sou · H0B334d3 · 2012-06-05 00:00:00 — Nya påföljder, Del 1-4, del 3 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Band 1 – Sammanfattning, författningsförslag och författningskommentar 2Uppdraget och dess genomförande Band 2 – Villkorligt fängelse 5Ordningen i några andra europeiska länder 6Påföljdssystemets problem och brister 7Allmänna utgångspunkter för en reform 8Villkorligt fängelse bör införas i påföljdssystemet 9Uppbyggnaden av ett påföljdssystem med villkorligt fängelse 10Beaktande av återfall i brott 11Innehållet i tilläggssanktionerna till villkorligt fängelse 12Hanteringen av bristande verkställighet av tilläggssanktionerna till villkorligt fängelse 13Överlämnande till vård enligt LVM 14Kostnadsansvaret för vård och behandling Band 3 – Böter, billighetsskäl m.m. och ungdomspåföljder Del I – Böter Dagsbotens storlek och förhållandet mellan dagsböter 16.2.1 Gällande rätt .................................................................. 16.2.2 överväganden samt diskussion i 16.2.4 Utgångspunkter för våra överväganden....................... 16.2.5 Överväganden och förslag ............................................ Fastställande av inkomst vid dagsbotsberäkning ................... 16.3.2 Våra överväganden ........................................................ Verkställigheten av böter och reaktionen vid utebliven 16.4.1 Förfarandet vid uppbörd och indrivning av böter .... 16.4.2 Bötesförvandling enligt bötesverkställighetslagen.... 16.4.5 Överväganden och förslag gällande verkställighet av dagsböter genom uppbörd och indrivning............ 16.4.6 Överväganden och förslag gällande Böter som tilläggssanktion till villkorligt fängelse .............. 16.5.2 Obetalda böter kan inte likställas med andra tilläggssanktioner som inte fullgörs .......................... 16.5.3 Böter som tilläggssanktion kan inte fullt ut likställas med böter som dömts ut som 16.5.4 Hanteringen av obetalda böter som utgör tilläggssanktion till villkorligt fängelse...................... Andra sätt att öka användningen av dagsböter?................... 16.6.3 Idéer som presenterats i doktrinen............................ Del II – Övriga frågor 17.2.2 Avgränsning och inriktning ....................................... 17.3.1 Rättslig reglering m.m. ............................................... 17.3.2 Närmare om de olika billighetsskälen i 29 kap. 5 § 17.3.3 Särskilt om s.k. sanktionskumulation ....................... 17.3.4 Närmare om påföljdseftergift .................................... 17.3.5 Andra bestämmelser som medger individuell Beredningen för rättsväsendets utveckling .......................... Våra överväganden och förslag.............................................. 17.5.1 Några utgångspunkter................................................ 17.5.2 En ny strafflindringsgrund; medverkan till utredningen av det egna brottet................................. 17.5.3 Sanktionskumulation – en särskild grund för 17.5.4 Billighetsskälen bör beaktas i skälig omfattning ....... 17.5.5 Kravet på särskilda skäl slopas.................................... 17.5.6 Vissa andra förändringar av 29 kap. 5 § BrB .............. 17.5.7 Billighetsskälen är i övrigt väl avvägda....................... 17.5.8 En oförändrad bestämmelse om påföljdseftergift..... 17.5.9 Möjligheten till individuell hänsyn inom ramen för ett nytt påföljdssystem ......................................... Straffnivåerna i vissa särskilda fall.............................. 18.1.2 Avgränsning och inriktning........................................ I vilka fall är straffnivåerna relativt sett höga?...................... 18.2.1 Straffnivåerna för de allvarliga narkotikabrotten utmärker sig särskilt.................................................... 18.2.2 Straffnivåerna för grovt skattebrott och grovt bedrägeri urskiljer sig något ....................................... Straffvärdebedömningen i allmänhet .................................... 18.3.1 Allmänna utgångspunkter och styrande principer.... 18.3.2 Straffvärdebedömningen enligt 29 kap. 1 § BrB........ 18.3.3 Försvårande och förmildrande omständigheter 18.3.4 Straffskalornas funktion och tillämpning.................. De aktuella straffbestämmelserna ......................................... 18.4.1 Grovt narkotikabrott .................................................. 18.4.2 Grov narkotikasmuggling........................................... 18.4.3 Grovt skattebrott ........................................................ 18.4.4 Grovt bedrägeri ........................................................... Våra överväganden gällande narkotikabrott ......................... 18.5.1 Högsta domstolens praxis ............... 18.5.2 Sammanfattande bedömning ...................................... Våra överväganden när det gäller straffnivåerna för grova skattebrott och grova bedrägerier ............................... 18.6.1 Närmare om straffnivåerna......................................... 18.6.2 Vår praxisgenomgång.................................................. 18.6.3 Våra slutsatser ............................................................. Begreppet flerfaldig brottslighet ........................................... Påföljdsbestämningen vid flerfaldig brottslighet enligt Något om bakgrunden till vårt nuvarande system............... 19.6.1 Avgränsning av uppdraget.......................................... 19.6.2 Några viktiga utgångspunkter.................................... 19.6.3 Mängdrabatt vid flerfaldig brottslighet?................ 19.6.4 Olika förändringsalternativ inom ramen för en fortsatt tillämpning av asperationsprincipen och principen om gemensamt straff ................................. 19.6.5 Sammanfattande slutsatser och förslag ..................... Del III – Påföljdssystemet för unga lagöverträdare Regleringen av ungdomspåföljderna i ............ 20.1.3 Sluten ungdomsvård ................................................... 20.1.4 Åtgärder vid bristande verkställighet av ungdomsvård och ungdomstjänst.............................. Regleringen i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare.................................. Reglering i socialtjänstlagstiftningen.................................... 20.3.1 Reglering av verkställigheten ..................................... 20.3.2 Underrättelse om misskötsamhet.............................. Påföljdsvalet för unga lagöverträdare ................................... Bakgrund till gällande rätt...................................................... 20.5.3 Sluten ungdomsvård ................................................... Ordningen i några andra europeiska länder.................. Brå:s utvärdering av reform.......................... Syftena med reform ................................................. reform i korthet ....................................................... Brå:s utvärdering av reform och slutsatser av 22.4.1 Sammanfattning av Brå:s utvärdering ........................ 22.4.2 Brå:s bedömning mot bakgrund av utvärderingen.... Allmänna utgångspunkter för utredningens 23.1.1 De allmänna utgångspunkterna är giltiga även för 23.1.2 Det finns särskilda aspekter för unga 23.1.3 har en särskild roll ............................. 23.1.4 Påföljdssystemet måste bygga på en kompromiss mellan olika intressen ................................................. 23.1.5 Dagens påföljdssystem för unga lagöverträdare fungerar i många avseenden väl och tidigare reformer har till stora delar fått det önskade 23.1.6 Det bör uppnås en större likabehandling och 23.1.7 har en stor betydelse för 23.1.8 Det finns behov av nya inslag i påföljdssystemet för unga lagöverträdare............................................... 23.2Förhållandet mellan ungdomspåföljder och påföljder för vuxna lagöverträdare bör tydliggöras i de fall 23.2.1Kravet på synnerliga skäl för att döma ut en frihetsberövande påföljd bör vara kvar när lagöverträdaren var omyndig ..................................... 23.2.2Bestämmelserna om straffmätning i 29 kap. BrB bör tillämpas även i de fall lagöverträdaren var 23.2.3Om lagöverträdaren är omyndig bör det som utgångspunkt alltid väljas en för unga särskilt 23.2.4Om lagöverträdaren har hunnit fylla för lagföringen är det inte alltid lämpligt med en ungdomspåföljd .............................. 23.2.5Kravet på synnerliga skäl för att döma lagöverträdare under till fängelse i de fall det döms ut villkorligt fängelse kan inte upprätthållas i det system vi föreslår ......................... 23.2.6 Det bör krävas synnerliga skäl för att döma lagöverträdare under till sluten ungdomsvård eller till ovillkorligt fängelse............... 23.2.7Huruvida sluten ungdomsvård alltid kan utgöra en tillräckligt ingripande påföljd vid allvarlig brottslighet behandlas i kapitel 26 (Sluten 23.2.8 Huruvida lagöverträdare som fyllt vid tidpunkten för brottet ska kunna dömas till en ungdomspåföljd behandlas i kapitel 29 (Lagöverträdare som är 18–) .............................. Ungdomsvård och ungdomstjänst ............................... Samverkan mellan rättsväsendets aktörer och 24.3.1 Tillämpningsområdet för ungdomsvård bör bli 24.3.2 Brottslighetens art bör inte beaktas vid valet av ungdomsvård som påföljd .......................................... 24.3.3 Ungdomsvård bör kunna dömas ut även när vården redan är genomförd för 24.3.4 Ungdomsvård bör i mindre utsträckning än förenas med ungdomstjänst ....................................... 24.3.5 Förutsättningarna för att göra en proportionalitetsbedömning och för att använda ungdomstjänst som tilläggssanktion.......................... 24.3.6 Brottslighetens allvar bör tillmätas större betydelse vid utformningen av ungdomskontrakt 24.3.7 Kvaliteten på socialnämndens yttranden bör 24.3.8 bör i vissa fall få mer tid på sig för att utarbeta ungdomskontrakt och vårdplaner.......... 24.3.9 Kunskaper om vilka åtgärder som kan vidtas inom ungdomsvård bör tillgängliggöras bättre ......... 24.4.1 Samtyckeskravet vid ungdomstjänst bör avskaffas... 24.4.2 Lämplighetsbedömningen för ungdomstjänst bör göras med enhetlig ...................................................... 24.4.3 Ungdomstjänst som påföljd vid allvarlig 24.4.4 Valet av arbetsgivare bör kunna göras utifrån de 24.4.5 Verkställighetstiden för ungdomstjänst bör vara 24.4.6 Den särskilt anordnade verksamheten bör vara Böter och varningsstraff ............................................ I vilka fall används böter och åtalsunderlåtelse för 25.2.1 Den rättsliga regleringen och tillämpningen i 25.2.2 I vilken omfattning används böter och åtalsunderlåtelse för unga lagöverträdare? 25.2.3 För vilka brott används böter för unga Allmänna utgångspunkter för våra överväganden gällande en minskad bötesanvändning.................................. Ungdomsreduktionen av bötesstraff bör förtydligas .......... Åtgärder för att slopa eller minska användningen av bötesstraff med högre bötesbelopp ...................................... 25.5.1 Högre bötesbelopp bör ersättas av andra påföljder med verkställighetsinnehåll ........................ 25.5.2 Strafförelägganden bör inte utfärdas för högre Varningsstraff istället för bötesstraff med lägre 25.6.2 Tillämpningsområdet för ungdomstjänst bör inte öka för att minska användningen av lägre 25.6.3 En särskild påföljd med verkställighetsinnehåll för att ersätta bötesstraff med lägre bötesbelopp bör inte införas............................................................ 25.6.4 Ett varningsstraff bör införas för att ersätta bötesstraff med lägre bötesbelopp............................. Möjligheter till längre frihetsberövanden? 26.2.2 Maximitiden för sluten ungdomsvård bör inte Behov av bättre möjligheter till kontroll och stöd den efter frihetsberövandet?..................................... 26.3.2 Utgångspunkter för övervägandena........................... 26.3.3 Det bör inte införas villkorlig frigivning från 26.3.4 Det bör inte införas någon ny 26.3.5 Stöd och hjälp efter avslutad verkställighet............... 26.3.6 Förutsättningarna för mellantvång enligt LVU Kontaktskyldighet för unga och ungdomsövervakning ... 27.3.2 Allmänt om vård enligt LVU ..................................... 27.3.3 bestämmelse om mellantvång ...................... reglering med särskilt kvalificerad 27.4.2 Bakgrunden till reformen ........................................... 27.4.4 lagstiftning om särskilt kvalificerad Vissa tidigare överväganden gällande nya påföljder för Nya påföljder för ett heltäckande påföljdssystem för 27.7.2 Öka förutsättningarna för mellantvång?................... 27.7.3 Kontaktskyldighet för unga som en ny påföljd för unga lagöverträdare............................................... 27.7.4 Ungdomsövervakning som en ny påföljd för 27.7.5 Den närmare utformningen av påföljden 27.7.6 Påföljdsvalet i ett system som innehåller påföljderna kontaktskyldighet för unga och ungdomsövervakning – schema över Ny påföljdsbestämning efter tidigare ungdomspåföljd .. Möjlighet till s.k. konsumtionsdom ..................................... Möjlighet att undanröja tidigare påföljd och döma ut en Åtgärder vid ändrade förhållanden ....................................... 28.4.1 dom ändras efter ny s.k. 28.4.2 dom ändras efter det att den domen beaktats vid ny påföljdsbestämning........................... 28.4.3 Domstol har inte beaktat tidigare utdömd påföljd när det tillkommande brottet har skett i tiden före den tidigare domen ............................................. 28.4.4 Övriga frågor............................................................... Gemensam hantering vid talan om undanröjande ............... Lagöverträdare i åldersgruppen 18–.................... 29.2.2 Straffmätning och påföljdsval..................................... Bakgrund till gällande rätt...................................................... 29.3.1 Beaktande av bristande utveckling, erfarenhet eller omdömesförmåga vid bestämmande av 29.3.2 Beaktande av ungdom vid straffmätningen ............... 29.3.3 Beaktande av ungdom vid påföljdsvalet..................... Närmare om grunden för särbehandlingen enligt de 29.4.2 Behandling i doktrinen ............................................... Närmare om hur ungdomsreduktionen i BrB tillämpas ...... 29.5.1 Ungdomsreduktionen vid straffmätning på 29.5.2 Ungdomsreduktion vid straffmätning på 29.5.3 När leder ungdomsreduktionen till att brottet hamnar på bötesnivå?.................................................. 29.5.4 Praxis gällande ungdomsreduktionen på Närmare om tillämpningen av påföljdsvalsregeln för 29.7.1 Allmänna utgångspunkter .......................................... 29.7.2 Ungdomsreduktionen bör vara kvar i de fall straffvärdet är sådant att fängelse kan följa på 29.7.3 Lagöverträdare i åldersgruppen 18–bör inte särbehandlas vid straffmätningen av 29.7.4 Lagöverträdare i bör inte särbehandlas vid påföljdsvalet .................................... Band 4 – Konsekvenser, övergångsbestämmelser och bilagor 31Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Bilagor Bilaga 1 Kommittédirektiv 2009:60 Bilaga 2 Fullständig lydelse av 1 och 25–38 kap. enligt våra förslag Bilaga 3 Ordningen i några andra europeiska länder Bilaga 4 Internationella instrument Bilaga 5 Den svenska brottslighetens utveckling Bilaga 6 Vägen till fängelse Bilaga 7 Programverksamhet i Kriminalvården Bilaga 8 Yttranden till domstol i ett system med villkorligt fängelse Bilaga 9 Artbrottsstatistik Bilaga 10 Sammanställning av praxis gällande brottslighetens art Bilaga 11 Ungdomsbrottslighetens utveckling Bilaga 12 Kvalificerad övervakning för ungdomar Bilaga 13 Förteckning över kontakter I detta kapitel redogör vi för våra överväganden såvitt avser böter. De frågor som behandlas är huvudsakligen sådana som gäller dagsbotens storlek och förhållandet mellan dagsböter och penningböter samt frågor om verkställighet av böter och reaktionen vid utebliven betalning. I sistnämnda hänseende behandlas även böter som tilläggssanktion till villkorligt fängelse. Slutligen diskuteras även om det på andra sätt än de föreslagna finns förutsättningar för en ökad användning av dagsböter som påföljd. Normerade böter lämnas utanför våra överväganden. Enligt våra direktiv behöver användningen av dagsböter analyseras som en del i övervägandena om en minskad användning av fängelse. Enligt direktiven ska vi analysera och föreslå hur användningen av dagsböter kan öka förutsatt att trovärdigheten i straffet kan upprätthållas, analysera och föreslå hur dagsbotens belopp ska beräknas, undersöka och föreslå hur verkställigheten av dagsböter kan effektiviseras och hur reaktionen ska se ut vid utebliven betalning, se över förhållandet mellan dagsböter och penningböter samt utreda andra frågor om böter som kan uppkomma. När det gäller lagöverträdare som har begått brott ska vi lämna förslag till en slopad eller en mer begränsad användning av dagsböter. Vi behandlar den frågan i kapitel 25. 16.2Dagsbotens storlek och förhållandet mellan dagsböter och penningböter Bestämmelserna om böter återfinns i 25 kap. BrB. Böter ska dömas ut, enligt vad som är föreskrivet för brottet i fråga, i dagsböter, penningböter eller normerade böter. Är viss bötesform inte föreskriven för brottet, döms böter ut i dagsböter eller, om brottet bör föranleda lägre straff än 30 dagsböter, i penningböter (25 kap. 1 § BrB). Reglerna om dagsböter finns i 25 kap. 2 § BrB. Det föreskrivs att dagsböter ska bestämmas till ett antal av minst 30 och högst 150. Varje dagsbot fastställs till ett belopp från och med 50 till och med , efter vad som bedöms som skäligt med hänsyn till den tilltalades inkomst, förmögenhet, försörjningsskyldighet och ekonomiska förhållanden i övrigt. Om det finns särskilda skäl, får dagsbotens belopp jämkas. Minsta bötesbelopp är dock . Bestämmelserna om penningböter återfinns i 25 kap. 3 § BrB. Det föreskrivs att penningböter ska bestämmas till lägst 200 och högst . Om ett lägre högsta belopp är särskilt föreskrivet gäller dock detta. Av 25 kap. 5 § BrB framgår att böter får användas som gemensamt straff för flera brott, om böter kan följa på vart och ett av brotten. Om det finns särskilda skäl, får rätten döma till penningböter för ett eller flera brott för vilka sådan påföljd är föreskriven och döma till annan form av böter för brottsligheten i övrigt. Straffskalan för böter som gemensam påföljd anges i 25 kap. 6 § BrB. Som gemensamt straff får dagsböter bestämmas till ett antal av högst 200 och penningböter till ett belopp av högst . Utöver dagsböter och penningböter finns det för några särskilda brott böter som bestäms efter en särskild beräkningsgrund, s.k. normerade böter. I 25 kap. 4 § BrB erinras om att det finns sådan lagstiftning. Enligt den bestämmelsen är minsta bötesbelopp vid normerade böter . 16.2.1.1 Bakgrund till gällande rätt I samband med – och efter – BrB:s tillkomst har reglerna om dagsböter ändrats , såväl vad gäller antalet dagsbot som det belopp varje bot kan fastställas till. I den strafflagstiftning som föregick BrB – strafflagen – före- skrevs som huvudregel att böter skulle utdömas i dagsböter. Var det för ett bötesstraff utsatt visst högsta belopp, ej (det som sedermera kom att kallas penningböter), eller skulle böter bestämmas efter en särskild beräkningsgrund (normerade böter), skulle de ådömas i pengar. Dagsböter kunde ådömas till ett antal av minst en och högst 120. Minimum för dagsbotens belopp uppgick till en krona och maximum till . Minsta bötespåföljd var , om inte annat var stadgat. Som gemensamt straff kunde dagsböter ådömas till ett antal av 180 och penningböter till ett belopp av . Regleringen i strafflagen var likalydande med den som seder- mera överfördes till BrB; dagsboten skulle fastställas efter vad som prövades skäligt med hänsyn till den sakfälldes inkomst, förmögen- het, försörjningsskyldighet och ekonomiska förhållanden i övrigt. Om brottet var ringa, kunde jämkning ske av dagsbotens storlek. I förarbetena till den lag genom vilken dagsbotssystemet infördes gjordes vissa uttalanden om hur dagsbotsbeloppet borde bestämmas. Enligt departementschefen var syftet med detta system, vilket också framgick av namnet, att fastställa det penningbelopp, beräknat för dag, som den tilltalade vid bötesdomens meddelande kunde antas böra avstå med hänsyn till inkomst, förmögenhet och ekonomiska förhållanden i övrigt utan att han därigenom led nöd eller brast i den försörjningsskyldighet som ålåg honom. Det belopp, som den sakfällde med god vilja för kunde avvara, skulle således anses motsvara en dagsbot. I flertalet fall borde utgångspunkten vara att fastställa den sakfälldes medel- inkomst för dag. Då det gällde att avgöra hur stor del av dags- inkomsten, som skulle tas i anspråk som dagsbot, borde samtliga på den sakfälldes betalningsförmåga inverkande omständigheter beaktas. I första hand borde sålunda hänsyn tas till vad som kunde anses nödvändigt till den sakfälldes eget underhåll och för fullgörandet av den försörjningsskyldighet som åvilade honom. Vidare borde den tilltalades ekonomiska förpliktelser av annat slag beaktas, t.ex. Om den tilltalade ägde förmögenhet, borde detta inverka höjande på dagsboten. Hade den sakfällde ringa eller ingen inkomst, fast hans levnadskostnader var höga, borde de senare i stället för inkomsten läggas till grund för bestämmandet av dags- boten.1 Den äldre lagstiftningen överfördes till BrB vid dess tillkomst 1965 utan andra ändringar i sak än bötesbeloppens storlek. Minimum för dagsbotens belopp höjdes från en till och maximum . Maximibeloppet för penningböter höjdes från till . Maximum för penningböter som gemensamt straff höjdes . Slutligen höjdes det allmänna bötesminimum från fem till . Genom lagstiftningen som trädde i kraft (prop. 1980/81:38) höjdes minimum för en dagsbot från två till och maximum till . Maximum för penningböter höjdes . Minsta bötespåföljd höjdes från till . Slutligen höjdes gemensamt straff i penningböter . Det konstaterades i förarbetena att bestämmelserna om minimi- och maximibelopp var oförändrade och att tiden var mogen för att ta upp frågan om ändringar av dessa bestämmelser2. I förarbetena anfördes att Riksåklagaren i cirkulär (C 76) till landets åklagare hade meddelat detaljerade anvisningar om hur dagsbotsbeloppet beräknas och att dessa anvisningar i stort torde stämma överens med domstolarnas praxis.3 En justering var enligt vad som anfördes påkallad med hänsyn till intresset av att vidmakthålla bötesstraffets praktiska användbarhet och om möjligt utvidga dess tillämpningsområde. Enligt departements- chefen torde en justering få en allmän återverkan på praxis, i synnerhet när det gäller penningböter. 1NJA II 1931 s. 14 f, 21 och 31 f. 1980/81:38 s. 12. Genom lagstiftning som trädde i kraft genom- gick bötesstraffet en stor reform (prop. 1990/91:68) och fick den utformning som fortfarande gäller . Det föreskrevs uttryck- ligen den uppdelningen att böter kan dömas ut, enligt vad som är föreskrivet för brottet, i dagsböter, penningböter eller normerade böter. Detta hade även gällt tidigare, dock att begreppet penning- böter inte hade använts utan endast böter som skulle dömas ut i pengar. Vidare föreskrevs den huvudregel som alltjämt är gällande, att straffet ska dömas ut i dagsböter om inte viss bötesform är föreskriven eller i penningböter om brottet förskyller lägre straff än trettio dagsböter. Det innebar att brott med lägre straffvärde än 30 dagsböter skulle rendera penningböter. Antalet böter som kan dömas ut för ett brott ändrades. Det gamla spannet 1–120 ändrades till 30–150.