinnor är det exempelvis nästa dubbelt så många i åldersgruppen 55–som enbart har förgymnasial utbildning jämfört med åldersgruppen 45–. Källa: SCB, 2010 Äldre personer som förlorar sitt arbete möter ofta svårigheter att få ett nytt arbete och riskerar att hamna i långtidsarbetslöshet eller lämna arbetskraften. Under den ekonomiska krisen ökade arbetslösheten bland äldre. Arbetslöshetsuppgången var betydligt större för äldre män än för kvinnor (se diagram 10.10 och 10.11). Det förklaras bland annat med att kvinnor i större utsträckning arbetar inom offentlig sektor, som inte påverkas lika mycket av konjunktursvängningar. Källa: SCB, Källa: SCB, Arbetslösheten för äldre utvecklas inte alltid i takt med syssel- sättningsgraden. Vissa äldre som förlorar sitt arbete väljer att lämna arbetsmarknaden för gott via exempelvis kollektivavtalade ersättningar eller tidigt uttag av ålderspension. I kapitel 18 beskrivs de olika utträdesvägarna ur arbets- marknaden. Äldre har lägre formell utbildning än yngre personer vilket kan ha en negativ inverkan på möjlighet att hitta ett nytt arbete. De äldres arbetskraftsdeltagande har ökat snabbare än syssel- sättningsgraden (se tabell 10.1). Effekten av detta är att arbetslösheten för äldre har ökat. Detta är dels en effekt av att fler äldre väljer att jobba längre, men även av att de äldre som förlorar arbetet blir arbetslösa . Av tabell 10.12 framgår arbetslöshetens längd 2011 för olika åldersgrupper. Det är tydligt att arbetslöshetsperioderna ökar kraftigt . Källa: SCB. I andra länder finns regler som tar hänsyn till att äldres arbets- löshetsperiod i genomsnitt är längre och de är berättigade till arbetslöshetsersättning än yngre innan de blir utförsäkrade. Sådana regler fanns även i då de togs bort i och med att arbetslöshetsersättningens tillämp- ning anpassades till aktivitetsgarantin.14 Enligt rapporten från finns det bland äldre en grupp som anger att de arbetar färre timmar än vad 14 Lalive R., How do extended benefits affect unemployment duration? A regression discontinuity approach, , Working paper 2006:8. de skulle vilja.15 Andra har lämnat arbetskraften och är latent arbetssökande. De vill och kan arbeta, men söker inte arbete då de inte tror att de kan få något arbete. De latent arbetslösa och de undersysselsatta i åldern uppgick tillsammans till 6 700 personer för att öka till 10 600 personer . Av de latent arbetssökande och undersysselsatta 65–69-åringarna är majoriteten män. Det finns även 3 300 latent arbetssökande och undersysselsatta i gruppen 70 till 2008. Det totala antalet latent arbetssökande i åldrarna har ökat från 2 500 , dock har antalet män i denna grupp minskat över tiden men detta har uppvägts av att antalet kvinnor har ökat mer. var fler kvinnor än män i åldern undersysselsatta eller latent arbetssökande. Det fanns ett outnyttjat arbetskraftsutbud bland män och kvinnor mellan 65 och 74 om nästan , att jämföra med knappt . 10.6Arbetskraftspotential bland äldre arbetskraft Det finns en relativ stor arbetskraftspotential bland dagens äldre. Den genomsnittliga faktiska pensionsåldern, mätt som den genom- snittliga tid då ålderspension eller sjukersättning (f.d. förtids- pension) har höjts (se kapitel 18). Sam- tidigt försenas inträdet i arbetslivet, de äldre blir allt friskare och den beräknade återstående livslängden vid fortsätter att stiga. Det potentiella arbetsutbudet bland åldersgruppen är dock begränsat, eftersom de flesta av dem som redan lämnat arbetslivet inte kommer tillbaka. Majoriteten av befolkningen börjar ta ut sin allmänna ålderspension när de fyller 65. Medel- åldern för det första pensionsuttaget har legat strax under . har dock spridningen ökat, och fler skjuter upp uttaget och fler påbörjar det tidigare. hade av alla 65-åringar ålderspension. är det dock fortfarande bara ett fåtal som inte tar ut pension. Arbetsutbudspotentialen bland dagens äldre, mätt i antal arbetslösa, undersysselsatta eller latent arbetssökande är cirka 15 ., Wadensjö E., Arbetsmarknaden för de äldre, 2009/7. 101 000 personer , motsvarande av samtliga i gruppen 16–(se tabell 10.13). Källa: , SCB (2010). Anm. Heltidsekvivalent arbetskraft erhålls genom att dela antalet timmar med 40. Generationsstorlekarna spelar stor roll för framtida arbetskrafts- deltagande och återspeglas även i antalet personer som utgör outnyttjat arbetskraftsutbud. Den fyrtiotalistgeneration som har uppnått pensionsåldern är relativt stor, vilket förklarar en del av den kraftiga ökningen av antalet personer som utgör outnyttjat arbetskraftsutbud (se diagram 10.12). Även konjunkturnedgången påverkade antalet personer som utgör outnyttjat arbetskraftsutbud. Det är framförallt andel arbets- lösa och latent arbetssökande som har ökat . Källa: , SCB (2010). Ökad sysselsättning och ett ökat antal arbetade timmar bland dagens äldre utgör med andra ord en relativt stor källa till poten- tiellt arbetsutbud jämfört . Det finns även en grupp om som anger att de arbetar färre timmar än de önskar eller är latent arbetssökande (tillhör inte arbetskraften längre men vill ha arbete). 10.7Är fler äldre på arbetsmarknaden ett hinder för yngre att få arbete? Både i och i ett flertal andra har andelen äldre som stannar kvar i arbetslivet ökat . Detta har rest frågan om de yngre härigenom har fått svårare att etablera sig i arbetslivet. Nationalekonomernas allmänna svar är nej. Ju fler som arbetar desto större blir inkomsterna, och desto högre blir efter- frågan på företagens produkter och därmed deras efterfrågan på arbetskraft. Det finns inte en viss förutbestämd mängd arbete som behöver utföras i samhället. Det finns heller inte en förutbestämd lönebudget i samhällsekonomin som helhet, som gör att man måste skjuta på att anställa en ung person bara för att en äldre person arbetar till. Till detta kommer argumentet att äldre och yngre personer kan ha olika slags kompetenser, som inte alltid kon- kurrerar med varandra. Föreställning om att de äldre tar arbets- tillfällen från de yngre skulle kunna liknas vid de föreställningar som fanns före kvinnornas breda inträde på arbetsmarknaden om att kvinnor vid giftermål borde lämna sina arbeten till förmån för män.16 Källa: , Economic, Environmental and Social Statistics. 16 Se exempelvis Neunsinger S. (2001), Frangeur R. (1999). Diagram 10.13 illustrerar sambandet mellan andelen sysselsatta unga (15–) och äldre (55–) som sammanställdes av . Bilden indikerar att i de flesta länder finns det positiv korrelation mellan äldres och ungas sysselsättningsnivå. Ungdomarnas arbetslöshet är nästan överallt och högre än den totala. I ett läge med dålig konjunktur på arbets- marknaden är det lätt att tycka att det bli särskilt besvärligt för de yngre om de äldre biter sig fast starkare. Men även under ett utpräglat högkonjunkturår som 1990 var ungdomarnas arbetslöshet avsevärt högre än de äldre gruppernas, både i och på andra håll. Det ligger i sakens natur att det kan ta tid för unga personer att etablera sig i arbetslivet, också när det generellt sett är god efterfrågan eller rentav brist på arbetskraft. 11Arbetsförhållanden och tidigt utträde Utredningen har i uppdrag att identifiera och analysera problem på dagens arbetsmarknad och kartlägga vilka hinder som finns för ett längre arbetsliv och vilka faktorer som leder till att människor lämnar arbetsmarknaden före . Det kan vara hinder i form av krävande fysiska miljöer men också brister i den psykosociala miljön eller i arbetslivets organisation, exempelvis vad gäller arbets- tider och tillgången till utbildning. Frågeställningarna är ytterst omfattande, komplicerade och spänner över en rad områden. De griper in i några av samhällets mest svåranalyserade frågor, som vilka samband finns mellan arbetsförhållande och hälsa, vilka faktorer styr utvecklingen av för- tidspensioneringen och hur man kan förebygga utslagning från arbetsmarknaden. Det är frågor som man forskat om i årtionden utan att konsensus har kunnat nås. Det saknas dessutom en samlad analys av hela kunskapsområdet. Det är givetvis inte realistiskt att utredningen på den korta tid som stått till förfogande ska kunna reda ut alla dessa komplexa frågor. Som visats i kapitel 18 har hälften av alla äldre lämnat arbetslivet redan före , om man mäter huvudförsörjningen. Det finns en rad vägar att lämna arbetslivet tidigt, genom exempelvis tjänste- pensioner, avgångspensioner m.m. Det finns säkerligen äldre med slitsamma och enformiga arbeten som tidigt lämnar arbetslivet på dessa vägar. Det finns dock ingen statistik eller forskning som be- lyser hur vanligt detta är. Utredningen har därför valt att prioritera frågan hur arbetsförhållanden påverkar utträdet via förtidspension och långtidssjukskrivning. Arbetsförhållanden och tidigt utträde I detta kapitel redovisas en översiktlig sammanställning och be- dömning av ett följande huvudfrågor som följer av uppdraget: Hur har förhållandena i arbetsmiljön utvecklats ? Vilka brister i arbetsmiljön leder till sjukdomar? Vilka samband finns mellan hälsa och utträde genom förtids- pension och långtidssjukskrivning? Vilka faktorer i arbetsmiljön bidrar till högre risker att lämna arbetslivet tidigt genom långtidssjukskrivning eller förtids- pension? Utredningen har uppdaterat analyserna av arbetsmiljöns utveckling och av trenderna i fråga om tidigt utträde från arbetslivet. Ut- redningen har också tagit fram en sammanställning ett antal studier på svenska förhållanden som belyser frågeställningarna, vilka bl.a. rekommenderats av utredningens expertpanel. Det finns en omfat- tande svensk och internationell forskning på dessa områden. Det har inte varit möjligt att granska och sammanställa alla dessa analyser. Trots att förhållandena i arbetslivet förbättrats de senaste decen- nierna är det fortfarande många som har slitsamma och enformiga arbeten. har en i internationell jämförelse en god arbets- hälsa. Trots det har många fortfarande en instrumentell inställning till arbetet, dvs. de svarar att det enda som betyder något är för- tjänsten och skillnaden mellan arbetare och tjänstemän är stor. En femtedel av alla arbetstagare anger att de har en instrumentell inställning till arbetet . Ett undantag är kvinnliga facklärda arbetare där påtagligt färre anger instrumentell inställning till arbetet. Det kan avspegla att dessa kvinnor ofta arbetar med människor inom välfärdssektorn. Arbetsförhållanden och tidigt utträde Källa: /SCB. Karriärvägar och möjligheter att utvecklas i yrket är begränsade för många arbetstagare, inte minst i arbetaryrken och inom många kvinnodominerade sektorer i arbetslivet. Psykosociala arbetsmiljöproblem är vanligare förekommande för tjänstemän än fysiska arbetsmiljöproblem. Och trots att psyko- sociala arbetsmiljöproblem kanske inte på samma sätt som fysiska arbetsmiljöproblem leder till sjukdom och/eller förtidspension kan förhållandena i arbetslivet ändå leda till att viljan att lämna arbets- livet tidigt är stor. Vägarna ut från arbetslivet är många. Förtids- pension och långtidssjukskrivning är vanligt förekommande, men det finns andra vägar, till exempel sekventiellt uttag av tjänste- pension, tidigt uttag av ålderspension, avgångspension. Arbetsförhållanden och tidigt utträde I enkäten genomförd av om in- ställningen till pension framgår att viljan att avsätta tid för fritid, och att personen länge planerat att gå vid en viss ålder de vanligaste orsakerna till att man önskade gå i pension. Arbetsförhållanden, att man har möjlighet att gå i pension via avtal, att man tror att det skulle vara svårt att få ett nytt arbete är också vanliga skäl. Hälso- skäl och bristande ork anges också som orsak till pensionsbeslut, men betydligt mer sällan än de möjligheter till egna val som angetts. Ett längre arbetsliv är inte enbart en fråga om att arbeta till 67 eller . I allra högsta grad handlar det också om att fler ska få möjlighet att arbeta fram till det som traditionellt utgjort pensions- åldern, kring . En central fråga för utredningen är varför så många människor lämnar arbetsmarknaden . Det är inte ovanligt med en period med annan försörjning än lönein- komster, som till exempel sjukersättning, sjukpenning, arbetslös- hetsersättning eller arbetsskadelivränta. arbetsmiljö- problem har ofta uppfattats handla om krävande fysiska miljöer. Sådana miljöer finns fortfarande kvar. Problem finns dock i ökad utsträckning också i psykosocial miljö och arbetslivets organisa- tion. En viktig fråga är vilka orsaker som ligger bakom att människor lämnar arbetsmarknaden . I tidigare kapitel analy- seras tidig pensionering via tjänstepension. I det här kapitlet ligger Arbetsförhållanden och tidigt utträde tyngdpunkten på orsaker till tidig pensionering inom ramen för sjukförsäkringen och arbetsmiljöfaktorer. Det är det genomfördes en grundlig och syste- matisk analys av arbetsmiljöns utveckling i Arbetsmiljö- kommissionen. Flera utredningar och rapporter har dock belyst olika aspekter av arbetsmiljöns utveckling. Några tydliga tendenser i dessa rapporter är dels ökningen av psykosociala besvär, dels ökningen av arbetsmiljöproblem bland kvinnor i välfärdssektorn. beslutade regeringen att tillsätta en arbetsmiljö- kommission. Arbetsmarknadsministern sade i riks- dagen att Bakgrunden till regeringens ställningstagande är den oroande utveck- lingen när det gäller antalet arbetsskador, långtidssjukskrivningar och förtidspensioneringar. Bakom denna utveckling döljer sig mänskliga problem och lidanden som i många fall leder till utslagning från arbets- marknaden. Människor som skadas i arbetet, går långvarigt sjukskrivna och som tvingas lämna arbetslivet , känner sig ofta ned- värderade. De förlorar arbetsgemenskapen, isolerar sig och får år av sina liv förstörda. har den andel av de anmälda arbets- sjukdomarna, som godkänts som arbetsskador enligt arbetsskade- försäkringens regler, ökat. Detta gäller främst skador och sjukdomar till följd av olika belastningsfaktorer. Också förtids-pensioner och sjukbidrag ökar. Särskilt markant är utvecklingen av förtidspensioner och sjukbidrag för kvinnor i åldrarna 45–. Trots denna dystra bild av utvecklingen menade att [D]enna utveckling skall inte tas som ett tecken på att arbetsmiljöerna generellt sett skulle ha försämrats. Svåra skador och olyckor med dödlig utgång hade minskat be- tydligt och övriga olycksfall hade minskat sett i ett längre tids- perspektiv, även om minskningen hade avstannat.